prot · G609160 · 1982-12-31 00:00:00 — Den skall vi bekämpa med alla medel som ärrimliga atf agera med, både utrikespolitisktoch på annat sätt. Det pågår samfidigt, och det gäller speciellt situafionen iCentralamerika, en mycket intressant social och polifisk utveckling i självaSydamerika som gör atf IDB kan komma in i ett bättre sammanhang. Det pågår positiva strävanden i och t. o. m. iArgentina. Vi får se varf de leder. Det pågår en utveckling även i , iBolivia osv. De siffror som IDB-ufredningen tog fram, dvs. atf tvåtredjedelar av utlåningen gick till icke demokratiska länder, kan mycket väl,om de goda tecknen är riktiga och utvecklingen i fär fortsätta,komma att se annorlunda ut. lyckades blockera Chile-lånen från IDB på sin fid, menman har icke lyckats att blockera lånen fill , utan dessa länfortsätter och utgör i själva verket en av de få internationella kapitalkällorsom fortfarande har fill sitt förfogande. Det tycker jag talar mycketemot den nattsvarta bild som här redovisade. Därför vill jag nui min replik ytterligare en gång yrka bifall till näringsutskoftets hemställani betänkande 50. , m. m. 45 (vpk) replik: Tror verkligen på vad hansäger? Vägar han påstå att kan påverka IDB:s politik i detta avseende?Då motsäger han t. o. m. det som klart sägs i utskottets betänkande, nämligenatt möjligheter är mycket marginella. Det är ett faktum att idetta fall har vetorätt. Tror verkligen att kommer attmedverka fill att progressiva regimer fär län via IDB till projekt som gynnarfolkflertalet i ? Dessa 38 miljoner kan användas påett helt annat sätt än till att understödja juntan i , ellerPinochettregimen, eller Seaga's eller , och andra ländersom också fär län frän IDB. Det är alltså defta bidrar fill . Jagtror inte ätt det bidrar till att stärka anseende såsom ettprogressivt land bland solidarifetsorganisafio-ner och andra progressiva länderi tredje världen. Anf.46 () replik; frågade om vi inte kundeanvända dessa 38 miljoner som skall utgå i anslag på ett bättre sätt. Låt migdå konstatera atf huvudparten av dessa 38 miljoner är sådant som vi är ålagdagenom de borgerliga regeringarnas tidigare beslut atf utbetala till IDB. Dä ärdet väl bättre att stanna kvar i IDB i den här situationen, när deninternationella lånekrisen dessutom ökar, och försöka påverka utnyttjandet avdessa 38 miljoner. Vi kan göra en insats för de framstegsvänliga regimerna,även om vi inte är ensamma i den banken. Vi kan göra en insats för . Mig veterligt har inte sagt till oss att nu närvi har en socialdemokratisk regering är det lämpligt att vi går ut ur IDB. har vi infe fått från det hållet. I övrigthar jag bara redovisat fakta och bedömningar när det gäller , m. m. möjligheterfill en positiv utveckling i . Det återstår att se vad det kan bli avden. Men det är ett faktum att inte längre har den dominerande roll som manhade ännu för fem är sedan, och jag tror att man skall ta fasta på det litetgrand. Man kan konstatera att inte har blivit blockerat när detgäller de lån som landet har fått. Förste vice talmannen anmälde attEva anhållit atf till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt fill ytterligare replik. I samband med behandlingen avhandelshuvudfiteln, som vi just nu diskuterar, finns det skäl atf påminna omden departementsreform som aviserades i regeringsdeklarationen och somgenomfördes . Ett väsentligt led i den reformen var atf det tidigarehandelsdepartementets verksamhet skulle upphöra och det man arbetat med därfördelas pä andra departement. Huvuddelen av verksamhethade varit knuten till utrikeshandeln. De ärendena överfördes fillutrikesdepartementet, där man också inrättade en särskildutrikeshandelsavdelning. Motiven bakom den här delen av departementsreformen - somavspeglats i de anslagsposter som vi diskuterar - var atf effekfiviseraoch koncentrera resurserna på ufrikeshandelsomrädet genom en integration avalla ufrikeshandelsfrågor i . Förslaget mötte viss krifik när det först presenterades,men såvitt jag förstår har den