prot · G609132 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är denna mindre resurskrävande inriktning som nuutskottsmajoriteteri, socialdemokrater och folkparfister, ställer sig bakom.För programplanepe-rioden innebär detta en besparing på i runda tal 1 000 milj.kr. i förhållande till nuvarande ram. I botten ligger som tidigare ettbesparingsmål på 8 000 milj. kr. Även står bakom det besparingsmålet. Detta är en tuff målsättning, men nödvändig, inte minstför försvaret. En av orsakerna är som de flesta vet, men som Per Peterssonglömde att nämna i sitt anförande, de miserabla statsfinanser som ni i deborgerliga regeringarna lyckades åstadkomma och lämna efter er vidmakten. Om vi inte i denna kammare lyckas att få ordning på statens finanser,ja då är det helt andra storheter av vårtförsvar, liksom andra väsentliga samhällsangelägenheter, som står på spel.Därför är det vikfigt att även försvaret ingår i den allmänna besparing somdrabbar andra sektorer av samhället. Säkerttänker många ; Hur kan ni socialdemokrater lägga fram ett förslag omlägre, sänkta försvarskostnader? En enhällig ubåtsskyddskom-mission kräver juytterligare några hundra miljoner för skydd mot gränskränkningar till sjöss. Svaretpå den frågan är: Låt oss nu inte i panik och upprördhet över det inträffadegöra något oöverlagt. Kommissionens krav på mera resurser till ubåtsskyddetmåste nu först utvärderas av de berörda myndigheterna och regeringen. Förstefter den processen bör ställningstagande ske. Att göranågra tvärsäkra uttalanden om huruvida det behövs nya medel eller hur eventuellaomdisponeringar skall gå till är icke i linje med den planeringsfilosofi som vinumera använder oss av i försvaret. Den tid då våra försvarskostnader bestämdesav partiledarna över huvudena på partierna vill vi inte ha tillbaka. Låt ossdärför i lugn och ro avvakta analysen av rapporten och sedan få förslag om hurvi bäst och effektivast kan täppa fill hålen i vårt skydd mot gränskränkningarfrån ubåtar. Detfrämsta beviset för vår vilja att värna vårt territorium är, som jag ser det,statsministerns skarpa och klara uttalanden om vad som händer om nyagränskränkningar sker. Menlåt mig återgå till de förändringar som blir en nödvändighet genom deförsvarsanslag vi rekommenderar. Jagvet inte vad det är för matematik som har lärt sig. Hur är detmöjligt att med samma anslag som socialdemokraterna kunna ha utrymme för sammakrigsorganisation som och ? Då här, jämfört medfolkpartiet, vill anslå 500 milj. kr. mera för planerihgsperioden ochmoderaterna 1 000 milj. kr. mera, kan jag inte förstå hur kan få insamma materielmängd och samma utbildningsmängd som de övriga borgerligapartierna, men det är kanske en ekvation som ni bör lösa de tre borgerligapartierna emellan. Deförändringar som blir en följd av vårt förslag är följande. Den 12:ejaktdivisionen Draken kommer att utgå tidigare än som var beräknat. Kanskemånga hade hoppats att den skulle få vara kvar. Men den äldre materielen fårinte göra oss till fångar. Om vi skall spara allt av det gamla finns det ingenmöjlighet att skaffa ny, modern materiel till försvaret. Närdet gäller ställningstagandet till den 5:e Norrlandsbrigaden, för vilken ocksåen del förändringar kan ske, hoppas vi att den frågan på nytt skall fåaktualitet , när man ligger litet längre fram i planeringen. Därmedär väl inte den 5;e Norrlandsbrigaden lika hotad, om jag får uttrycka mig så,som den 12;e jaktdivisionen. Fråganom hur många minröjningsfartyg som kan bli aktuella måste också anstå till denfortsatta planeringen. förslag kommer självfallet attvägas in i ett långsiktigt ställningstagande. Dengrundläggande inriktningen av det militära försvarets Försvar mot invasion är liksom tidigare det militära försvaretsfrämsta uppgift. I planeringen förutsätts att den styrka som en angriparekan avdela för ett angrepp mot vårt land är begränsad på grund av atthuvuddelen av hans resurser måste avdelas mot en huvudmotståndare. För att vår försvarsmakt skall vara krigsavhållande måsteden därför vara så uppbyggd att en operation mot vårt land kan väntas medföraså stora uppoffringar i förluster och tid att ingen finner det lönsamt med enockupation. Vi måste i fred och under neutralitet kunna upptäcka ochavvisa kränkningar av vårt territorium såväl under ytan som över ytan. Fördetta behövs alltså ett förhållandevis starkt och allsidigt sammansatt försvar,som har den allmänna värnplikten som grund. Med det sagda vill jag än en gång yrka bifalltill utskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer som är fogadetill betänkandet. 