prot · G60938 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessutom tycker jag att def är logiskt aft def, om def är straffbart atthjälpa människor att illegalt komma in i landet, rimligtvis också bör varastraffbart att gömma dem, om de är utvisningshotade. AnL102 () replik: Def är naturligtvis allfid svårt attbedöma värdet av information och hur informationen når ut till människorna. Jagtycker ändå infe att man skall förringa informationens betydelse när det gälleratt klargöra vilka förhållanden som råder i vårt land och vilka påföljder somdet kan bli fråga om. Jag tycker aft det finns anledning att avvakta och följautvecklingen av det beslut som kommer att fatta här . Det är ju,, ett enhälligt utskott som har ställt sig bakom denfidigare regeringens förslag på den här punkten. AnL 103 PER-OLOFSTRINDBERG (m) repHk: Herr talman! Att utskottet är enhälligt behöver ju inteinnebära aft utlänningslagskommiftén , eller möjligen jag, kan harätt. 8Riksdagens protokoU 1982/83:38 Ändringar i utlänningslagen m. m. AnL 104ARNE () replik: Framfiden får naturligtvis utvisa vem som harrätt - etf enhälligt utskott eller utlänningslagskommiftén och Per-OlofStrindberg. AnL 105 (): Vi har här ännu en moderat mofion, nr 2411,som utskottet ägnat en mycket omsorgsfull behandling under , s. 4-8 i betänkandet. Den gäller frågan om dens. Utskottet redovisar utförligt ärendets fidigarehistoria, men jag vill komplettera redovisningen på några punkter. Vid behandlingen av ny uflänningslag 1980 fanns detmofioner i ärendet från tre parfier - från det nuvarande regeringspartiet bl.a. en kommittémofion med som första namn. Samtligamotionärer ansåg def principiellt felakfigt aft låta illegalt invandradepersoner, genom aft de håller sig undan och inte anmäler sig hos polisen , få etf mer omfattande prövningsförfarande än de som följerutlänningslagens bestämmelser. Arbetsmarknadsufskotfet var då infe berett att slopatremånadersgränsen utan sköt frågan vidare fill utlänningslagskommiftén. har stött och blött frågan. Majoriteten förordar slopandet avtremånadersgränsen med en kompromiss, som fortfarande innebär en favör för demsom håller sig undan. , ochinvandrarpolitiska kommittén anser att förslaget är ett steg i rätt riktningmen infe tillräckligt effektivt. Man vill liksom vi mofionärer slopatremånadersgränsen - så infe utskottet. Här föreslås att frågan utreds vidareav den invandrarpolitiska kommittén. uttömmande resonemang kring termernaavvisning och utvisning. Man skulle t. ex. infe kunna avvisa någon som vistatsi och . Däremot kan den som vistats här illegaltknappt fre månader avvisas. Def vikfiga är infe huruvida man kallar förfarandet av-eller utvisning -även om jag kan hålla med om att avvisning helst bör ske vidgränsen. Huvudpunkten i vår mofion är att den som håller sig undan tre månaderinfe skall behandlas på ett bättre sätt än den som anmäler sig hosmyndigheterna inom föreskriven tid. Det är infe relevant att diskutera hur många personer perår som berörs, även om det är ganska många. Däremot hade def varit bra omutskottet hade beaktat sambandet mellan vårt motionskrav om fremånadersgränsensslopande och motion om högst handläggningsfid föruppehållsfillstånd och den mofion som försvarade omvikfen av att avskräcka också välmenande personer från att hålla illegaltinvandrade gömda. Invandrarlagstiffningen måste hänga ihop-den får infe beståav en samling bestämmelser som i vissa fall motverkar varandra. Den humanitära aspekfen av problemet hararbetsmarknadsutskottet infe diskuterat i sin i övrigt utförliga behandling.Vilken verkan har det psykiskt påmänniskor att hålla sig gömda - därfill lurade av själva lagsfiftningen - ochsedan kanske ändå utvisas ur landet, trots att deras ärende behandlats ingåendeoch överklaganderätfen utnyttjats och fiden gått, månader och år? Enligt minoch mina medmotionärers uppfattning är det vida bättre att lagen stödjer demsom direkt anmäler sig hos uflänningspolisen. Den här juridiska och moraliska frågan - för en sådan ärdet - har som sagt hänskjutits till IPOK - invandrarpolitiska kommittén -som enligt utskottet räknar med att lösa frågan under innevarande budgetår. Sålänge har vi fakfiskt tid att vänta, och jag har därför inget yrkande . Ändringar i utlänningslagen m. m. AnL 106HANS (): Proposifionen innehåller åtskilligaförbättringar i utlänningslagen, bl. a. genom att besvärsrätfen utökas iverkställighetsärenden och genom att muntlig förhandling regelmässigt skallförekomma i ferroristärenden inför . De långa handläggningsfiderna såväl hos , statensinvandrarverk, som hos har varit ytterligt betungandebåde för samhället och för den enskilde rättssökande. I utskottets betänkanderedovisas nu på s. 27 att antalet oavgjorda ärenden i departementet uppgåttfill 335 för september , Per var balansen av öppna ärendenhos ca 9 000, varav 1 000 var ärenden om awisning och utvisning samtverkställighet av sådana beslut. En förbättring har skett, men def finnsanledning aft varna för att tro att svårigheterna skulle vara övervunna.Ärendebalanserna har fluktuerat, mycket kraftigt. Balansen hos hartidigare varit väsentligt lägre. Jag ansluter mig till vad som anförts i utskoftetsbetänkande om att förslag från invandrarpoUtiska kommittén, IPOK, bör awaktasinnan genomgripande lagändringar i här aktuellt hänseende görs. Men allamöjligheter att förkorta handläggningsfiderna måste tillvarafas, både hosinvandrarverket och hos departementet. I utskottets betänkande sägs i anslutning till frågan omåterinförande av återbryfningsräften för regeringen då politiska skäl åberopas,att etf förstärkt rättsskydd för dem som riskerar att avlägsnas behandlas äveninom IPOK. Def synes vara föga realistiskt att föreslå att dennaåterbryfningsräff återinförs kort fid efter det att den avskaffats. Självriktade jag kritik mot att den avskaffades då frågan var aktuell. Behovet avåterbryfningsräften sammanhänger i hög grad med aft handläggningstiderna kanhållas på en rimlig nivå. Blir handläggningstiderna långa, uppkommer gärnaunder ärendets gång nya skäl, även av polifisk natur. Dessa skäl kan nuåberopas hos polismyndigheten, som skall överlämna ärendet till statensinvandrarverk enligt vad som föreskrivs i 85 och 86 §§. Polisen skall infe göra några polifiska bedömningar.Verkställigheten av ett avlägsnandebeslut skall som regel överlämnas tillstatens invandrarverk. Polisen får underlåta att göra det bara om ufiänningenspåstående om politisk förföljelse är uppenbart oriktigt, eller om def fidigarehar prövats i ärendet. har riktat kritik mot polisen, somskuUe vara alltför Ändringar i utlänningslagen m. m. generös isin bedömning av 85 och 86 §§ och som sålunda skulle ha överlämnat ärenden fillstatens invandrarverk i alltför stor utsträckning. hardärför gjort en framställning om att fillämpningen av ifrågavarande lagrumborde bli mera restriktiv. Den undersökning av praxis som invandrarpolitiskakommittén har gjort ger infe stöd för defta, och kraven på ökad restriktiviteti polisens handläggning måste bestämt avvisas. Det är vikfigare att så sker än att återbryfningsrätfenåterinförs. Jag vill inte utesluta att frågan om återbryfningsräften senare kanaktualiseras. Men bör man avvakta resultatet av de förbättradebesvärsmöjligheferna, de förkortade handläggningstiderna och ökade möjlighetertill juridisk rådgivning. Då def gäller frågan om förstärkt rättsskydd bör deterinras om aft den som riskerar att bli avvisad eller avlägsnad i annat fallhar rätt till juridisk rådgivning, även om vederbörande inte har rätt filloffenfiigt biträde. Def finns anledning att förbättra informafionen om dennamöjlighet, bl. a. genom aviserade nya anvisningar från somskall utfärdas i samråd med statens invandrarverk. Men när det gäller rättentill juridisk rådgivning stöter man på praktiska svårigheter, särskilt dåutlänningen förvaras än eller då vederbörande tastill förhör hos polisen i avvisnings- och verkstälUghetsärenden. I åtskilliga fall kan rådgivningen ske per telefon. Mendet är vikfigt att rådgivningen också kan