krifiken i stort sett tystnat. som genomförts har visat sig kunna fungera väl. Man har kunnatåstadkomma den effektivisering av utrikeshandelsarbetet som avsågs. Pä tämligenbred front har utrikesrepresentationen kunnat engageras i olika åtgärder föratt främja svensk export. Bevakningen av nya och för oss vikfiga ochintressanta marknader har intensifierats. Det finns en rad exempel pä hur manhar kunnat medverka aktivt från utrikesrepresentationens sida för attunderlätta svenska exportansfrängningar. Jag vill i det här sammanhanget gärna konstatera attomorganisationen har kunnat genomföras på ett smidigt och snabbt sätt fack varebl. a. en mycket konstruktiv medverkan från personalorganisationernas sida.Trots atf omorganisationen för en del personer har kommit att innebära bådeförändrade arbetsuppgifter och en ändrad departementstillhörighet, harpersonalen på ett värdefullt sätt bidragit till konstruktiva lösningar påproblemen. Också från näringslivets och exportföretagens sida har denändrade organisationen ett positivt sätt. De medel som föreslåsanvisade till den exporffrämjande verksamheten får en mer effektiv användninggenom det samarbete som kan råda på fältet mellan den svenska utrikesrepresentationenoch exportföretagen. En fråga som ägnas särskild uppmärksamhet i det härsammanhanget är exportkredifgaranfierna. Det skärpta läget på deinternationella kreditmarknaderna och den ansträngda likviditetssituafionen ien rad av de exportländer som ärviktiga för oss har skärpt uppmärksamheten kring våra möjligheter atf hjälpaexportföretagen med statliga garantier för deras kreditåtaganden. Inomutrikesdepartementets handelsavdelning häller vi f. n. på med en översyn avreglerna för denna exporfkredifgaranti, och vi kommer atf inom deramar som sätts av beslut föreslå en del förändringar i nu rådandesysfem - allt i syfte att stärka de svenska exportföretagens konkurrenskraft pådetta viktiga område. Jag skulle också vilja säga någonting om enannan av de punkter som berörs , nämligen det som diskuterats mest hitfills , dvs. frågan om IDB. Det är helt entydigt så att som nation är bundetatt göra t. o. m. ökade utbetalningar , och det är ingalunda säsom sade i sitt pä den punkten osakliga angrepp, att detta ärnågot som vi har kommit på så att säga i efterhand. Tvärtom vill jag påminna omde debatter som fördes när den femte kapitalpåfyllnaden till IDB beslöts iriksdagen mot våra röster. Dä röstade vi mot kapitalpåfyllnaden, liksom vitidigare hade röstat mot inträde i IDB. Dä fördes här en debatt, där man från utskottsmajoritetenssida sade atf det kanske infe var så farligt med dessa pengar och att mankanske inte ens skulle behöva betala ut dem, om man sedan skulle göra enutvärdering av IDB. Vi sade då mycket tydligt och entydigt ifrån, EvaHjelmström, att om skulle besluta sig för dessa pengar, då tog manockså ett ansvar. Då fick man stå för det ansvaret, liksom för de utbetalningarsom skulle följa. Har helt glömt bort den debatten? Detförefaller så, att döma av det utomordentligt osakliga angrepp hon just nugjorde. Det var precis det som debatten handlade om vid det tillfället. Sedan kom också den statliga utredning som tillsattes -och som gjorde en mycket noggrann granskning av möjligheterna till utträde -fram till det helt entydiga konstaterandet, som utskottsmajoriteten gjorttidigare, att som nation, oberoende av vad olika regeringar önskar, ärbundet att göra ökande utbetalningar . Dä förskjutsfrågeställningen, och det är det som dagens debatt naturligtvis skall gälla. Iett läge där man är bunden att medverka i en institution som man i mycket storaavseenden är kritisk mot, vilken politik skall man dä föra i den insfitutionen?Det är den frågan som IDB-debatten förskjuts till. Det är alldeles självklartatt man i den mycket svåra frågan om hur man skall agera i en institution därman i stora stycken är krifisk både till målsättningarna och till denverksamhet som förs kan ha olika uppfattningar. Alldeles självklart kan mankomma fram