46 PER () replik: Liksom jag tillhörde 1978 årsförsvarskommitté. vet också vilket omfattande arbete sombedrevs i den kommittén, och jag räknar med att på samma sättsom jag redan då var helt klar över den svenska statens besvärhga ekonomiskaläge. Därefter har också varit med om att skrivaunder ett betänkande där det sägs att det har blivit ett ytterligare skärptutrikespolitiskt läge. Regeringen sparar 200 milj. kr. fill , och manvill inte ta ställning till om det behövs nya pengar - vilket ubåtskommitténhar krävt - när det gäller skyddet av våra kuster. Jag tycker att harkommit i ett helt ohållbart läge vad gäller just försvarets möjligheter attklara sin uppgift, nämligen att vara krigsavhållande och att skydda vårneutralitet. 47ERIC HÄGELMARK (fp) replik: Beträffande JAS-problematiken tänker jag intenu ta upp någon debatt med , utan jag väntar väl tills ÅkeGustavsson har haft ordet. Men jag vill ändå ta upp frågan om anslagen. Det ärriktigt att vi står för samma försvarsram som socialdemokraterna, men vi önskarinte använda pengarna på samma sätt. Vi anser att krigsorganisationen måstebibehållas enligt beslut. Och det finns ytterligare besparingsmöjligheter.Försvaret bygger för ungefär 1 miljard . Här finns säkert möjligheteratt spara. Vi vet också att arméns fredsorganisation har en viss överkapacitetsom drar kostnader i förhållande till den krigsorganisation som personalenskall utbildas och organiseras för. Här finns möjligheter tillrationaliseringar. Vi har också sagt att vi vill direktrekrytera 2 000värnpliktiga som skall undandras från militär värnpliktsutbildning. Dettainnebär besparingar, och detinnebär också en bättre effektivitet för civilförsvaret. Om regeringen verkligen satte i gång med att klara ut denhär prroblematiken skulle man inom detta område kunna göra stora besparingar.Det finns alltså, även med vår matemafik, möjligheter att bibehålla enkrigsorganisafion enligt fidigare beslut. 48 () replik: Per ifrågasätter om vårt försvar ärkrigsavhållande. Det är nog någonfing som får stå för honom själv. Jag- och f.ö. hela det socialdemokratiska partiet - anser att vårt försvar har en sådankraft, en sådan förmåga, - att det är krigsavhållande, så att vi kan fortsättavår alliansfria politik i fred för att därmed uppnå neutralitet i händelse avkrig i vår omvärld. försöker förklara ekvationen om hurpengarna enligt hans förslag skall räcka fill. Han talar om eventuellt möjligabesparingar inom byggnadsverksamheten, när man bygger för 1 miljard, och sägeratt där finns säkert pengar att ta. Ja, det finns det säkert. Men det vore braom kunde säga hur mycket man kan spara och komma med konkretaförslag i stället för att bara yxa till det. När det gäller fredsorganisafionen finns det enöverkapacitet. Men jag trodde att vi var överens om att vi skulle se till attunder dessa år när vi har en hög ungdomsarbetslöshet utnyttja detta för attutbilda flera värnpliktiga än vad som var beräknat från början. Denmålsättningen innebär, som borde veta, att vi på det här visetkan kalla in 2 500 fler ungdomar. Talet om att en del av våra ungdomar skulle direktutbildastill civilförsvaret har vi hört förut. Men vi tror inte på detta. För vad ärdet civilförsvaret behöver? Jo, det är utbildade människor - inte i första handunga, utan människor som har lärt sig ett yrke, t. ex. en brandman ellerambulansman, som har genomgått utbildning i räddningstjänst. Det har man tyvärrinte i den ålder då den allmänna värnplikten inträder. Här gäller det alltsåatt se till att få ett samband mellan det civila samhällets resurser och debehov som finns i krigsorganisationen. 