prot · G60940 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:40 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 25november. 2 § Meddelande om svar påinterpellation 1982/83:39 AnL 1 Utrikes- och handelsministern : Frutalman! Med hänvisning fill riksdagsordningen 6 kap. 1§ vill jag meddela att jag på grund av utlandsresor inte kommer att besvara interpellafionen avPär om regeringens ställningstaganden i vissa utrikespolifiska frågorinom den angivna tiden . Jag har för avsikt att besvarainterpellationen . 3 §Svar på interpellation 1982/83:33 om kärhvapenprov i AnL 2 Utrikes- och handelsministern : har i en interpellafion avden lö november ställt följande fråga till mig: Avser regeringen att via FN eller på annat sätt vidtanågra åtgärder för att förmå aft upphöra med kärnvapenproven iPolynesien? Regeringens syn på kärnvapenprov iPolynesien bestäms av vår allmänna inställning till kärnsprängningar. Vi kräveratt kärnvapensfaferna genast skall avbryta all provverksamhet. Det är avstörsta vikt att möjligt få till stånd ett internationellt avtal omfullständigt förbud mot alla kärnvapenprov. är pådrivande isträvandena att åstadkomma en sådan överenskommelse. Vi har utarbetat ett omfattandetekniskt underlag som utgör ett viktigt bidrag fill utformningen av ett internationelltsystem för kontroll av efterlevnaden av ett sådant avtal. Svenska tekniker har på etf trovärdigt sätt kunnatmotbevisa påståenden om att etf förbud mot kärnvapenprov inte kan övervakas.Detta har bl. a. skett genom inrättandet av en seismisk mätstation i , vilkenkan registrera kärnexplosioner med förhållandevis låg sprängstyrka. har vidare i framlagt ett förslagtill ett fullständigt provstoppsavtal. Vi avser att under det kommande åretåterkomma fill detta förslag - i reviderad form - efter hänsynstagande tillutvecklingen . Förhandlingar om ett fullständigt provstopp bedrivs nu inedrustningskommittén i . är medlem i kommittén men deltarinte aktivt i förhandlingarna. För att ett avtal om provsfopp skall kunna blieffektivt torde krävas att samtliga kärnvapensfater ansluter sig fillett sådant avtal. Det är därför av stor vikt att engagerar sig idetta arbete. Enligt tillgängliga uppgifter har inte sedan1974 testat kärnvapen i atmosfären. Inte heller har landet efter 1977 sprängtladdningar som klart överstiger 150 kiloton i sprängstyrka. Om dessa uppgifterär rikfiga, följer sålunda det partiellaprovstoppsfördraget och det s. k. tröskelavtalet . Def ärnaturligtvis önskvärt att också ansluter sig till existerande avtalinom defta område. verkar således för att samtliga kärnvapensfateraktivt skall delta i den förhandling som kommer aft fortsätta i vår. Vi harvidare inom FN medverkat i strävandena att förmå samtliga kärnvapenstater attåta sig att införa ett temporärt stopp för alla kärnvapenprov. a. dettasyfte har fillsammans med lagt fram en resolution, som nyligenantogs av generalförsamlingen och som kräver frysning av kärnvapenarsenalernagenom bl. a. ett provstopp för supermakternas del. Vi bedömermöjligheterna att få till stånd ett fullständigt provstopp som relativt goda,om dessa stater - som ju står för huvuddelen av alla prov - går före. Av det jag här sagt framgår att Sverigeintensivt arbetar fill förmån för ett provstopp. Inget lands provverksamhet kandock behandlas isolerat, utan de franska proven måste enligt regeringensuppfattning ses i perspektivet av den totala provverksamheten. Frankrikesberedvillighet att ansluta sig fill ett fullständigt provstopp tordesammanhänga med supermakternas hållning i frågan. Def hindrar självfallet inteatt en positiv fransk inställning i provstoppsfrågan skulle vara synnerligenvälkommen och betydelsefull för def fortsatta förhandlingsarbetet. AnL 3MARGOT (): Först vill jag tacka utrikesministern försvaret på min interpellafion. Skildringarna av de franska kärnvapenproven i Polynesienär ruskig och upprörande läsning. När jag började intressera mig för den härfrågan, tänkte jag att def i beskrivningarna av "incidenter" på dessaSöderhavsöar nog måste finnas en hel del överdrifter. Men tvärtom har uppgifternabekräftats och t. o. m. blivit fler. Den franska regeringen har vägrat att släppa in civilaobservatörer eller att släppa ut några uppgifter från undersökningar i området. "Strufspolifik" kallar