prot · G609161 · 1982-12-31 00:00:00 — Därutöverhävdar partimotionen ståndpunkten att det viktiga i en resursknapp situation äratt tillgängliga pengar anslås till utbildning - icke till administrativaöverbyggnader. Anslag till lokala och individuella linjer, enstaka kurserm. Med dessa båda utgångspunkter har moderaternaframfört uppfattningen att mindre högskolors undervisning kvalitativt bättreoch ekonomiskt mer fördelaktigt sköts på decentraliserad basis från de störrehögskolorna och universiteten. Den ståndpunkten framgår av partimotionen. Detär också den ståndpunkten som förs vidare i det särskilda yttrandet. Vimoderater hoppas att andra partier i denna riksdag skall inse att den högreutbildningens kvalitet icke först och främst främjas genom administrativareformer - utan genom en debatt, en analys och ett reformarbete kringundervisningens innehåll. 43 (): Jag vet inte om vi blev så mycket klokare avdetta svar. Jag noterar att Per anser att kvaliteten är sämre pä demindre högskolorna. Det vore klokt om han tog ett samtal med sina partikamraterpå dessa orter och med näringslivet, som har etablerat ett mycket gottsamarbete med högskolan. Han borde samtala med lärare som har erfarenhet avundervisning både på de mindre högskoleorterna och vid universiteten. Jag troratt då får omvärdera sin syn på kvaliteten i undervisningen vid de mindrehögskolorna. 44 (): Jag uppfattar nu PerUnckels tolkning av partimotionen och det särskilda yttrandet så, attmoderaterna vill avskaffa styrelserna för samtliga de 14 mindre högskolor somjag räknade upp i mitt tidigare anförande. Dessa högskolor skall alltså fråntasrätten att ha egen styrelse. De skall alltså styras av universiteten.Utbildningen skall inte bedrivas som utan bara som distansutbildning ochdecentraliserad utbildning. 45PER (): Det är notabelt att utskottets ordförande isin replik hänger upp sig pä att moderata samlingspartiet vill avskaffa enstyrelse och finner detta värt att fördöma. Jagskall uppriktigt säga till GeorgAndersson, att kan vi avskaffa styrelser och i stället för styrelser fä brautbildning, kommer moderata samlingspartiet att göra det i samtliga dessa 14fall. Däremot har jag inte sagt att detta verkligen är lämpligt. Vi har intediskuterat pä vilka enskilda orter den ena eller den andra undervisningsformenbör rekommenderas. Det saknas underlag för att säga någonting om detta i dag.Men så mycket har vi underlag för att säga att i valet mellan styrelser ochadministration å den ena sidan och utbildning och kvalitet å den andra väljermoderata samlingspartiet alltid utbildningens kvalitet. I själva verket, GeorgAndersson, är det detta som har skilt moderata samlingspartiet ochsocialdemokratin när det gäller hela den förändring av den högre utbildningensom vårt land har genomgått . I den förra debatten här i kammaren påpekade jag attsocialdemokratin underheladennaprocessharfäst avgörande vikt vid den högreutbildningens utanverk, utan att fråga sig vilka effekterna med avseende påkvaliteten har står socialdemokratiska intellektuella upp och påpekar för er politiker vadsom faktiskt händer ute på universiteten. Dä - just dä - ställer sig GeorgAndersson upp för att med harm i rösten anklaga moderata samlingspartiet föratt nästan svära i kyrkan, därför att vi ifrågasätter om en eller annanuniversitetsstyrelse har en så positiv betydelse för utbildningens innehåll! 46 (): Jag konstaterar att Per har blivitlitet skrämd av min tolkning av konsekvenserna av hans tidigare inlägg. När hanupptäckte att ett förverkligande av hans resonemang skulle innebära att de 14mindre högskolorna skulle förlora sin självständiga ställning, började hansväva på målet och retirera. Han började tala allmänt om kvalitet och sådant.Här handlar det emellertid inte om detta. Det är med den nuvarande ordningen enmycket god kvalitet på utbildningen vid de mindre högskolorna. rör det sig imycket hög grad om frågan om självständighet och decentralisering av beslut.Skall besluten beträffande de 14 mindre högskolorna fattas av styrelser vid destora universiteten? Det är en ganska viktig fråga att fundera över, PerUnckel. Överläggningen var härmed avslutad. 