organiseras genom personligtsammanträffande med advokaten. Def här förutsätter i många fall att enjourverksamhet för advokater, som anmäler intresse för saken, kan införas. Rätt fill offenfiigt biträde finns om ufiänningen hållitsi förvar . Denna tid - utan rätt till offentligt biträde - äralltför lång och borde kunna avkortas. Ufiänning kan avge en nöjdförklaring beträffande ett avlägsnandebeslut.I en hel del fall vill ufiänningen utnyttja denna möjlighet för att därigenompåskynda verkställigheten av avlägsnandebeslufef. Def är viktigt att nöjdförklaringinför polismyndighet skall ske i närvaro av vittnen. Även i detta sammanhang bör def erinras om rätten filljuridisk rådgivning av advokat, liksom om behovet av att en jourverksamhet föradvokater även i sådana här fall införs. Närvaron av vittnen hos polisen ärinfe mindre angelägen i avvisnings- eller verkställighefsärenden innan offentligtbiträde kan förordnas än vid avgivande av nöjdförklaring hos polismyndigheten iett verkställighefsärende. Man borde därför överväga att införa ett system sominnebär att medborgarvittnen är närvarande vid förhör hos polismyndighet dåoffentligt biträde infe är förordnaf. I varje fall borde den möjligheten finnasom ufiänningen själv begär def. Reformarbetet på utlänningslagstiftningens område ärsåledes ingalunda avslutat. Inom invandrarpolitiska kommittén bedrivs etfarbete som jag hoppas kommer att leda till att viktiga förslag läggs fram,vilka sedermera får ta ställning till. AnL107 (): Jag måste något få kommentera den mofion som ochGunnel har väckt och kanske framför allt def inlägg som Per-OlofStrindberg har gjort med anledning av mofionen, som gäller människor som gömmerutlänningar. Per-OlofStrindberg är krifisk mot att utskottet infe har gått tillräckligt långt ochinfe yrkat bifall fill motionen i dess helhet. Menför det första har utskottet gått med på att ändra lagen i def här avseendet,dvs. Fördet andra har utskottet ägnat mofionen och detta problem stort utrymme iutskoftsbefänkandet. Vi börjar med att säga på s. 22: "Utskottet anser detvara beklagligt aft i landet boende personer akfivt medverkar till att utlänningar håller siggömda ." Vidare säger vi att utskottet bestämt tar avstånd från sådanverksamhet. Jag tycker aft det är talande. Fördet tredje säger utskottet t. o. m. aft utskottets ställningstagande inte fårtolkas som om skulle acceptera den här verksamheten. Jagtycker att utskottet har gått mycket långt i en fråga som egenfiigen är mycketsvår aft bedöma. Det är inte så enkelt som det kanske låter när man hörPer-Olof . Jagtycker att def är en väsenfiig skillnad mellan människor som gömmer utlänningarför att tjäna pengar - vi tar alla bestämt avstånd från detta - och människor,kyrkligt akfiva, som gör det för aft hjälpa olyckliga och psykiskt pressademänniskor. Vad skulle säga om diakonissan i gördetta just för att hjälpa? Hon gör def därför aft hon kanske inte är informeradom vad det egentligen innebär, därför att hon av humanitära skäl vill hjälpa.Då säger vi att man innan man skärper lagen ytterligare bör vidtainformationsåtgärder. Jagtycker att def är ett klokt ställningstagande av utskottet, och jag har alltsåvarit med om det. Visäger dessutom, , aft vi skall följa utvecklingen. Och omden framtida utvecklingen visar aft åtgärderna inte är tillräckligt effektivaskall vi återkomma. Deftaborde vara fillräckligt för mofionärerna. Skrivningen är på gränsen till ettbifall till och motion. Ändringari utlänningslagen m. m. AnL 108 PER-OLOFSTRINDBERG (m) replik: Beträffande vad jag skulle säga om diakonissan i bröt motgällande lagstiftning: Oavsett vilka skäl man har för att kringgålagstiftningen skall man bestraffas för att man kringgår den. Def enda undantagvi har talat om gäller nära familjeanknyfning. Sedanhåller jag helt med om att arbetsmarknadsutskottet har ägnat mycket stortintresse och stort utrymme åt vår mofion och i texten i stort sett tillstyrktden. Men som motionär är def def formella bifallet som jag saknar, och det ärdef som