fill olika slutsatser om hur man skall agera i en sådan situation. Regeringen beslöt , mot den bakgrund som LennartPettersson redovisade, att man skulle medverka i den sjätte kapitalpåfyllnaden,inte minst i ljuset av den akuta finanskrasch som gällde hela -onda och goda. Det skulle vara ganska svårt att förklara för våra vänner iLatinamerika varför man inte. när man ändå är bunden till banken, skullemedverka i den påfyllnaden. Att regeringen då gjorde den bedömningen har jagrespekt för. , m. m. , m. m. är det viktigt, precis som det har sagts avsocialdemokraterna i våra motioner tidigare, i utredningen och senare ibudgetpropositionen, att IDB infe fär bli - detta var också en del av vårkritik förut - enda eller viktigaste förbindelse med . Vimåste ha en Latinameri-kapolifik som syftar till att stödja sociala ochekonomiska krafter, som verkar för utjämning och ekonomiskt oberoende. Vimäste, som också föreslås av regeringen, öka vårt direkta bistånd i ensamlad Latinamerikapolifik till länder som , och andra ländermed regeringar som arbetar för social rättvisa. Vi bör öka det bredaresamarbetet med och en del andra karibiska stater, och vi bör stödja och takontakt med sädana latinamerikanska samarbetsorganisationer som - till skillnadfrån IDB -syftar till ett genuint oberoende och en ekonomisk självständighetför , som den Andinska pakten och samarbetsorganisationen . Den politik som aviseras i budgetpropositionen avserregeringen nu att fullfölja. För atf fa ett exempel frän biståndsområdet är detdirekta svenska biståndet till Nigaragua ungefär fyra gånger sä stort som denpåfyllnad till IDB som diskuteras . Man kan avslutningsvis konstatera attnär det gäller det anslag som vi skall besluta om kommer det att vara någotmindre än det anslag som aviserades . Dä aviserades ett direkt bidragtill IDB pä . Kapitalpåfyllnaden ansågs då bli av denomfattningen. Vi kommer att behöva anslå endast . Detberor dels pä det allmänna förhandlingsutfallet, men också pä att de svenskaförhandlarna har haft instruktioner om att iaktta största möjligarestriktivitet i förhandlingarna med IDB. Då är jag tillbaka till den fråga som i varje fall för migär kärnfrågan: När man som sagt är med i en organisation vars värderingar man istora stycken infe delar, vilken politik skall man dä föra? Min avsikt är atfha en aktiv, kritiskt, granskande roll i banken, i klart medvetande om attSveriges möjligheter till påverkan är små och att värt bidrag är och skall varalitet. Vi gör oss inga illusioner om att ha stora möjligheter till påverkan ibanken. Men också marginellt är det viktigt atf vi tar till vara de möjlighetervi har atf föra en klar och kritisk linje mot det som vi uppfattar sompåtryckningar från stormakter som och andra, till förmån för en utlåningsom främjar de fattiga folkgruppernas intressen. Det mäste vara linjeatt aktivt, kritiskt granska bankens verksamhet med en sådan målsättning. 48EVA (vpk) replik: Det är positivt atf tillskillnad från dels erkänner att vi har mycket småmöjligheter att påverka, dels säger att vi aktivt skall granska den politik sombanken för och att man från socialdemokratisk sida infe hyser några störreillusioner om den politik som Reaganadministrationen via IDB för. Men jagtycker fortfarande inte att jag har fått svar på min fråga: När tänker sig densocialdemokratiska regeringen att vi skall lämna IDB? MatsHellström påstår att jag är osaklig. Jag har IDB-ufredningen framför mig, jaghar riksdagsdebatten framför mig. a: att det ärvikfigt att man inte genom nya beslut nu binder sig för ytterligare framtidainsatser i banken utan skapar handlingsfrihet för regeringen att omprövamedlemskapet. Hur tänker den socialdemokrafiska regeringen göra detta? För detär ju ett faktum atf tillhör de länder som ger mest pengar till IDB iförhållande till röstantal och liknande. Och det är fortfarande ett faktum attUSA har vetorätt. Jag har inte på någon punkt fått klart för mig på vilket sättbanken har ändrat polifik vad gäller vare sig