47 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 35 om vertikalt organiserade skolenheter. 48 PER (): har skolor som ärannorlunda fått ett genombrott inom den allmänna opinionen. Människor har ivårt land plötsligt börjat kräva det som utomlands länge har varit självklart,nämligen rätten att få välja också skolor som till sin inriktning eller i frågaom sitt huvudmannaskap ligger vid sidan om den allmänna strömfåran. Detta äralldeles utmärkt. Fristående skolor ger elever och föräldrar nyavalmöjligheter. Dessutom erbjuder dessa skolor undervisning till genomgåendelägre kostnader än den allmänna skolan. Mångfalden ger därmed inte bara ökadvalfrihet för eleverna utan innebär också en bättre hushållning med knapparesurser. Fristående skolor skall enligt vårmening, fru talman, ges alla möjligheter att erbjuda våra unga goda alternativfill den offentliga skolan. *Voteringen redovisas efter debatten om UbU 35. sådana skolor fritar emellertid inte den offentliga skolanfrån ansvaret att också inom sin egen ram erbjuda varierade former avundervisning för att på bästa sätt utveckla varje elevs särart. Det allmännaskolväsendet och de fristående skolorna skall komplettera varandra. Socialdemokraterna saknar uppenbarligen intresse för dettasätt att resonera. Fristående skolor skall enligt ,skolministern, inte ges stöd för att elever och föräldrar skall få störrevalmöjligheter. Bara om fristående skolor kan ge erfarenheter av värde för denallmänna skolan är socialdemokratin villig att tillstyrka stödet. Inte hellerinom den offentliga skolan vill socialdemokraterna släppa fram alternativ. Ensocialdemokrati som verkligen velat slå vakt om det särpräglade och unika hadehelt enkelt inte fockat musikklasser från innerstad.Sedan hjälper det inte hur man än hänvisar till att skrivit pä listor för att rädda . står, fru talman, striden om den vertikalaskolorganisationen. Det är två skolor inom det allmänna skolväsendet som i dagundervisar eleverna frän första årskursen i till den sista igymnasiet. Dessa båda lägger socialdemokraterna i nu ned.Konformismen vinner ytterligare terräng. När nedläggningen av allt vad annorlunda skolor heter iStockholm aktualiseras på riksplanet, försöker socialdemokraterna att skyllaifrån sig. har som sagt skrivit pä listor för att rädda AdolfFredrik. Skolministern är en framstående exponent för ett resonemang av innebörden:"Jag skulle så gärna vilja, men saknar möjlighet att göra något. Det ärStockholms kommun som har ansvaret." Men har socialdemokraterna chansen att visa att det vimoderater misstänker är ett utslag av socialdemokratisk ideologi bara är dåligtomdöme av socialdemokraterna i . De två motioner som föranleder denna debatt kräver ennationell utvärdering av den vertikala skolorganisationen. Ett bifall tilldessa båda motioner skulle visa att socialdemokraterna är beredda att aktivtfrämja ett sätt att organisera undervisningen som avviker frän det gängse.Vanliga människors krav skulle äntligen nå fram. I utbildningsutskottet har socialdemokraterna emellertidvarit kallsinniga till båda dessa motioner. Någon nationell utvärdering behövsinte, säger man. Det får räcka med vad socialdemokraterna i -de som drivit fram nedläggningen av de enda totalt vertikalt integrerade skolorsom finns - funnit lämpligt att göra i anslutning till nedläggningen. Någraintervjuer med lärare och elever om minnen frän den tid som varit - sedanstängs butiken. Men, fru talman, socialdemokraterna kommer säkert om enstund att hävda att de faktiskt velat öppna nya möjligheter för vertikalaskolor genom ett särskilt tillkännagivande till regeringen. Flinder skall inteföreligga att i övriga delar av landet inrätta nya sådana vertikala skolor somsocialdemokraterna i lägger ned. Men fakta om undervisningsformens möjligheter är man inte beredd att införskaffa. En inte alltför vågad