t. ex. den franska fackliga organisationenCFDT regeringens beteende. Fr. o. m. 1966 och till ganska har människor iallmänhet - och fransmännen i synnerhet, verkar def som - befraktat Söderhavetsom ett paradis med vänligheten och blomsterkransen som främsta symboler. ny sol har gått upp över paradiset - atom- och vätebombernas sol. Polynesiernas egna oupphörliga protester motkärnvapenproven har varit som rop i öknen. När den svenske konsuln på och hans fru började dokumentera och krifisera händelserna påöarna ville guvernören i utvisa dem. gav paret ut boken - mon amour,som väckte rabalder i och blev bestseller på . Boken är en utmärkthistorisk och dokumentär skildring av fransk kolonialmakt. När man läser om denfranska regeringens genomdrivande av som nyttprovsprängningsferritorium vet man ibland inte om man skall skratta ellergråta. Men med vetskap om de farliga "leksaker" som de franskaherrarna placerar ut och tesfar, blir det i alla fall närmast fillgråfen. Frangois hade i sin presidentvalskampanj lovatatt testningarna skulle upphöra, men han hade som nyvald president redangodkänt fem provsprängningar och sanktionerat utvecklingen av en franskneufronbomb. Utan att störas av profestbåfens närvaro sprängdeFrankrike ytterligare två atombomber under de som IIIfanns i området. fick besättningen en oväntad inbjudan avpresident att delta i eri oberoende kommission av vetenskapsmän somskall studera de påstådda radioaktiva utsläppen från Momroa-afollen. Denna händelse stimulerade fram häpnadsväckande uppgifterom förhållandena på af ollen. Def mest chockerande var en rapport som någrahögt uppsatta tjänstemän och forskare vid den franska atomenergikommissionenoffentliggjorde, trots aft uppgifterna var hemligstämplade. De ansåg att deinte längre kunde "stå och se på när klara missförhållanden skapadelivsfara för personalen på ön". hade t. ex. över plutoniumtappats pä stranden till atollen. Plufoniet hade bara övertäckts med ett lagerasfalt, för att man skulle undvika att det skulle sprida sig. drabbades ön av en hård storm. Den asfalt somtäckte plufoniet förstördes, och delar av plufoniet följde med ut i havet ochförsvann i alla riktningar. Man försökte städa upp, men fill ingen nytta. fanns det fortfarande en stor mängd avfall spridd i vattnet och påland. Men myndigheterna försäkrade att allt var som def skulle. Man sade t. ex.att "def är viktigt för personalen att simma och idrotta pä stranden, defhåller moralen uppe", men tillade aft människorna inte borde sväljavattnet. Regeringen gjorde ingenfing åt saken. 2 500 tekniker vid atomenergikommissionenhotade med att strejka i protest mot missförhållandena. Även andra saker har inträffat. Två arbetare dödades viden explosion i etf underjordiskt laboratorium. En bomb fastnade halvvägs ner idet 2 600 fot djupa hål där provet skulle genomföras. Myndigheterna beslutadeatt utföra provet ändå, och explosionen förorsakade stora skador på ön. Enflodvåg skadade sju personer. Befolkningen på de närliggande öarna har länge försökt fåreda på vad som egenfiigen händer på Moruroa. På Mangareya har barn fötts medmissbildningar, och folk har dött efter att ha ätit fisk från området. uppmärksammade icke-våldsakfion bidrog fillaft den internafionella opinionen fick upp ögonen för vad som hände påMoruroa-ön. I nämns också rapporter om aftatollen är allvarligt skadad av kärnvapenexplosionerna och aft radioaktivitetläcker ut i havet. Där nämns bomben som "fastnade" i schaktet ochäven tidvaftensvågen. Där nämns klagomålen och frågorna från ochAustralien. uppger dessutom att den franske försvarsministern medgett attMoruroa-afollen sjunker men aft detta sker som en naturlig process och infe somen följd av de sättningar som explosionerna sägs ge upphov till. Skandal, ja, t. o. m. folkmord vill en del kallahändelserna på Moruroa. Därav min interpellation till utrikesministern. I detskriftliga svar som jag fått har jag strukit under fyra meningar: ' "Vi kräver aft kärnvapenstaterna genast skall avbrytaall provverksamhet." "Vi avser att återkomma tilldetta förslag - i reviderad form - efter hänsynstagande fill utvecklingen efter1977." "Vi har vidare inom FN medverkat i strävandena attförmå samtliga kärnvapenstater att äta sig att införa ett temporärt stopp föralla kärnvapenprov." "Inget lands provverksamhet kan dock behandlasisolerat, utan de franska proven måste enligt regeringens uppfattning ses iperspektivet av den totala provverksamheten." Jag anser aft dessa meningar är svar på mina frågor, ochjag förutsätter aft i FN med kraft verkar för ett fullständigtprovstopp. Men dessutom hoppas jag aft om vi skulle få något officiellt besökfrån den franska regeringen, vi tar chansen aft framföra våra åsikter omkärnvapenproven i . är def väl också så att en stark internationellfolklig opinion också kan fungera som politisk påtryckning på . Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Svar på interpellation 1982/83:24 om åtgärder för att förbättra situationen iLibanon AnL4 Utrikes- och handelsministern : har med anledning av den situation som råder iLibanon efter den israeliska invasionen ställt följande frågor till Är regeringenberedd att verka för en utökning av den internationella säkerhefsstyrkan iLibanon framför allt från alliansfria länder och att den ställs under FN:sledning? Hur bedömerregeringen möjligheterna att i första hand inom FN:s ram få till stånd eninternationell undersökning av begångna förbrytelser i ? Vilka åtgärderär regeringen beredd att vidta för att medverka till att PLO blirlikaberättigad förhandlingspart? Är regeringenberedd att utöka katastrofbiståndet till de krigsdrabbade i ? Avserregeringen att vidta åtgärder för aft förbättra PLO:s möjligheter att görahumanitära insatser bland de palestinska flykfningarna och aft bedriva kontakt-och informafionsverksamhet i ? Låt mig inledningsvis göra några allmänna kommentarer tillutvecklingen i och . Den israeliska invasionen av , som inleddes ibörjan av juni , står i klar strid med och folkrättensprinciper. Aktionen utgjorde en allvarlig kränkning av staten och förorsakade svåra lidanden bland den libanesiska ochpalesfinska civilbefolkningen. Angreppet resulterade också i stora materiellaskador. Den har liksom etf mycket stort antalandra regeringar fördömt den israeliska invasiopen. stöder FN:ssäkerhetsråds krav på och ovillkorligt israeliskt tillbakadragande.Iegeringen har understrukit de krav som folkrätten, särskilt 1949 årsGenévekonvenfioner jämte deras filläggsprotokoll , ställer fill skyddför civilbefolkningen i de krigsdrabbade och ockuperade områdena. har motiverat sitt angrepp med att PLO-förband isödra utgjort ett militärt hot och med att terroristattacker motisraeliska mål utförts av PLO. Den fördömer terrorhandlingarav defta slag. Dessa handlingar kan emellertid inte på något sätt berättiga detmassiva israeliska våldet i . Den israeliska invasionen och dess följdverkningar - såsomde fruktans värda massakrerna på civila i flyktinglägren i - visar vikten av att den palesfinska frågan får en rättvis och varaktig lösning. 1 mitt tal inför underströk jag bl. a. att en lösning av den palestinska frågan förutsätter att och PLO möts i direkta förhandling ar. Ett huvudsyfte med den israeliska invasionen synes havarit att undanröja PLO som militär och politisk maktfaktor. Trots det militäranederlaget. Om åtgärder för att förbättra situationen i Om åtgärder för ati förbättra situationen i förefalleremellerfid PLO ha stärkt sin politiska ställning såväl bland palestinierna somi omvärlden. Den amerikanska regeringen har genom den s. k.Reagan-planen fäst uppmärksamheten vid den palestinska frågans centrala roll.Arabstaterna har i Palestinafrågan uppvisat stor enighet, vilket bl. a.manifesterats genom den s. k. Fez-planen. Ett närmande har vidare skett mellanPLO och kung av . De diskussioner som förts dem emellan harbl. a. berört möjUgheten av en framtida konfederation mellan och enpalesfinsk stat på och i . Def finns anledning aft välkomna ochstödja dessa oUka ansträngningar, som syftar fill att lösa konfliktenskärnproblem på ett konstmkfivt sätt. Världsopinionen har svängt tillpalestiniernas förmån. Detta gäller även den svenska allmänheten, vilket bl. a.har illustrerats av en stor mängd opinionsyttringar. Det är angeläget att detinternationella samfundet stöder de strävanden inom PLO som syftar tillframsteg på polifisk och diplomafisk väg. Jagövergår nu till aft besvara konkreta frågor. F. n. befinner sig två olika fredsbevarande styrkor iLibanon på den libanesiska regeringens begäran: dels FN:s interimsstyrka