folkflertalens i Latinamerikaintressen eller stöd till progressiva länder. är det de reaktionäraregimerna som får mest pengar. Jag tycker att defta är en konstruktion iefterhand från socialdemokraternas sida. Det är samma krämarpolitik som förs. , m. m. När det gäller vår kritiska granskning ibanken har vi stående instruktioner att motsätta oss alla län till ,och . Vi granskar alla andra lån med hänsyn till innehållet ilånen. Vi kommer att vara krifiska och gå emot lån som vi anser är till skadaför de fattiga folkgrupperna, till skada för det ekonomiska oberoendet osv. Påden punkten avser jag aff föra en mycket aktiv polifik. citat var helt korrekt. Jag har ingalundahållit mig undan i debatten, som antydde. Tvärtom har jag sagtatt jag har respekt för den ställning som regeringen tog eftersomLatinamerika befann sig i en allmän finanskris. Det kan inte ha förbigått EvaHjelmsfröm, om hon är intresserad av att följa den latinamerikanskautvecklingen, att mycket stora delar av kontinenten befinner sig i enkonkurssituation. Det gäller ingalunda bara de länder som vi båda är krifiskamot utan över lag, inte minst ett land som , där IDB är nästanden enda källan för utlåning från internationellt häll. Jag har respekt för gör den bedömningen att det vore mycket svårt att förklara för Latinamerikaoch för våra vänner där om vi i det läget, när vi ändå är med i banken, avstodfrån aff delfa i en kapitalpåfyllnad. Det sade jag i mitt förra inlägg, och detmenar jag verkligen. Mot bakgrund av vår fidigare inställning, där detviktigaste infe är IDB - de stora pengarna handlar om direkta bistånd och stödtill andra organisationer - avser vi atf föra en samlad Latinamerikapolitik därvi vill stödja social utjämning och ekonomiskt oberoende, där vi vill motverkaberoendet av och motverka en utveckling som leder bort fränutjämning för folkflertalet. Svaret pä frågan om utträde är, som jag har sagt tidigare,atf är bundet att med ökande utbetalningar ge bidrag fill IDB underhela och efter beslutet en bit in . Atf vi underden tid då vi är bundna till utbetalningar fill banken inte skulle utöva vårrösträtt är ett förslag som ingen har ställt i debatten. , m. m. 50 (vpk) replik; Förslag om ett utträde ur banken har vi ställt i debatten. Jag välkomnar beskedet att vi på allt sätt skall verka försocial utjämning och för att de latinamerikanska länderna blir oberoende avUSA. Men vad hjälper det när det gäller den konkreta, specifika frågan ommedlemskap? Vi har en stående rekommendation att motsätta oss lån tillde mest reaktionära regimerna, som våldför sig pä befolkningen, som våldför sigpå kvinnorna och barnen. Men vad hjälper en stående rekommendation, när man vethur stora möjligheter vi har att påverka? Vi kan inte göra det. Det är somhar greppet över banken. De latinamerikanska länderna befinner sig i enkonkurssituation när det gäller lån och på annat sätt, säger är helt korrekt. Men vår bedömning - den gjorde vi också i denbiståndspolitiska debatten - är att på alla sätt skall verka för socialutjämning, oberoende frän och en polifik i folkflertalefs intresse, bl. a.genom ökade insatser i och genom atf ge ett sådant land som Grenadastöd. Men när det kom till beslut i biståndspolitiken om förslagen om att skäraned anslagen till de reaktionära regimerna och i stället öka biståndet till deprogressiva regimerna ställde socialdemokraterna inte upp. Att göra det hadevarit ett hederligare sätt att verka för de målen än medlemskapet i IDB. Låt mig påminna om att den socialdemokratiskaregeringen tvärtemot vad säger kraftigt ökat biståndet tillLatinamerika. Värt bistånd bara till - det är ju en av de frågor vinu diskuterar - är genom de ökningar den socialdemokratiska regeringenåstadkommit fyra gånger större än den påfyllnad till IDB som vi just nudiskuterar. har lämnat felakfiga uppgifter fråntalarstolen också om IDB:s polifik i förhållande till , och det börväl ändå inte stå oemotsagt. Vi har följt den mycket noga. Det var inte så avbröt långivningen direkt