gissning ärmot denna bakgrund dess värre att de två skolor som läggs ned är de sistatotalt vertikalt organiserade som vårt land får uppleva . Detär synd om alla de elever och föräldrar som har funnit just dennaundervisningsform tjänlig för sina intressen och fallenhet. Enligt min mening bör se till att den nödvändigautvärderingen nu kommer till stånd. Att en sådan bäst genomförs pä basis avfungerande skolenheter är en självklarhet. Om , fru talman, i dagbifaller de båda motionerna, kommer i att föreslåatt kommunen hos begär att och Ahlström-skaskolan skall fä en ny chans. Borde inte ge sitt bidrag till detta? Vad sägerOskar och , som varit framsynta och kloka nog attvilja introducera debatten om den vertikala skolidén också i ? Vertikalt organiserade, skolenheter 49LARZ (); Jag skall fatta mig mycket kort i det härinlägget. Jag skall nämligen inte tala om eller de friståendeskolorna utan om utbildningsutskottets betänkande nr 35. I betänkandet behandlas ett par motioner om s. k.vertikalt organiserade skolenheter. När man läser betänkandet kan man iförstone slås av att vi egentligen tycker ganska lika. Majoriteten säger t. ex.att det inte råder någon tvekan om att organisationsformen som sådan harpositiva värden. Vidare redovisar man ganska utförligt de åtgärder som skolstyrelsenoch skolförvaltningen i avser att vidta, och som jag uppfattat detdelar man skolstyrelsens uppfattning att erfarenheterna bör komma skolsystemeti övrigt till godo. Däremotundviker man sorgfälligt frågan hur detta skall ske. Den sista passusen i betänkandet är särskilt intressant.Där konstaterar man att skolplaneringen kommer att ställas inför svåra problemde närmaste åren, bl. a. på grund av ett kraftigt sjunkande elevunderlag.Därför, säger man, är det motiverat att kunna använda nyaorganisationsmodeller. Skolenheter som är vertikalt organiserade, dvs. i dethär fallet omfattar såväl ett eller flera grundskolestadier som gymnasialutbildning, bör accepteras när prövar ärenden om skolenhet. Allt detta är bra och stämmer i länga stycken väl överensmed vad vi reservanter ger uttryck för i vår reservation. Vi slår dessutom fastatt den här frågan är ett riksintresse och att den ligger i fas med detomfattande försöks-och utvecklingsarbete som har inletts för gymnasieskolan. Vi har dessutom framhållit att utvärderingen jämväl böromfatta ett begränsat antal representativa skolor i andra delar av landet ochdå valda i områden med en annan befolkningsstruktur än . Skillnaden mellan majoritetens allmänna välvilja ochreservationens slutsats är att "vi talar om vad vi tycker, och vi anseratt i sin helhet bör ge detta som sin mening till känna. Jag yrkar bifall tillreservationen och därmed också bifall till motionerna 387 och 1893. 50 (): I två motioner, som behandlas iutbildningsutskottets betänkande nr 35, har yrkats om utvärdering av s. k.vertikala skolor. Detta system har prövats i några skolor och förekommer ävenfortsättningsvis . Det finns mänga positiva inslag i en vertikal skolasarbete, framför allt för elevens skolarbete och fostran. Genom att en intensivkontakt hålles mellan elever i olika årskurser kommer eleverna att kunnaåtnjuta varandras erfarenheter och kunskaper. Sammanhållningen mellan yngre ochäldre elever skapar förståelse utanför den egna åldersgruppen. Under senare tidhar vikten av integration mellan olika åldersgrupper alltmer uppmärksammats ivårt samhälle. För elevens bästa kan det byggas ett faddersystem som fungerarbåde från social synpunkt och från studiesynpunkt; äldre kamrater kan hjälpayngre. Men även för lärarna medför det vertikala systemetfördelar. Möjligheten att undervisa pä olika stadier skapar hos lärarkårenstörre förståelse för olika åldrars förutsättningar. Lärarnas sociala uppgifterblir mer varierande. Vad det nu gäller och vad de båda motionerna yrkar på äratt en utvärdering verkställs. Utskottets majoritet har avstyrkt motionerna dåman inte anser det motiverat att hos regeringen begära ytterligare utvärdering. Motiveringen