prot · G609156 · 1982-12-31 00:00:00 — SkogspoUtiken, m. m. SkogspoUtiken, m. m. och föra en dialog med skogsägarna. Det ger betydligt meraän tvångsåtgärder. Det har här talats mycket om tvångsavverkningar. Jag villsäga att detta är ett resonemang som inte får generaliseras i alltför hög grad.Alla som har sett påförhållandena och gått nertill detaljsiffrorna kankonstatera att man bl. a. i avverkat betydligt mer än tillväxtenmedger. Detta kan naturligtvis bero på barkborreskador och annat. Men om man nuhar en bra skogsvård, och då speciellt efter barkborreskador och annat, måsteman hjälpa till att skapa möjligheter för att upprätthålla en sådan skogsvärd,inte minst genom det gamla skogskontosystemet. Det är beklagligt att riksdageninte bifallit den motion som jag väckt i det här avseendet. Jag vill också sägaatt det är beklagligt att socialdemokraterna avvisat förslaget om förbättringnär det gäller skogskontoinsättningar, därför att det skulle stimulera tillhögre avverkningar i fråga om sådana personer som med hänsyn till vissabeskattningsförhållanden drar sig för awerkning. En strikt tillämpning av regeringens förslag omavverkningsskyldighet kan leda till och innebära risker för attkvalitetsskogarna försvinner. Det har sagts förut här , men jag vill sägadet än en gång. På en 80-årig eller 100-årig omloppstid kanske skogenväxer mindre i kubikmassa räknat mot slutet av perioden, men värdemässigt kan -och det är så i allmänhet - kvaliteten förbättras . Grovadimensioner skapas, och man kan få det bästa ekonomiska resultatet. Det är braför landet ur konkurrens- oeh exportsynpunkt. Inom skogsvården kan många åtgärder vidtas för attåstadkomma en högre produktionsgrad och bättre kvalitet. En starkare satsningfrän samhällets sida skulle innebära fördelar här. Det skulle skapasysselsättning och ge oss pengar. Vi har från revisorers sida granskatdomänverkets skogspolitik och kunnat konstatera att man på mänga håll haft förhög avverkning. En för hög avverkning, med glesa bestånd, ger inte en opfimalskogsproduktion. Detta är någonting som behöver beaktas. Jag skall inte, fru talman, gå in på skogsbespmtningenutan ansluter mig till de synpunkter som här har framfört ochsom utgör linje i detta avseende. Regeringens förslag saknar i många avseendenförankring i verkligheten och i människornas rättstänkande. I stället för attskapa mer byråkrati och centralstyrning behöver arbetet koncentreras påskogsvård och produktionshöjande åtgärder. Detta kan åstadkommas genom enfillämpning av den nuvarande skogsvårdslagen och genom en saklig diskussionmed skogsnäringen, men också genom att man använder det gamla skogskontosystemetpå ett smidigare sätt. Med skogsbeskattningsstimulanser kan man också få tillstånd högre avverkning. Man skall inte sitta på kontor och dirigera genombyråkrati. Man skall i stället gå ut i skogen och se till att skogsvård ochavverkning sker i enlighet med den nuvarande skogsvårdslagen. Den räcker omden tillämpas. Meddetta,fru talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1, 3, 5.6,9,10 och 13 i jordbruksutskottets betänkande 34. 54 () replik; generaldirektör har citeratsflitigt i den debatt som förts under eftervintern ute i buskarna, och drarBertil fram hans namn igen. Jag tror mig veta, efter samtal medvederbörande, att han helhjärtat ställer upp på den avverkningsskyldighet somnu har föreslagits. Det förtjänar att sägas och tas till protokollet, eftersomman i helt motsatt syfte använde generaldirektörens ord som ett auktoritativtuttalande. Skogspolitiken, m. m. 55 () replik; Jag skall fatta mig mycket kort och anknytatill inlägg. Jag satt med i den statliga virkesförsörjningsutredningen,där var ordförande. Jag vill hävda att tanken pä en minimiawerkningfaktiskt väcktes av själv som ett alternativ till vissa förslagfrän vårt parti. För att få enighet i utredningen försökte vi bli sams om justden här tanken. Det var bara moderata samlingspartiet - det har sagt redan i början av dagens debatt - som genom sin ledamot reserverade sig emot tanken på regler om minimiawerkning. De andrapartierna var med på idén. Jag vill alltså framhålla att har andel i att förslaget om minimiawerkning har tagits upp i propositionen. Jag vill också säga några ord omVärmland. Jag skall bespara kammarens ledamöter en debatt om , men låtmig ändå konstatera, , att länsjägmästare så sentsom i går gick ut och sade i länspressen att man, även om man har avverkat meri än i landet som helhet - på grund av stormfällning, insektsangreppoch annat - kan avverka mer än för att försöka göra sig oberoende avimporterat virke. 