räknas. Ändringar i utlänningslagen m. m. AnL 109ALF WENNERFORS (m) replik: Herr falman! Då är vi överens. Vi följer utvecklingen, , och så får vise om det blir nödvändigt med ytterligare åtgärder. AnL 110 (): Jag har i mofion 1982/83:6 framhållit attflykfingar som kommer hit från andra länder får vänta på besked om de fårstanna här eller inte, att de under den tiden inte får fa något arbete och attdefta skapar betydande kostnader för samhället och svårigheter i psykiskthänseende för dessa personer. Jag föreslår i mofionen att handläggningsfidernaskall vara högst . När ett beslut om en sexmånadersgräns träder ikraft, skall de som befinner sig här automatiskt beviljas uppehållstillstånd,om de väntat på ett sådant mer än . Utskottet säger i samband med detta att ärendebalansen harminskat. Minskningen är så kraftig, menar man, att def saknas skäl att i dagöverväga åtgärder av det slag som förespråkas i mofionen. Det är mycketmärkligt. Jag har här invandrarverkefs anslagsframställning /84. Därsäger man på s. 14: "Det allvarligaste problemet i fråga om invandringenär fortfarande de långa handläggningstiderna i tillståndsärenden. De ärinhumana för de berörda människorna och kostsamma för samhället." På s. 27 talar man om hur många "gamla" ärendenman hade per . Av detta framgår att av ärendena är äldreän , är äldre än , är äldre än och3 % är äldre än arton månader. Detta skall sättas i relafion till vad som sägs på s. 112och 113 i anslagsframställningen. Där redovisas de genomsnittligahandläggningstiderna vid invandrarverkets fillståndsbyrå. För ärenden somgällde avvisning, förpassning, utvisning och verkställighet hade man en genomsnitfiig handläggningstid . Första halvåret1982 var den genomsnittliga handläggningstiden . Def är alltså en skillnadpå . Def skall ses i relation till vad som har hänt under den härfiden. Vi har nämligen fått väldigt många polska flykfingar. Def rör sig omstora grupper och ärenden som ofta inte fordrar så lång handläggningsfid. Dethar dragit ner siffran för de genomsnittliga handläggningsfiderna, vilketbetyder aft handläggningstiderna för de övriga grupperna troligen har ökat. Detta är såvitt jag kan förstå def fakfiska problemet vidinvandrarverket. Verket säger också att man vill ha mer personal elleråtminstone behålla den personal man har. Man kan inte acceptera en minskning pågrund av dessa problem. I etf brev till regeringen den 12 augusfi har mandessutom begärt åtgärder för att på något sätt minska de långahandläggningstiderna. Det är klart aft def kan vara som utskoffef säger, dvs.att antalet ärenden i departementet har minskat. Säkert är def på det viset.Men det kan bero på aft departementet för ungefär etf år sedan fattade etfklumpbesluf i etf ärende som gällde mellan 200 och 300 människor som hade bettatt få stanna i landet. Manfattade ett awisningsbeslut för alla dessa människor i klump. Naturligtvisminskar antalet då ganska radikalt i ett enda svep. Dessa 200-300 människorfanns med i den redovisning med 1 000 ärenden som man lämnade förett år sedan, men de var borta ur bilden . Def kan alltså förekomma en del liknande egendomlighetersom förklarar statistiken, men man kan infe komma ifrån den redovisning och deskrivningar som invandrarverket har gjort i sin anslagsframställning. Jag är mycket förvånad över att arbetsmarknadsutskottethar tagit så lätt på den här frågan att det inte ens tycker att de förslag jaghar framfört i motionen är värda att övervägas. Jag förstår aft det inte är någon mening med att yrkabifall till motionen , men jag får anledning att återkomma under mofionsfideni januari. Jag tycker nämligen att det är viktigt aft man tar fasta påförslaget om aft ha högst sex månaders handläggningsfid. Sedan får man se fillaft en sådan ordning fungerar. På något sätt måste def gå, för vi kan inte hahandläggningsfider på upp till två eller i vissa fall , somgör att människor får lida och blir psykiskt sjuka, därför att de inte vet hurbeslutet blir. Dessutom kosfar detta samhället oerhört stora