är att det i två av de skolor där dettasystem har använts nu finns ett totalt avvecklingshot, och där skallskolförvaltningen inom ramen för beslutat utvärderingsförfarande på olika sättdokumentera de pedagogiska erfarenheter som vunnits. Vi i anseratt en bredare utvärdering av detta skolsystem bör göras i enlighet med vad motionärernayrkar på, där också ett begränsat antal skolor i andra delar av landet än barastorstadsregionen finns med. Vi anser också att det är somskall handha utvärderingen. Med hänvisning till vad jag här anfört yrkarjag bifall till reservationen från , och ochdärmed också till motionerna. 51GEORG (): Det finns bara en reservation tillutbildningsutskottets betänkande nr 35. Den är undertecknad av sju ledamöteroch upptar en sida text. Tre av dessa ledamöter har försökt att var för sigförklara vad reservationen innebär. Jag utgår frän att kammarens ledamöter utan hjälp kantolka och förstå vad utskottsmajoriteten har skrivit, och jag skall därför inteuppta kammarens tid med några kommentarer kring den texten. Jag vill barakonstatera att vad som i motionerna begärs är en utvärdering, initierad avstatsmakten. En utvärdering av de tvä berörda skolenheterna i kommunhar beslutats och genomförts av . Vi bedömer att det är När det gäller den mera omfattande vertikala skolformen,som avser alla nio årskurser, har vi en mycket stor erfarenhet avden vertikaliteten, och det finns därför ingen anledning att nu begära någonstor utvärdering av den. Det finns påtagliga positiva effekter av denna ochandra typer av vertikalitet. Denna vår positiva syn visar vi också rned dettillkännagivande som vi gör i utskottsbetänkandet. Per inlägg hamnade till stora delar helt utanförämnets ram. Det handlar ju inte här om att besluta om nedläggning av någraskolor, utan det handlar om utvärdering av ett visst skolsystem. Det handlarinte heller om huruvida elever skall ha rätt att gå i en viss skola, om viskall ha ett omfattande system med fristående skolor osv., utan ämnet är betydligtmera avgränsat. Beträffande den fråga som tas upp i de två motionerna är detalldeles klart att det när det gäller den begränsade utvärdering av de lokalaenheter som finns här i sker en lokal utvärdering av den lokalaskolorganisationen, och när det i övrigt gäller en utvärdering av vertikalitetensä tror jag inte att utskottets majoritet hade kommit pä tanken att man skullebehöva göra någon sådan utvärdering av den formen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Ve ni ka II organiserade skolenheter 52PER () replik: anser att mitt anförande lågutanför ämnet. Ja, det kan möjligen den tycka som hävdar att socialdemokratinyrkar avslag pä dessa båda motioner av något slags allmänt administrativt ellerbyråkratiskt skäl. Jag finner det emellertid uppenbart, fru talman, attsocialdemokratin yrkar avslag pä dessa båda motionerna därför att man i grundenhar en syn pä de annorlunda skolorna som gör att engagemanget och intresset försädana skolformer är långt mera begränsat än det som vi moderater har. Vimoderater har slagits i för att de annorlunda skolorna skall fåfinnas kvar, inte främst därför att de erbjuder en alternativ pedagogik, somandra skolor skulle kunna dra nytta av - vilket de i och för sig gör - utanframför allt därför att sä många elever och föräldrar vill ha dem. Det gällerockså om de båda skolor som representerar den undervisningsmetodik som'vi nudebatterar. Gentemot allt detta har socialdemokratin utanför denna kammarevisat ett mycket bristfälligt intresse. Det är av detta åtminstone vi moderaterdrar slutsatsen att socialdemokratin icke heller här har det ideologiskaintresset för att ta fatt i de vertikala skolornas idé på de sätt vi moderatervill. säger att det inte finns något skäl attbegära någon utvärdering därför att Vad göras skall är redan gjort. Och såhänvisar han ånyo till den undersökning som socialdemokrater harbeslutat att föranstalta om, under det att dessa båda skolor läggs ned! Vimoderater har den alldeles otvetydiga