56BERTIL () replik: Jag är på det klara med att kantänka sig att vara med på det nya förslaget, som specificerargallringsskyldigheten litet mer än tidigare regler. Men det finns inget somhindrar att man tillämpar nuvarande skogsvårdslag så att resultatet blirdetsamma - där finns en del allmänna riktlinjer som medger ingripande. Vi som känner vet också att han är mycketintresserad av lugn och sans och anser att man skall vara överens om tagen närdet gäller skogen och skogsfrågorna. Jag vill ändå säga att förslaget omtvångsawerkning inte är att rekommendera i den situation som råder - med enmycket uppriven debatt. Tvånget kommer att i hög grad irritera en hel delskogsägare! När nämner och avverkningarnai vill jag nämna att det naturligtvis är rätt som säger.Men totalt sett har man i avverkat mer än tillväxten. Det har på endel håll avverkats alldeles för mycket, och där krävs omfattande skogsvårdsåtgärder.Det är pä den punkten som jag menar att man skulle ha infört en Skogspolitiken, m. m. generösare lagsfiftning avseende skogskontona - så attskogsvården verkligen blev av. Det är saker och ting som vi har varit inne påvid flera tillfällen fidigare. har sagt att det går att avverka mer änvad som avverkas. Det gäller sådana skogsägare som inte har avverkat. Jaghävdar att man om man sätter den gamla skogsvårdslagen i kraft och statuerarexempel kan komma längre vad gäller att komma åt dem som har försummatskogsvård och avverkning allra mest än med den nu föreslagna lagen. Resultatethar i själva verket inte med det att göra. Man kan använda andra metoder föratt nå det önskade målet. 57PER-RICHARD MOLÉN (m); Jag kommer i mitt anförande att ta uppmoderata samlingspartiets synpunkter på två betänkanden från näringsutskottet,dels det om granskningen av domänverket, dels det om skogsindustrin. Jag börjarmed näringsutskottets betänkande 49, som behandlar riksdagsrevisorernasgranskning av domänverket. Mot bakgrund av debatten om domänverkets affärer är detangeläget att ingående granska och även diskutera dess verksamhet. Domänverketär inget litet företag. Det omsätter , sysselsätter 7 500personer och har skogar till ett värde av . Vi är frånmoderat sida tacksamma för att revisorerna utfört den här granskningen ochdelar i huvudsak deras synpunkter. Allt talar dock för att vi behöver en meradjupgående analys och genomgång av domänverkets verksamhet än den som det varitmöjligt för revisorer att göra. I en moderat mofion krävs en ny målsättning fördomänverket. Motionärerna begär att förvaltningen av statens skogar pä nyttskall bli den centrala uppgiften för domänverket och säger att vissaaffärsdrivande bolag bör avskiljas från domänverket. Det finns inom domänverketett drygt femtiotal dotter- och dotterdotterbolag, som revisorerenligt nuvarande regler inte har någon möjlighet att granska. Det har ocksåframgått av den omfattande pressdebatt som pågått . Den här motionen är inte något som tillkommit medanledning av de s. k. skandalerna kring domänverkets affärer, även om dessaaffärer ger ytterligare belägg för de motiverade kraven i den moderatamotionen. - det är verkligen värt att notera - motionerade sammapersoner om samma sak. Det hade, kan man säga när man nu har facit i hand,varit klokt att i det här fallet - precis som i många andra fall - verkligenlyssna till och ta hänsyn till moderata varningar. Från moderat sida beklagar vi att näringsutskottetsmajoritet