49 () replik: Beträffande direktrekryteringen tillcivilförsvaret vill jag inte ta upp någon debatt med vid dettatillfälle. Min partikamrat kommer att ta upp den debatten ochredogöra för den problemafiken. säger att det är vi som skall peka ut vardessa besparingar skall göras. Det kan väl ändå inte vara riktigt. I mitthuvudanförande vädjade jag fill regeringen att inför nästa årsbudgetproposition på ett långt klarare sätt än som skett redovisa vad mani olika sammanhang verkligen kan göra för att spara på fredsdriften i syfte atthålla uppe krigsorganisationen. Det är juregeringen som skall redovisa besparingsmöjligheter. Det är den som skall läggafram förslag till utskottet och , och inte, höll jag på att säga,enskilda ledamöter i riksdag. 50 (): Årets försvarsdebatt förs i skuggan avhändelserna på , och en lång rad mindrespektakulära, men nog så betydelsefulla, ubåtskränkningar i svenska vatten. Inte sedan harSverige stått inför så påtagliga hot. Det är inte fråga om enstaka försök attpröva den svenska vaksamheten eller misstag av makter som haft förvana att spionera vid våra gränser. Nej, det är fråga om avsiktliga och medstor konsekvens genomförda operativa manövrar - till råga på allt i de för vårtförsvar allra känsligaste kustområdena. Regeringen tillsatte efter händelserna i denkommission som i fisdags presenterade sina överväganden och slutsatser. Denhar, herr talman, gjort ett arbete av central betydelse för försvarsdebatten ivårt land. Den öppenhet som präglat kommissionens redovisning och dennoggrannhet som präglat dess arbete måste få ett reservationslöst erkännande.Kommissionens arbete är ett bra bevis på att menar allvar. Regeringensskarpa protest , framförd till den sovjetiska regeringen,hemkallandet av den svenska ambassadören i och nedfrysningen avförbindelserna med har vårt fulla stöd. står enigt bakomregeringens skarpa avståndstagande från de upptrappade och allt fräckarekränkningarna av vårt lands integritet. För att värna vår nationella suveränitet - grundvalen förvår alliansfria pohtik och vår ställning som neutral nation - kan det blinödvändigt att gå mycket långt, vilket regeringen också har framhållit.Regeringen kan räkna med vår uppslutning kring de insatser som kan blinödvändiga . har protesterat förr, senast i samband medhändelserna på . Trots detta har kränkningarna tilltagit iomfattning. Vedertagna diplomatiska umgängesformer har ännu inte övertygatSovjetunionens ledning om vår förmåga att värna de svenska farvattnen. Därförmåste orden också kunna följas av handling. har det svenska försvaretsbetydelse framstått så klart som . har redovisat stora brister i vårförmåga att skydda oss mot kränkningar av främmande ubåtar. Det är delvis enföljd av en medveten, om än oriktig, prioritering av anslagen till marinen ochkustförsvaret. Det är delvis också en följd av bristande kännedom omWarszawapaktens resurser. Men oavsett orsakerna är det ett nationellt intresseatt , så snart som det över huvud taget går, kraftigt förstärker skyddetmot ubåtskränkningar. är överens om att vi skall ökaförsvarets förmåga att möta de nya hoten. Men den har inte tagit ställning tillfinansieringen. Regeringentycks dock anse att de ökade anslagen för ubåtsbekämpning skall tas från andradelar av försvarets budget. Vi moderater är här av en annan mening. Ubåtshotet speglarden ökade spänningen inom vår del av världen. Det faktum att svensktterritorium filldrar sig ett så starkt intresse från sidaskärper kraven på hela vårt försvar. Våra samlade försvarsinsatser måste prioriteras på ettsätt som motsvarar den ökade spänning som ubåtskränkningarna i sig är ettuttryck för. Vi kan med ökade insatser för ubåtsskyddet avvisa flerubåtar och tvinga upp en och annan. Men detta får inte ske till priset av attdet uppstår luckor i andra delar av vårt försvar, exempelvis en sämre bevakningav