uppfattningen att skall man göra enutvärdering av en skola och dess undervisningsmetodik, är det en bra konstigtanke att göra denna utvärdering som skolan läggs ned. en utvärdering värd namnet är att den kan göras på basisav en organisation som faktiskt fungerar. Och tänk, , om man vidutvärderingen skulle komma fram till att de här skolorna faktiskt har alla depositiva särdrag som elever, föräldrar och skolpersonal säger att de har! Dävore det bra bakvänt om man redan hade lagt ned dem! Vore inte det naturligaatt först fråga sig; Vad är det förtjänstfulla i skolformen? Därefter kan manbestämma sig för om de här skolorna skall få skatta åt förgängelsen. 53 () replik; Det är naturligtvis alldeles riktigt, somGeorg redovisar, att utvärderingen kommer att genomföras. Men också imajoritetens skrivning står det att den här utvärderingen skall kommaskolsystemet i övrigt till godo. Dessutom är det i betänkandet som man vidgarden här frågan genom att tala om skolplaneringens problem ochom att det då kan behövas möjligheter till andra organisationsformer m. m.,liksom att det då också blir aktuellt med en ökad integration mellangrundskolans stadier, gymnasiala stadier osv. Därmed har utskottsmajoritetensjälv vidgat begreppet. Det är därför som vi tycker att frågan har fått ettriksintresse. Det är därför vi säger att den här utvärderingen inte bara skallomfatta de i motionen aktuella skolorna, utan för att det skall bli tillämpbartoch användbart för landet i övrigt bör den också omfatta några andraskolenheter som ser litet annorlunda ut och finns i andra delar av landet. Pådet sättet, fru talman, är det här inte längre ett Storstockholmsintresse, utandet är ett riksintresse. Det är skälen till att vi har skrivit vår reservationpä det sätt som vi har gjort. 54 () replik: sadeatt det bara finns en reservation. Man känner sig litet besviken på GeorgAndersson när man förstår att han kritiserar att vi försöker utveckla vad vikänner i denna fråga. Vi anser att den här frågan är en mycket angelägen frågaoch att skolformen verkligen behöver utvärderas. Vi anser att det är en mycketangelägen fråga för framtiden för vårt skolväsende, och därför vill vi ha enordentlig utvärdering. Det är vad vi i princip har begärt. 55GEORG () replik: Jag vill till Per säga att det inte ärnägon ideologiskt betingad, negativ inställning till vertikal skolorganisationsom ligger bakom vårt ställningstagande i utbildningsutskottets betänkande. Visäger tvärtom att det finns mänga positiva värden i detta. Per ser spökenpä ljusan dag. Det blir så när man försöker att hitta på helt andra motiv tillandra partiers ställningstaganden och till varje pris skall hittakonfrontationspunkter. Den här frågan har behandlats tidigare iutbildningsutskottet, . Det har varit en bred enighet om attdet inte föreligger behov av en centralt initierad utvärdering av denna typ avskolor. Men det har inte inneburit att man har uttalat sig negativt om de skolorna. har det blivit opportunistiskt att driva en sådan härtyp av debatt. Det är mycket märkligt att , som i övrigt talar sä mycketom decentralisering och om att beslut skall fattas lokalt, nu vill driva kravetpå en central utvärdering, som kommer ovanifrån, och underkänner vad Stockholmskommun gör i det här fallet. Det ligger säkert många positiva värden i en vertikalskolorganisation, och den är prövad i stor omfattning när det gäller annanvertikalitet än just denna speciella, med årskurserna 1-12 i samma enhet. Vivet att det också föreligger praktiska problem, och därför finns det ett mycketbegränsat utrymme för att anordna denna typ av skolenheter ute i landet. Detger oss anledning att konstatera att det här rimligtvis inte föreligger ett riksintresseav att göra en stor utvärdering av just denna speciella typ av vertikalisering. Ni är tydligen övertygade om att denna skolform är mycketförträfflig. Det finns många kommuner med borgerlig majoritet, och jag föresläratt ni aktualiserar denna organisationsform ute i de kommunerna. Det är frittfram för det. Här kräver ni utvärdering - och det kan ses som etttecken på att ni ändå är litet osäkra och vill ha ytterligare bevis innan nigår till verket. Vi anser inte att det behövs. 