inte ansluter sig fill mofionens yrkanden. Man vill inte klart uttalaatt domänverkets grundläggande uppgift skall vara att sköta skogsbruket. Man ärinte heller beredd att öka preciseringen när det gäller kravet på avkastningför domänverket. I stället väljer man att följa statsrådet och nöja sig med att se över frågor som gäller ledningen av allastatliga förvaltningsmyndigheter. Man kräver insyn hos privata företag. erinra omnyheten att man nu skall granska hela motorcykelbranschen, men Nr 156 när detgäller den statliga företagsamheten är man tydligen betydligt mera Torsdaeen den släpphänt.Det finns skäl att tro att den av regeringen utlovade utredningen 26 mai1983 intekommer att leda till att man kommer till rätta med den i domänverket inbyggda konflikten mellan att å ena sidan bedrivaskogsbruk och förvalta SkoQsnolitiken statens skogar och att å andra sidani ett otal dotterbolag bedriva en fv, m producerande verksamhet, därdomänverkets skogsråvara tas i anspråk. Jag är övertygad om att framtiden kommer att visa att demoderata kraven borde ha tillgodosetts. Med anledning härav vill jag yrka bifall till den förcenterpartister, folkpartister och moderater gemensamma reservationen nr 3 inäringsutskottets betänkande nr 49. Jag går därefter, fru talman, över till att kommenteranäringsutskottets betänkande om skogsindustrin. Där kan vi notera att vi alla,med undantag för kommunisterna, är överens om att avstyrka samtliga de motionerom skogsindustrin som väckts under den allmänna motionstiden. Trots dettaföreligger en borgerlig reservation. Och den är i hög grad motiverad. Motionerna, som innehåller krav på virkesförsörjningsplaner,handlings-och utvecklingsprogram och särskilda insatser för vissa berördaområden, visar att enskilda socialdemokratiska riksdagsmän inte har riktigtklart för sig att den svenska skogsindustrin i konkurrens med andra ländersskogsindustri om kunderna ute i tvingas att hela tidenrationalisera, utveckla och omstrukturera sina enheter. Motionerna andas enstark övertro på statsmakternas möjligheter att med planering och styrning lösaalla problem. Även om den socialdemokratiska majoriteten inäringsutskottet till synes avstyrker sina partivänners yrkanden och inte ialltför högt tonläge talar om det som i den socialistiska själen är så inetsat- nämligen övertron på planering och dirigering - sä skall vi vara medvetna omatt övertron trots detta finns att läsa mellan raderna i utskottets betänkande.Nu kryper man i sina motiveringar för avstyrkanden helt bakom de skogspolitiskaåtgärder med skogsbruksplaner och tvångsavverkning som vi ända sedan i morsehar diskuterat här i kammaren. Jag är övertygad om att den starka aversion somdet Lundkvistska förslaget väckt ute i bygderna och den oro för framtiden somman känner kommer att minska populariteten för socialistiska påfund. Den i osssedan generationer nedärvda odalbondekänslan och friheten upplevs behagligareän tvång även hos de socialdemokrater som äger en liten skogsbit och som av denanledningen något nedlåtande kallas för trottoarbönder eller passiva skötareeller brukare av skog. Eftersom jag själv under mänga är arbetat med deskogsindustriella frågorna i ett område som mer än något annat är förknippat med skogsindustri - nämligen - är jag övertygad om att socialdemokraterna här, precis som pä många andra näringspolitiska områden, har gått vilse. Virkesförsörjningsfrägorna är ingenting som man löser med tvång. Det är bättre att gå till grunden och ärligen konstatera att problemet beror pä andra faktorer och att man bör använda andra 73 Skogspolitiken, m. m. Orsakerna till det prekära lägetför den svenska skogsindustrin och dess behov av råvara är många. Vad jag förstvill peka på är den orimligt höga marginalbeskattningen, som inte ger deenskilda skogsägarna en chans att få något över. Inte avverkar vi väl skog avren och skär idealitet? De höga arvsskatterna gör det också frestande attöverlämna oavverkad skog till nästa generation. Saintidigt som regeringen