isödra (UNIFIL), dels den s. k. multinationella styrkan (MNF) i . rätt att inkalla en fredsbevarande styrka för attvärna om landets territoriella integritet och suveränitet är självklar. Libanonhar också rätt att avgöra om en sådan styrka skall fungera inom eller utanförFN:s ram. Detsamma gäller en sådan styrkas nationella sammansättning. Samfidigt måste påpekas att FN har ett särskilt ansvar ochen central roll i försöken att finna fredliga lösningar på internationellakonflikter. Def är därför naturligt för aft efter vår förmåga stödjaoch medverka i FN:s fredsbevarande operationer. I den mulfinationella styrkan i ingår i dagFrankrike, och med sammanlagt 4 000 man. Nyligenväckte den libanesiska regeringen tanken på en utvidgning av denna styrka ochframförde då en begäran fill bl. a. att bidra med trupper. Vårt svarblev aft svensk medverkan i en sådan mulfinafionell styrka inte är möjlig. Densvenska FN-beredskapssfyrkan kan endast sättas in i fredsbevarande operationerinom FN:s ram. stöder den libanesiska regeringens ansträngningaratt främja stabilitet och respekt för landefs suveränitet. Det har därvid varitnaturligt för oss att medverka inom ramen för den fredsbevarande och denhumanitära verksamhet som FN bedriver i . Elva länder ingår i UNIFIL,däribland , som bidrar med ett fältsjukhus. Förutom vården avUNIFIL:s egen personal bedriver sjukhuset också humanitär verksamhet blandcivilbefolkningen i södra . En enhet ur den svenska katastrofsfyrkanbisfår förPalesfinaflyktingar (UNRWA) i arbetet med att iordningställa palestinskaflyktingläger i södra . Regeringen har dessutom lämnat omfattandehumanitärt bistånd till , vilket jag strax skall återkomma fiU. När def gäller andra fråga vill jagförst erinra om att kraftfullt fördömt massakern på försvarslösainvånare i de palestinska flyktinglägren . Regeringen harockså vid FN:s extra generalförsamUng hävdat definternationella samfundefs rätt att kräva en grundlig undersökning avomständigheterna kring denna massaker. , liksom en överväldigande majoritet av FN:smedlemsstater, står bakom församlingens uppmaning till att"undersöka, med de medel som står till buds, omständigheterna kring ochomfattningen av massakern på palesfinsk och annan civilbefolkning den 17september 1982, och offentliggöra rapporten om slutsatserna så snart sommöjligt". har därefter behandlat frågan om ensådan undersökning. Rådets ansträngningar har dock inte lett fillnågot konkret resultat. Av betydelse är naturligtvis den libanesiskaregeringens syn på frågan. Dess representant har i FN understrukit att delibanesiska myndigheterna bör ansvara för att en undersökning kommer fillstånd. En sådan har också ställts i utsikt. Rörande fråga om behovet av att PLOblir förhandlingspart vill jag understryka regeringens uppfattning aft enlösning på def palesfinska problemet infe kan uppnås utan att de berördaparterna möts i direkta förhandlingar. Vi anser aft PLO måste delta i dessaförhandlingar som en likaberättigad part. Det är verklighetsflykt att i daginte inse aft PLO representerar den överväldigande delen av def palesfinskafolket. I detta sammanhang vill jag gärna beröra de åtgärder somde israeliska myndigheterna vidtagit för att söka motarbeta och försvaga PLOockså i de områden som ockuperas . Under def har Israelavsatt en rad folkvalda borgmästare och upplöst kommunala församlingar somvisat PLO-sympafier. Vi har också fått rapporter om aft israeliska myndighetersökt tvinga de ufiändska lärarna vid universiteten på attunderteckna försäkringar där de far avstånd från PLO. Sådana försök att manipuleraden demokratiska processen och åsidosätta den akademiska friheten är stötandeoch står i strid med demokrafins principer. När def gäller frågan om stöd fill krigets offerkan jag konstatera aft drygt 50 milj. kr. anvisats för humanitära hjälpinsatserfill offren för krigshandlingarna sedan invasionens början. Medlen harkanaliserats genom FN och enskilda organisationer, främst Röda korset. Senast ioktober beviljade regeringen 4 milj. kr. till Röda korset för en insatsfillsammans med palestinska Röda halvmånen för krigsskadade palestinskaflykfingar. erhöll () etf lika stort belopp förinsatser i . står inför en omfattande återuppbyggnad. Mångaländer har förklarat sig beredda att bidra till detta arbete. Det