vårt luftrum eller en ytterligare uttunning av vår försvarsberedskap iNorrland. Starka skäl talar för att , som så flagrant förbrutitsig mot alla internationella spelregler och uppenbarligen har ett starktintresse av vårt territorium, kommer att utnyttja varje lucka som uppstår i vårberedskap. Och det måste givetvis förhindras. Det låter sig alltid lätt sägas att medel får tas framgenom omprioriteringar. Vi måste då erinra oss att vi här talar om enhuvudtitel som utsatts för större besparingar än någon annan i vår statsbudget.Om alla andra områden utsatts för samma besparings- ochrationaliseringskrav som försvaret, skulle vi inte ha haft någonstatsskuld. Det är mot denna bakgrund man skall se svårigheterna till ytterligareomfördelning inom försvarets ram. De 250 miljoner som bedömer varanödvändiga fill ubåtsbekämpningen skall enligt vår mening anslås utövergällande försvarsram. Därtill kommer, herr talman, frågan om hur snabbt insatserkan ske. Chefen för försvarsstaben har meddelat regeringen de svårigheter somförorsakas av den föreslagna neddragningen av försvarsramen. Till detta kanläggas att regeringen sagt att ytterligare 100 miljoner av försvarets pengarkommer att hållas inne. likviditetsproblem riskerar därigenom attallvarligt försena insatserna för ett förstärkt ubåtsskydd, skriver försvarsstabschefentill försvarsministern. Det skulle , herr talman, ytterligare understrykaallvaret om regeringen lät genomföra de förstärkningar som chefenför försvarsstaben har begärt. Debatten här i kammaren har redovisat, och kommer ävensenare att redovisa, de skilda åsikter som finns när det gäller anslagen tilldet svenska försvaret. Vi har den stora förmånen att öppet kunna föra diskussionerav detta slag. De senaste dagarnas händelser har visat att vår öppna debattbidrar till en stark nationell uppslutning kring vår säkerhets- ochförsvarspo-hfik när så är nödvändigt. Jag vill således, herr talman, avslutningsvis understrykaatt vi återigen har fått bevis på och svenskafolkets fasta vilja att målmedvetet, konsekvent och med all tillgänglig styrkaslå vakt om vår självständighet,om vår territoriella integritet liksom om vår alliansfria ställning syftandetill neutralitet i krig. är ett litet land. Vi är en fredlig nation sombara önskar att få leva i fred och vänskap med andra nationer. Vi har trots detta utsatts för militäraprovokationer. Vi har reagerat i ord, och vi har reagerat i handling. Det är nuvår innerliga förhoppning att vår reaktion skall visa sig vara nog. Den som ifortsättningen inte respekterar våra gränser tar på sig ett mycket stortansvar, såväl för våra motåtgärder som för den ökade spänning i vår del avvärlden som måste bli resultatet av fortsatta provokationer. Vi skall vara rädda om den säkerhetspolitiskaenigheten i . Den är en ovärderlig tillgång i orosfider, då vi utsättsför hot -militärt eller politiskt. Tack vare enigheten över partigränserna harvår neutralitetspolitik den fasthet och styrka som krävs för att vår svenskatrovärdighet skall bevaras. 51THORBJÖRN (); Det är en oerhört allvarlig kränkning avsvenskt territorium som har skett och som på ett förtjänstfullt sätt harklarlagts av . Omfattningen och karaktären av denna kränkandeverksamhet kan ha fillfogat svenskt försvar och svenska säkerhetsintressenallvarlig skada. Kommissionen har också klarlagt vem som bär ansvaret för dennakränkning, och det var därför helt nödvändigt att i skarpaste möjligaordalag protesterade mot det inträffade hos . Regeringen harcenterns fulla stöd för dessa vidtagna nödvändiga åtgärder. Det är också värdefullt att statsministern har gjort fulltklart att inkräktare i fortsättningen måste räkna med ren verkanseld och attansvaret i så fall faller på den som skickar ubåtar in på svenskt territorium. De två senaste årens kraftiga ökning av ubåtskränkningarnai svenska farvatten - som bl. a. ger besked om ny teknik och av allt att dömaockså en; förskjutning i stormakternas strategiska intressen - har redanföranlett en betydande upprustning