nu skall försöka attmed tvång få skogsägare att avverka ser man hur man med andra åtgärder har föravsikt att begränsa skogsavverkningarna. Ett orosmoln på skogsnäringens himmelär det arbete som bedrivs kring fysisk riksplanering. Skogsbruket framställs idenna planering inte som en för landet livsviktig näring, som också i fleraavseenden har positiva effekter för naturvärd och friluftsliv. I stället finnsdet anledning tro att betydande delar av landets skogsmark kan komma attutpekas som riksintressanta för naturvård, friluftsliv och andra intressen.Följderna av att göra skogsbrukarna till en andra rangens markanvändare ijämförelse med andra intressen skulle fä allvarliga konsekvenser förvirkesförsörjningen och även för sysselsättningen i inlandet. Det här är någotsom de enskilda socialdemokratiska motionärerna bör observera och tänka på närde sätter sig ned och känner lust att upprepa sina krav päplanering, styrning och tvångsåtgärder. Bara ett exempel; Skulle alla bevarandeintressentillvaratas i , sä skulle det omfatta av hela Jämtland.Motsvarande siffra för är lika stor som för , alltså . En annan sak som socialdemokrater - inte minst de somsitter i näringsutskottet - tror starkt på är branschfrämjande åtgärder, bl. Även om man kan hoppas att den typen av åtgärder skallge något, skall man inte ha några överdrivna förhoppningar. Det finns en mängdpraktiska problem som vi inte kommer ifrån. Låt mig, fru talman, peka på några. Vi har fått en avsevärd ökning av den andel sågat virke som hyvlas. Nästan helaomsättningen pä hemmamarknaden hyvlas och även en ökande andel av exporten. 6%1975 har stigit fill . Av den svenska trävaruproduktionen förädlasen stor del i snickerier, husfabriker etc. Om sågverken skall öka sin förädlingpå hemmamarknaden. blir det mest en fråga om att flytta sysselsättning frånandra delbranscher till sågverken. Det är väl inte detta de socialdemokratiskamotionärerna åsyftar. Det är f. n. inte särskilt lönsamt med förädling. IVästeuropa råder viss överkapacitet på vidareförädling. Vissa viktiga länderköper över huvud taget inte förädlade varor. Handelspolitisk hänsyn måste tas.På vissa häll i - och - hotar man medmotåtgärder. Man vill inte att skall "stjäla"' sysselsättninggenom ökad förädling. Det här visar att en höjning av förädlingsgraden endastkan ske successivt. Några Columbi ägg av det slag som några av motionärernatror på, står-jag skulle vilja säga tyvärr - inte att finna pä det här området. Ju mindre statlig inverkan på skogsindustrin, desto störrechans har den att även dra in miljarder i utländska valutor tillSverige. måste vi göra det lönsamt för skogsägarna att avverka. Detgör vi inte med tvång av skilda slag. Med detta vill jag yrka bifall till denborgerliga reservationen i näringsutskottets betänkande om skogsindustrin. 58 (vpk) replik: Jag har tidigare i debatten diskuteratlönsamheten i skogsbruket med två moderater, och jag kan även göra det med entredje. Då mäste jagställa frågan: Om man tjänar 80 000 eller . på vilken anställning somhelst eller om man gör det som skogsägare, vari består skillnaden? Slårmarginalskatten hårdare på skogsägare än på den som har anställning? Det är ettmärkligt resonemang som förs om att sänka marginalskatten. Innebär det, om jag har en anställning och dessutom hållerpå med ett extraknäck, att jag kan ställa kravet att jag skall ha lägre skattpå extraknäcket? Det måste bli konsekvensen av ett sådant resonemang. Skogspolitiken, m. m. 59 () replik; En skiftarbetare, lät oss säga vid Husumscellulosafabrik utanför , tjänar . och ärkommunist eller socialdemokrat eller någonting annat. Om han sedan har ettskogsskifte och gör en avverkning som han tjänar . på, får han läggaden inkomsten på toppen av de . Då får han behålla kanske 30 %av det han tjänar pä avverkningen. 1 den situationen har han en valmöjlighet. Han kanskehellre överlåter till sina barn, till nästa generation, att göra avverkningennär förhoppningsvis allt fler börjar inse att marginalskatterna mäste sänkas.Det tror jag vilken som helst gör, oberoende av om han är moderat ellerkommunist. 