efter Somozas fall. Detta är ett av defå tillfällen dä IDB faktiskt har fört en tämligen anständig politik iförhällande till ett sådant land. IDB avbröt inte bidragsgivningen, utanSomozalänen fick tvärtom överföras fill sandinistregimen! Det var i sin tur ett exempel på att IDB:s ledning i sinpolitik rätt väl följer den amerikanska polifiken. av humanrights-politik under gav man bidrag också till sandinistregimen.Reaganregeringen har sedan fört en annan politik. Reaganregeringen harblockerat några av lånen till , och skulle i det läget hasvårt att förstå om ett land som just nu avstod från att backa uppNicaragua inne i banken. sakfel illustrerar ändå en viktig princip,som också är upptagen och rätt ordentligt behandlad i utredningen: IDB;s politikhar inte varit utan svängt, och svängt rätt mycket. Den har följt medförändringarna i den amerikanska politiken, alltifrån framstegsal- lians överNixons hårdhänta inferventionspolifik till i ett avseende valhänta ochi ett annat avseende splittrade mänskliga rättighets-politik, som kom att förasunder slutet av , och till den hårda polifik Reaganregeringen nu för. Den utredning vi har diskuterat har också väl kunnatbelägga att IDB:s politik i det avseendet följt den amerikanska politiken. På den punkten råder det alltså ingen som helst oenighet.IDB domineras av amerikanska intressen. har en marginell roll i IDB.När vi ändå är bundna fill banken, vore det fel av oss att inte göra vår rösthörd där eller atf inte backa upp de länder som har IDB såsom sin endafinansieringskälla och som önskar en svensk uppbackning av sin politik. , m. m. Förste vice falmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat atf hon inte ägde rätt fill ytterligarereplik. 52ANNA (): Jag vill här anföra följande med anledning avnäringsutskottets förslag om ytterligare kapitalpäfyllning tillInteramerikanska , . Beslutet om svenskt medlemskap i banken togs av denborgerliga regeringen och kritiserades då kraftigt av den socialdemokratiskaminoriteten. Minoriteten hävdade då att utrikespolitiska skäl talade mot enanslutning till IDB, och man skrev i en parfimotion; "Ett svensktmedlemskap i skulle strida mot de värderingar som varit vägledandeför vår utrikes- och handelspolitik. Huvuddelen av bankens resurser går tillmilitärdiktaturer och andra förtryckarregimer i ." Man menadeockså att de positiva effekterna för den svenska netfoexporten skulle bli avmycket begränsad omfattning. I och med de borgerliga regeringarnas åtaganden och efterbeslutet att anslå medel till den femte kapitalpåfyllnaden är Sverigebundet att fortsätta anslå medel till banken till 1990-talef. Enligtnäringsufskottet bör därför anslå medel även till den sjätte kapitalpåfyllnadenmed ett sammanlagt belopp av 65 milj. kr. I motion 1497 föreslår vi avslag pädetta och begär en omprövning av medlemskapet. Vi menar att om de tidigareargumenten mot medlemskap i och mot ytterligare svenska resurser till IDBfortfarande är giltiga, bör inte binda sig för ytterligarekapitalpåfyllningar till IDB utan i stället verka för ett svenskt utträde. Vibör inte ytterligare ett antal är uppskjuta möjligheten till utträde. Kvarstår då den tidigare kritiken mot IDB? Ja, enligt vårmening gör den det. Jag skulle vilja citera vad föregående talare, LennartPettersson och statsrådet , har anfört i riksdagen.Lennart har i en reservation till näringsutskottets betänkande1979/80:29 anfört: ''som tidigare är emellertid de ekonomiska aspekternahelt sekundära. Det är biständspolifiska och allmänt utrikespolitiskasynpunkter som mäste bli avgörande när frågan om fortsatt medlemskap i . , m. m. kan barabli en. Medlemskapet står, som konstateras i motion 1979/80:1782, i uppenbarmotsatsställning fill de värderingar som har varit vägledande försvensk utrikes- och biståndspolitik. Huvuddelen av bankens resurser går fillmilitärdiktaturer och andra förtryckarregimer. Symptomatiskt är atf IDB tycksplanera och redovisa sin verksamhet utan hänsyn fill arten av den regim sområder