56PER () replik: försöker göra troligt att detsaknas en socialdemokratisk, ideologiskt motiverad avoghet som utgångspunkt förutskottets ställningstagande. Han anklagar mig för att se spöken. , , - är det spöken? Det är de somlägger ner skolorna i . Det är inte jag, , som tar konfrontation omde annorlunda skolorna. Det är socialdemokratin som vägrar att lyssna till allade föräldrar, elever, kulturarbetare och andra som står upp till försvar,inte bara för en enskild skolidé utan också för föräldrars och elevers rätt attvälja skola efter fallenhet och intresse. Från våra utgångspunkter, , innebär ettkrav av den typen att vi säger: Då skall dessa skolor få finnas och få chansatt visa vad de går för. Men för innebär dessa opinioner bara atthan känner sig föranläten att börja dissekera dessa skolors fördelar ochnackdelar. De totalt vertikalt organiserade skolorna har ett begränsatanvändningsområde, anförde han i sin senaste replik. Vår utgångspunkt, GeorgAndersson, är att det inte är vi som statsmakt eller vi som politiker ikommunerna som skall sätta oss till doms över elevers och föräldrars val avskola. Vi skall i stället ta uppmaningen från dem som vill ha annorlunda skolorpå sådant allvar att vi är beredda att göra värt yttersta för att säkerställaderas möjligheter att välja. Här går den ideologiska skiljelinjen mellan ossmoderater och er socialdemokrater. I ser vi det konkretaresultatet av denna skiljelinje. 57LARZ () replik: Jag skall återigen i långa stycken ge GeorgAndersson rätt i hans resonemang, men däremot inte i hans slutsatser. Vi ärnämligen mycket noga med att tala om i reservationen att vi i inteskall fatta beslut om hur man i skall hantera den här enskildaskolan. Vi gör bara en notering i kanten om att en utvärdering självfalletskulle vinna pä om den görs på fungerande skolenheter. Det är i och för sig ensjälvklarhet, men det är inte en fråga där skall besluta huruvida manskall göra si eller sä. Man skall lokalt fatta beslut om hur man vill organiseraskolan. Det är möjligt, efter de regeringar vi har haft de senaste åren.De har gett skolväsendet en lokal beslutanderätt och också rätt attbesluta hur man lokalt och regionalt skall organisera gymnasieskolan. Och det skall ske lokalt. Beslutet skall fattas lokalt, utvecklingsarbeteti skolan skall ske lokalt. Handlar det om lokala projekt, skall ocksåutvärderingen göras lokalt. Men i detta fall har majoriteten vidgat begreppetoch konstaterar att det behövs vissa andra grepp. Mot denna bakgrund kan detvara motiverat att använda nya organisationsmodeller, och man rekommenderarskolöverstyrelsen att när den prövar detta vara tämligen generös. Men då krävsockså att själv har kunskaper om detta, inte bara om hur detfungerar i och i storstadsområdena utan också om hur det fungerar imindre kommuner, i glesbygder runt om i landet. Med denna mycketdecentraliserade uppläggning, med det lokala beslutsfattandet och den lokalautvärderingen, är det som skall ta det övergripande ansvaretför just den övergripande utvärderingen, som i sin tur kommer att vararikstäckande. Det är skälet till att vi säger att detta är ett riksintresse,alltså bör tala om att detta tycker vi är angeläget för den statligaskoladministrationen att syssla med. 58GEORG () replik: Jag konstaterar att Per och talar olika språk. Vi är överens om, , att besluten skallfattas lokalt. Vi är också överens om att vi skall göra ett tillkännagivande,där vi ställer oss positiva till en vertikal skolorganisation utifrån de lokalaförutsättningarna. fattar jag så att han anser det nödvändigtatt anordna en utvärdering av denna skolform innan han vågar ta steget fullt utoch ger möjlighet att vidga inrättandet av vertikala skolor.Vi hyser inte denna tveksamhet utan gör tillkännagivandet utan att föranstaltaom en stor central utvärdering.