60 (vpk) replik; Det är ett märkligtsätt att angripa problemen. Ägande av skogsmark förknippar man ju med brukandeav skogsmark och inte med kontinuerlig skiftgång pä något sågverk eller enmassafabrik i närheten. Däri ligger en stor skillnad. 61PER-OLA (): Mycket kort om skogsindustrin med anledning avreservationer i de två betänkanden från näringsutskottet som vi behandlar. Detgäller handlings- och utvecklingsplan för skogsindustrin med anledning av vpk:smotioner, och det gäller domänverket. Jag skall däremot inte gå in på en debattom marginalskatten - den hör kanske inte'direkt till frågorna om skogsindustrinjust utan kan diskuteras i andra sammanhang. Som utskottet i politisk enighet konstaterar är skogsindustrinsedan länge en av våra absolut viktigaste exportnäringar. Även om det tidviskan finnas problem - av mer eller mindre svår grad - så är skogen ochskogsindustrin Skogspolitiken, m. m. alltjämten framtidsnäring i vårt land. Jag tror att det är viktigt att slå fast detta. Liksom många andra av våra basnäringar har skogsindustrinde genomgått - eller, rättare sagt, genomgår skogsindustrin nu -strukturförändringarav ganska betydande omfattning, och det påverkar sysselsättningen i mångaregioner. Orsakerna till detta är ju många och kända. En av orsakerna är denkänning som industrin får av internationella konjunkturförändringar. En annan orsak är den låga förädlingsgraden inom framförallt sågverksindustrin, som vi även påpekar i reservationen tillutskottsbetänkande 48. Denna reservation har ju faktiskt också undertecknats avPer-Richard Molén. Jag var ett tag rädd att han var motståndare till vidareförädling.Men jag tror att det är viktigt att slå fast att vi behöver en vidareförädlinginom sågverksindustrin och skogsindustrin för att öka sysselsättningen och gestabilitet åt de bygder där skogsindustrin är rikligt företrädd. Att enbartfördela timret till plank och bräder ger inte särskilt hög sysselsättningsgrad.Det krävs en längre gående vidareförädling. Därför är det också nödvändigt medlångtgående och offensiva åtgärder. Det skulle gagna sysselsättningen och denekonomiska stabiliteten i skogslänen. Att döma av utskottsmajoritetens skrivning tror man atttvångsåtgärder inom skogsbruket skall förbättra villkoren för skogsindustrin.Men de skogspolitiska åtgärder som föreslås kommer inte att i något avseendeförändra eller förbättra skogsindustrins konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter.1979 års skogspolitiska beslut, som tidigare diskuterats här , gälleralltjämt och torde också komma att hålla för framtiden. Men därom råder delademeningar. Det är inte råvarubrist som ger skogsindustrins låga förädlingsgradeller dåliga utvecklingsmöjligheter - det är i stället avsaknaden avinvesteringar för att driva förädlingen längre. Därför är det viktigt att fåfart på investeringarna. Det påverkar i sin tur sysselsättningsgraden i skogsindustrin. En annan åtgärd som kan få betydelse är den utvidgning avbranschprogrammet för den träbearbetande industrin som föreslås omfattaäven sågverksindustrin. Vi har ju tillstyrkt en sådan förändring av branschprogrammet. De satsningar som staten gjort på den statligaskogsindustrin får förhoppningsvis positiva effekter, liksom statens ochskogsägarrörelsens engagemang i Södra skogsägarna. I fråga om de mindre sågverken och förädlingsindustriernabetyder också utvecklingsfondernas engagemang oerhört mycket för att geekonomisk styrka och stabilitet åt företagen. Det gäller stöd tillproduktutveckling och marknadsföring, liksom stöd till direkta investeringar.Dessa åtgärder, fru talman, är betydligt viktigare än tvångsavverkningar iskogen, som regeringen föreslår. Jag ber att få yrka bifall till reservation 1i näringsutskottets betänkande 48. När detgäller domänverket och betänkande 49 är det positivt att en utredningom verket kommer till stånd. Men den får dess värre mycket begränsadomfattning. Vi