i de olika låntagarländerna. Det är huvudsakligen de rikare länderna ochde mera besuttna befolkningslagren som drar nytta av bankens resurser. "Och man kommer till slutsatsen att "icke bör upprätthålla dettamedlemskap utan utträda ur organisafionen". anförde i riksdagsdebatten den 29 april1982: "material styrker på samtliga fre huvudpunkter, somvarit föremål för debatt i , den krifik mot bankens verksamhet somtidigare framförts från fackligt och politiskt häll. Det gäller för det förstaUSA:s dominerande inflytande i banken, för det andra det faktum attlångivningen mycket litet inriktats på social utveckling och för det tredje attlånen främst har getts och ges till konservativa militärdiktaturer." Denna kritik kvarstår. inflytande ibanken har infe minskat, och med tanke på att flera av latinamerikanskaexperter avsatts för att de inte fört en tillräckligtreaktionär polifik i , kan det knappast finnas något hopp om attUSA kommer att ändra sitt arbete i banken. Istället kommer man att fortsättaaff driva krav på lån till reakfionära militärregimer och motsätta sig lån tillprogressiva länder. Långivningen har i allt större utsträckningstyrts bort från sociala projekt och i stället alltmer inriktats på indusfrilänoch ekonomisk infrastruktur. De principuttalanden om motsatsen som antagits ibanken har infe verkställts i praktiken. Två tredjedelar av bankens totalautlåning har gått fill icke-demokrafiska regimer. Det har hävdats atf vi frän svensk sida bör påverka bankenmot en inriktning pä mer socialt orienterade projekt och att delatinamerikanska staterna pä grund av den ekonomiska krisen är säberoende av IDB:s utlåning att de därför önskar att vi kvarstannar i banken.Men då bör man begrunda våra möjligheter att påverka. har av rösterna. har vetorättnär det gäller vissa av de beslut som fattas i banken, och det gäller bl. a.projekt inom särskilda fonden, den del' av banken som ger goda villkor tillsärskilt behövande stater. Visst har den ekonomiska krisen förvärrats under desenaste åren, men problemen var väl kända även . Jag ansåg dåoch gör det fortfarande atf vi bättre skulle stödja de behövande länderna om vigjorde det på annat sätt än genom IDB. har fram gett 72 milj. kr. Den sjätte kapitalpåfyllnaden med 65 milj. kr. medför nästan enfördubbling. Det jag främst finner oroande är att det framförtsekonomiska skäl för ett medlemskap i . Man framhåller både i propositionenoch i näringsutskotfets betänkande atf de exportförluster som skulle drabbasvenska företag om vi inte deltog i kapitalpåfyllnaden skulle bli betydande.Samtidigt är det väl så atfdet finns en motsättning mellan de handelspolitiska och de biständspolifiskamålen när det gäller IDB. Om banken följer de sociala mål som vi eftersträvar,kommer de svenska företagens förhoppningar om högteknologisk export aff kommapä skam, dvs. svenska företag har ett ekonomiskt intresse av att de socialamålen inte uppfylls. Dessutom är det tveksamt om de svenska företagens beroendeav IDB är så betydande. Enligt undersökningar som gjorts av exportkreditrådetutgör IDB-beställningarna ungefär 3 ä av den totala handeln medLatinamerika. Jag tycker att det vore tragiskt om den svenska riksdagenfattade ett beslut som sätter våra egna egoistiska ekonomiska mål före vårabiständspolifiska och utrikespolitiska mål. Jag yrkar därför avslag pånäringsutskotfets hemsfällan i betänkandet nr 50 avseende p. 5 mom. 1 och 2 ochbifall till motion 1497. , m. m. I defta anförande instämde , och (alla s). 53 () replik: Jag vill göra några korta kommentarer medanledning av inlägg. Det som citat framför allt visar är atf ensocialdemokratisk regering aldrig skulle ha förordat ett inträde i IDB. Men detär en sak att gä in i banken, vilket innebär de förpliktelser vi har diskuterati dag, och en annan sak att sedan det steget väl har tagits gå ut ur den - manhoppar inte in och ut ur sådana här internationella banker hur som helst. Varjeregering måste utgå från den situation som gäller i det aktuella fallet.