av det svenska skyddet mot främmande ubåtar.Ny modern materiel för ubåtsbekämpning håller på att anskaffas i enlighet medförra årets försvarsbeslut. Efter vad som har klarlagts framstår ändå det svenskaskyddet mot främmande ubåtar som otillräckligt. Det gäller resurserna förbekämpning av ubåtar som har trängt in på svenskt vatten. Men det gäller iminst hka hög grad den bevakning som skall förhindra att objudna gäster överhuvud taget kan ta sig in och vistas på svenskt område. I det senare fallet harinte bara den neddragning av marinens resurser som har ägt rum ända sedan 1958medverkat utan också avfolkningen av fyrar och skärgårdsöar. delar uppfattning att marinenbehöver tillföras ytterligare medel av den omfattning som kommissionen harföreslagit- i storleksordningen 250 milj. kr. - för att det skall bli möjligtatt göra de förstärkningar som är nödvändiga för att vi med framgång skallkunna bedriva ubåtsjakt. Jag vill säga att ingen har ettfullständigt underlag för att ta ställning till om detta kan ske, i någon mångenom omfördelning, och därför har jag respekt för att regeringen inte har gettnågot besked i denna fråga ännu så . Min bedömning är att det i alltväsentligt krävs friska pengar. Jag hoppas att försvarsministern och regeringenså snart som möjligt redovisar för på vilket sätt denna förstärktaubåtsjakt skall kunna ske. Slutligen, herr talman! Den nafionella enighet som harkommit till uttryck i denna fråga är av stor betydelse för den svenska säkerhetspohfiken.Om denna enighet också skulle kunna bekräftas i en enighet när det gäller denya resurser som krävs för en framgångsrik ubåtsjakt är det min absolutaövertygelse att det vore av samma värde både här hemma och utomlands. 52OLA (); Jag vill först hälsa den nyeförsvarsministern välkommen till hans ämbete och till hans första störreförsvarspolifiska debatt i . Jag vill också passa på att gratulera försvarsministernfill ett förnuftigt beslut i flygplansfrågan. Den svenska neutraHtetspohfiken kräver ett starkt försvar- det är vi alla överens om - och ett starkt försvar fordrar ett avanceratflygvapen. Alternativet till JAS hade varit att köpa ett nytt stridsflygplanutifrån. Det är ingen nödvändig förutsättning, herr talman, men det är enstyrka för trovärdigheten i den svenska neutralitetspolitiken att vi så långtsom det över huvud taget är möjligt kan tillverka våra egna vapen. I ännu högre grad är det en styrka, om vi kan nå enighetmellan de demokratiska partierna i om behovet av och styrkan i ettsvenskt neutralitetsförsvar. Den åsiktsskillnad som finns i anslagsfrågan ärinte betydelsefull. Det rör sig om olika bedömningar av vad det nya flygplanssystemetkommer att kosta långt in på nästa århundrade. Regeringen gör en bedömning, detre icke-socialistiska partierna en annan. Endast framfiden kommer att kunnautvisa vilken bedömning som är den rätta, och vi kommer säkert att få tillfälleatt komma tillbaka till den saken. Det viktigaste för dagen är inte vare sig dendebatt som förts i JAS-frågan - den var nog så upphettad när den försiggick förett år sedan, då det faktiska beslutet egentligen fattades - eller det lillasom skiljer. Det viktiga är det som enar. har de fyrademokratiska partierna blivit eniga om att satsa på ett nytt svensktflygplanssystem. Därmed markeras också en grundläggande enighet om den svenskaneutralitetspolitiken. Det vi kallar för neutralitetspolitik är i själva verketett slags viljeförklaring; vi deklarerar vår vilja och vår beslutsamhet när detgäller att stå utanför en väpnad konflikt i vår omgivning. Styrkan i dennaviljeförklaring ligger utan tvivel i omvärldens tilltro till den. Det ärsjälvklart att denna tilltro blir starkare om omvärlden vet attneutralitetspolitiken har ett starktfolkligt stöd och kompromisslöst omfattas av alla demokratiska partier. Vi har , herr talman, fått ännu en påminnelse om att vårneutralitetspolitik behöver värnas. och i allt större skala harSovjetunionen kränkt det svenska territoriet. Våg efter våg av sovjetiskaubåtar