reservanter menar att det hade behövts en bred översyn avdomänverket, dess policy och omfattning. Vi anser med andra ord att villkorenför verket behöver preciseras och ställas under prövning. Det gäller exempelvisavkastningskravet oeh omfattningen av skogsmarkstillgången samt dotterbolagensverksamhet. Att domänverkets grundläggande uppgift är skogsbruket harslagits fast fidigare, och jag tror att det är viktigt att poängtera detta. Ettframtida utredningsarbete bör också pröva omfattningen av alla andra grenar somtillhör domänverkets ansvarsområde. Man kan ifrågasätta många av de olikaförgreningar som finns där. Jag vill med detta yrka bifall tillreservation 3 i näringsutskottets betänkande 49. Skogspolitiken, m. m. 62LARS (): har i jordbruksutskottetsbetänkande nr 34 en reservation som tar upp synpunkter i motion 1097 gällandede s. k. gammelskogarna och 5:3-skogarna. Det finns endast en mycket ringa areal kvar av de s. k.gammelskogarna. Den pågående urskogsinventeringen är tidsödande och bedrivs medför knappa resurser. Dessutom är anslagen för bildande av naturreservat förknappa, inte minst med hänsyn till utfallet av årets budgetarbete. Risk finnsatt huvudparten av gammelskogarna försvinner innan inventeringen avslutats ochåtgärdsprogram redovisats. Det är rimligt att skogsbruket kollektivtfinansierar bevarandeprogrammet, så att enskilda skogsägare inte drabbas. Också för 5:3-skogarna är hotet akut. Naturvärdsintressenmåste skyddas, och det är inte rimligt att statliga medel används för stöd tillavverkningar i företagsekonomiskt olönsamma områden när riksintressen pånaturvårdens område kommer till skada. Jag yrkar bifall till reservation nr 16 vidjordbruksutskottets betänkande nr 34 liksom till övriga av folkpartiledamöterundertecknade reservationer vid detta betänkande. Från har vi också väckt en motion nr 489, därvi tar upp konkreta förslag i anslutning till revisorernas granskning avdomänverket. För det första yrkar vi att hos regeringen skall begäraett förslag till användning av barrskogarna ovanför gränsen för svärföryngradskog i fjällranden som bygger pä en samlad avvägning mellan skogsbrukets kravoch bevarandeintressena. Med bevarandeintressena menar vi i detta sammanhangsynpunkter avseende naturvärd, rennäring och friluftsliv. För det andra yrkar vi att uttalar att - iavvaktan pä det begärda förslaget - inga avverkningar, vägdragningar ellerandra skogsbruksåtgärder får ske på statens mark och inte heller på annan markannat än i de fall åtgärden i fråga tillstyrks av ansvariga centralamyndigheter på naturvårds-och rennäringsområdet. Näringsutskottetanför att vår motion blir helt tillgodosedd, om Skogspolitiken, m. m. beslutar i enlighet med utskottets förslag. Det är, somfolkpartiets representant i näringsutskottet anför i sitt särskilda yttrande,en betydelsefull markering. är sålunda pä samma linje somfolkpartiets representant i jordbruksutskottet, som har gett motionen sitt stödgenom en avvikande mening i jordbruksutskottets yttrande. Jag finner detta ställningstagande betydelsefullt,eftersom hotet mot fjällskogarnahar varit och är akut. Visserligenhar domänverkets nye chef i tidningen framhållit att storrestriktivitet skall iakttas i avvaktan pä den inventering som pågår. Oroandetecken finns dock. Det har talats mycket om den planerade avverkningen iKirjesålandet, men jag har liksom ännu färskare exempel påplanerade avverkningar. i region har beslutat omvägbyggen av avverkningar inom revir, trots att berörda områden harstor betydelse för rennäringen. Det finns dessutom inom dessa områden skog somär ända upp till . Sådan skog är svår att ersätta. För områden ovanför den tidigare skogsodlingsgränsen harvisserligen handlingarna i sådana här ärenden insänts till församråd, men det framhålls i detta sammanhang att även de vägbyggen som planerasovanför skogsodlingsgränsen är mycket angelägna. Representanter för de tresamebyar som är berörda har begärt överprövning av de beslut som fattats hosdomänverket i .