summor. Det måstepå något vis stoppas, och det var motivet för min motion. Jag tycker inte aftman kan avvisa kraven på def sätt utskottet har gjort, när def säger att definfe ens finns skäl att överväga några åtgärder. Jagåterkommer fill frågan. Ändringar i utlänningslagen m. m. AnL 111ARNE (): är krifisk över utskottefsbehandling av hans mofion om handläggningstiderna. Jag tror att def är viktigtatt vi gör klart för oss att def vidtagits en hel delåtgärder för att förkorta handläggningsfiderna. Det har skett en omfördelningav personalen på statens invandrarverk för att på det sättet nedbringahandläggningstiderna, och det har på inifiafiv av regering och riksdag skett enpersonalförstärkning på . Det har gjorts förändringarpå förslag av utlänningslagskommittén. Vi vet att den nuvarande utredningenunder ledning arbetar intensivt med dessa frågor i syfte att finnakonstruktiva lösningar för aft ytterligare nedbringa handläggningstiderna. Om skulle fatta ett beslut om att def får varahögst sex månaders handläggningstid, är det naturligtvis lika vikfigt att manställer resurser fiU förfogande och föreslår konkreta åtgärder, så att enförkortning av handläggningstiderna kan bli verklighet. Någrasådana förslag har infe framfört i sin mofion. Jag tror att detär en nödvändighet att man också föreslår resursförstärkningar i betydandeomfattning, om man skall uppnå den sexmånadersgräns som angiviti sin mofion. Låt oss i stället följa utvecklingen. Vi kan sätta vårtilltro fill den invandrarpolitiska kommitténs arbete. Jag vet att också dennuvarande invandrarministern har en hög ambitionsnivå när det gäller aft setill att Ändringar i utlänningslagen m. m. handläggningsfiderna kan hållas nere på lägsta möjliga nivå: Vi får återkomma till frågannär vi sett utvecklingen framöver. AnL 112 (): har talat om att häri ärmissnöjd med behandlingen av hans mofion. Men jag vill erinra om aft det finnsen rad faktorer som påverkar handläggningsfiderna. Det är i första handutlänningslagens bestämmelser, handläggningsordningen och samhällets resurser.Def beror även på hur smidig, effektiv och konsekvent de handläggandemyndigheternas, t. ex. regeringens, praxis är i dessa frågor. Jag tycker också aft det är viktigt att betona aft vårsträvan naturligtvis är att på alla sätt och vis förkorta handläggningstiden.Men det får inte innebära att man sätter rättssäkerheten i fara. AnL 113 (): - Herr falman! blev dethelt plötsligt ett annat ljud i skällan. säger aft det behövs resurser av betydandeomfattning för att få ned handläggningstiderna fill , som jag hartalat om. Det tyder på aft det är betydande brister och betydande köer. Annarsstämmer det inte. I utskoftsbetänkandet sägs att handläggningsfiderna harnedbringats så pass mycket att det infe ens finns någon anledning att överväga'mitt förslag. säger att def är en rad faktorer som påverkarhandläggningsfiderna. Det är jag helt på def klara med, och def är just därförjag anser att man borde komma fram fill etf beslut om sex månadershandläggningsfid. Men def är helt klarf att man då måste påverka de faktorersom gör att handläggningstiderna är så långa. Man kan inte bara säga att dettaskall göras, utan man måste undersöka vad det är för faktorer som man kanpåverka för att få ner handläggningsfiderna. Def är detta jag var ute efter. Rättssäkerheten skall naturligtvis behållas. Den är en delav det som jag tycker är viktigast i detta sammanhang. Men jag tycker uppriktigtsagt att det är mycket tvivelakfigt om full rättssäkerhet råder om def är så,som det också verifieras i invandrarverkets anslagsframställning, att man åkerut och tar reda på hur förhållandena är i invandrarnas hemländer för aft fåunderlag för hur ärendena skall behandlas. Jag vet att invandrarverket inte enshör de berörda som är i . Då kan man ifrågasätta rättssäkerheten ur densynpunkten. Det har här under hand verifierats att def är storaproblem med defta och att det behövs resurser, om man skall få nerhandläggningstiderna. Och det är detta man i så fall får fundera på. På någotsätt måste de ner. Def är infe så enkelt som utskottet har sagt, aft def infeär några problem och aft def inte ens behöver övervägas. Det är detta jag vändermig emot. AnL114 (): Det ankommer på invandrarpolitiska kommittén både att utförakartläggningen och aft göra upp förslag till förbättringar. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.3 (återbryfning av avlägsnandebeslut) Utskoftetshemställan bifölls med 291 röster mot 16 för reservafion 1 av AlexanderChrisopoulos. Mom.4 (rätten fill juridiskt biträde) Utskottetshemsfällan bifölls med 291 röster mot 16 för reservafion 2 av AlexanderChrisopoulos. Mom.5 (avskaffande av s. k. nöjdförklaring m. Utskottetshemsfällan bifölls med 291 röster mot 16 för reservation 3 av AlexanderChrisopoulos. Massmediasinflytande på beslut i utlänningsärenden Utskottetsmofivering godkändes med 291 röster mot 16 för godkännande av den i reservation4 av anförda mofiveringen. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 21§ Anmäldes och bordlades Proposition 1982/83:70 Ändring i lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska företag m. m. 22§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts den 1982/83:147 av BirgittaHambraeus (c) till kommunikationsministern om upprustningen av : Under 1960- och 1970-falens socialdemokratiskaregeringar planerade SJ att lägga ned . De borgerliga regeringarnastoppade dessa planer, och från mitten av 1970-talef har riksdag och regering istället gett etf ökat stöd till för att rusta upp den och användaden fill både person- och godsfrafik. Efterregimskiftet börjar SJ på nytta att planera för inskränkningar. Fr. o., m. sommarfidtabellen 1983 avser SJ att dra inmorgon- och kvällsfu-rerna på mellan och , för att ersättadem med landsvägsbuss. Ett sådant beslut vore mycket olyckligt. Jag ber därför aft till kommunikafionsministern får ställaföljande fråga: Kommer statsrådet aft bevaka att målsättningaft fortsätta upprustningen av fullföljs och att inskränkningar itrafiken alltså inte genomförs? 1982/83:148 av i (s) fillindustriministern om kättingfabriken i : Inom Kramforsområdet startar idagarna en ny kättingfabrik - . Tillkomsten avproduktionsenheten har skett med stafiiga medel. Kättingfabrikerna i landet har genomgåtten omfattande strukturell förändring, dels på grund av efferfrågesituationen,dels på grund av lönsamhefsskäl. I ett område som är def självklartatt alla möjUgheter fill nyetableringar skall tillvaratas. Det är dockytterligt tveksamt om denna satsning fotalt förbättrar produkfion ochsysselsättning inom landet , än mindre på . Jag villfråga industriministern: Hur har etableringen av kättingfabriken i ? 1982/83:149 av i (vpk) fillstatsrådet om den speciaUnriktade sjuksköterskeufbildningen; Elever som innevarande läsår harpåbörjat utbildning vid högskolans hälso- och sjukvårdslinje, 80 poäng, medspecialinriktning bl. a. psykiatri svävar i ovisshet om huruvida derasutbildning kommer att leda till sjuksköterskelegitimation. Detta trots aftmånga elever innan de påbörjade utbildningen fått besked om att så skulle ske. Tiden går och frågan har hamnat i ett läge där eleverhoppar av utbildningen därför att de inte vet vilken yrkestitel de får ochvilka tjänster de kommer aft anses behöriga till. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga: Anser biträdande socialministernatt de nya direktutbildningarna bör leda till sjuksköterskelegitimafion, och ärregeringen beredd att verka för att frågan löses under innevarande läsår? 1982/83:150av (vpk) till socialministern om barnolycksfallsut-redningensförslag; Utredningen om barnölycksfallöverlämnades till den dåvarande socialministern . 1utredningen presenterades olika förslag och åtgärder för aft tryggabarnsäkerheten och förbättra Ännu har ingenproposition utarbetats i denna fråga. Mot bakgrund av def anförda vill jagfråga socialministern: regeringen för avsikt att framlägga en proposifionpå grundval av 1982/83:151 av . (vpk) till statsrådet om domänkoncernens husaffärer, m. m.