har systematiskt utforskat våra kuster och skärgårdar. Grundstöt-ningenav ubåt kom uppenbarligen inte den sovjetiska ledningen vid. Det gjordeinte heller den intensiva och nästan lika uppmärksammade jakten på vad som nubevisats vara sovjetiska ubåtar i . Det är inte ens säkert att denskarpa protest som regeringen nu avgett med anledning av ubåtskommissionensrapport kommer att få att avbryta sitt systematiska spionerande idet alliansfria territorialvatten, där de militära skyddsområdena avnaturliga skäl tycks tilldra sig det största intresset. Detta är det råa uttrycket för supermaktens arrogans.Sveriges alliansfrihet hyllas i skåltalen, men saboteras närhelst det passarSovjets militära intressen. Så långt har det gått att vi tvingas medge att försvaretfår använda vapen mot främmande ubåtar på svenskt vatten även i syfte att sänkadem. Det känns overkligt att detta skall behöva ske i fredstid. Ändå är detnödvändigt. Varningarnas och protesternas väg har inte räckt till. I sin s. k. fredsoffensiv har ledareförstått att skickligt spela på den fria opinionen både i och i andrademokratier. När det gagnar planeringen för krig struntar man högdraget,cyniskt och utan misskund i hur samma opinioner reagerar. Det som har inträffat har inte gjort det mindre viktigtatt arbeta för freden. Viljan till fred förblir mänsklighetens bästa försvarmot kriget. Men kanske har det som har rapporterats fått många att inse attfredskampen kanske är svårare att föra än man förut hade trott. Genom att sätta sig över elementära folkrättsligabestämmelser och regler för umgänget stater emellan har ännu en gångförsvårat möjligheterna till avspänning och uppriktiga samtal om ökad säkerhet. Kränkningar av det slag som utsatts för måsteavvisas med all kraft på diplomatisk och politisk väg. Men vår militära förmåga att stå emot främmande ubåtar påspionageuppdrag i måste också förstärkas. stödjer därför enigaförslag till förstärkning av den svenska ubåtsjakten. Vi kommer att nogastudera försvarsmaktens anslagskrav. Allt tal om vår vilja att försvara ossmot de sovjetiska spionbåtarna kommer att verka som tomt prat, om vi inte ärberedda att ge försvaret resurser för att kraftigt förstärka sin ubåtsjakt. Om försvaret skall ges nya uppgifter, måste det också gesnya resurser. Om inte, måste man vara beredd att befria försvaret från andraviktiga uppgifter och kostnader. Regeringen har haft alla partiers stöd i sitt sätt att sköta Nr 132ubåtskränkningarna. Jag hoppas att vi också skall kunna bli eniga när detgäller att dra de nödvändiga konsekvenserna av vad som har inträffat. Anf.53 (vpk): När presenterades i förrgår visade den hurstormakternas teknologiska vapenutveckling fortgår och ökar vår sårbarhet ochosäkerhet. Rapporten visar också att stormakternas militär- ochkärnvapenstrategier innesluter och hela det nordiska området påett helt annat sätt . Främmande makter respekterar inte vårt landsgränser. Gränskränkningarna har blivit allt vanligare och allt allvarligare.Kommissionens rapport visar också att det säkerhetspolifiskä läget i Nordenförsämrats och understryker ytterligare hur angeläget det är att dra utur stormakternas militär- och kärnvapenstrategier. Vårtparti har inte deltagit i kommissionens arbete. Trots många frågetecken irapporten menar vi efter att ha tagit del av ytterligare informafion frånregeringen att det finns - och fanns - fog för regeringens skarpa protestnottill den sovjetiska regeringen. finns det anledning att varna dem som försöker använda dennaallvarliga fråga för partipolitiska vinningar, för att slå sönder enigheten ochurholka den svenska neutralitetspolifiken och alliansfria politiken, eller föratt försöka slå mot fredsrörelsen. Vilkaslutsatser skall vi då dra av det skärpta världsläget, av stormaktsmotsättningarna,av de fortsatta militära rustningarna och kärnvapenupprustningen, av det försämradesäkerhetspolitiska läget i och av ? Nusom alltid finns det de som i första hand ropar efter höjda militäranslag, nyamiljoner och nya vapen.