svenskabiståndet till kommer, liksom , aft förmedlas genom FN ellerenskilda 6 protokoU 1982/83:39-42 Om åtgärder för att förbättra situationen i Om åtgärder för ati förbättra situationen i organisationeroch i första hand avse den drabbade befolkningens omedelbara hjälpbehov samt -i vad gäller återuppbyggnad - den sociala infrastrukturen. Förutsättningarna synes vara goda för ett omfattandebidragsflöde för återuppbyggnad. Jag ser emellerfid en fara i afthjälpbehoven hos de många tusentals hemlösa palestinska flyktingarna intetillgodoses. Jag finner det därför angeläget att särskilt noggrant följa dessamänniskors belägenhet. Ett behov är att ge flyktingarna tak överhuvudet . Även för denna uppgift ger FN:s hjälporganisafionför Palestinaflyktingar (UNRWA) sitt fulla stöd. Def är vikfigt att världssamfundefs ansvar aft humanitärtbistå de palestinska flyktingarna i står fast. Jag är beredd attförorda fortsatta svenska hjälpinsatser fill förmån för de palesfinskaflyktingarna i och annorstädes. Beträffande frågan om PLO:s informationsverksamhet iSverige kan konstateras att organisafionen har ettinformationskontor i . Under förutsättning att verksamheten bedrivs ienlighet med svenska lagar och författningar finns inga begränsningar iinformationskontorens möjligheter att öka kontakterna med den svenskaallmänheten. Personal på har också möjlighet att fakontakt med svenska myndigheter, inkl. utrikesdeparfementef. Sådana kontakterförekommer också regelbundet. Den har med intresse ochtillfredsställelse noterat PLO:s alltmer konstruktiva inställning fill enlösning av Mellanösternkon-flikfen. Samtal med företrädare för dennaorganisation bör därför välkomnas. AnL 5 HANSGÖRAN (): Jag ber att få tacka utrikes- ochhandelsministern för svaret. Det är utförligt, inträngande och positivt. Detger uttryck för den stora betydelse regeringen tillmäter aft den palestinskafrågan får en rättvis och varaktig lösning, att respekt för Libanonssuveränitet skapas, att krigets och förföljelsens offer får ett verksamtmateriellt stöd - allt i syfte att uppnå fred och avspänning i detta ytferiigtfarliga konfliktområde i världen. anfallskrig och övriga folkrätfsbrott måste pånytt med skärpa fördömas, då vägrar att göra slut på det olagligafillstånd som förorsakats genom interventionen och vägran attvillkorslöst dra fillbaka sina styrkor från . har ettansvar för intervention genom sin omfattande milifärhjälp fill Israeloch genom aft i blockera effektiva sankfionsåtgärder motIsrael. Reaganadministrationen, som gör vissa ansträngningar för att uppnåen fredlig lösning, underlåter fortfarande att aktivt verka för att Israelvillkorslöst drar fillbaka sina trupper från . måste förändra sinhållning i denna vitala fråga och upphöra med militärhjälpen till iavvaktan på att fuUgör sina folkrättsliga skyldigheter och visarberedvillighet att förhandla med PLO som likaberättigad part. Def råder infe något tvivel om att en både kvantitativ ochkvalifafiv förstärkning av de fredsbevarande styrkornaär behövlig. Etf antalländer har lämnat FN:s interimsstyrka i södra (UNIFIL). En samordningav styrkorna under FN:s ledning synes vara den bästa lösningen. Inte bara denlibanesiska regeringen utan även nationella front under ledning avsocialdemokraten har uttalat sig för en förstärkning. Yumblatt,som besökte , var särskilt angelägen om medverkan avalliansfria länder. Läget i fordrar snara åtgärder. Förföljelsen avoch övergreppen mot den palesfinska befolkningen fortsätter. Razzior ochomfattande arresteringar förekommer ständigt. Palestinier tillåts infe byggaeller ens reparera sina krigsskadade hus. Även fält har bränts eller förstörtspå annat sätt. Allvarliga är också attackerna mot den libanesiskavänstern. Sfridsakfivi-tet har förekommit och förekommer i bergsområden.Attentat mot bilar, bosfäder och vänsterpolifiker, nu senast mot WalidYumblatf, är ett uttryck för de högerextrema falangisfernas akfivitet, ofta isamverkan med de israeliska ockupanterna. Man kan inte utesluta att etfinbördeskrig blossar upp på nytt. Det är sålunda angeläget att en förstärkt internafionellfredsstyrka kan träda i funktion i . Det behövs också en internafionellkonferens med alla berörda parter för att uppnå en fredlig lösning avLibanonkonflikfen och en överenskommelse som fillförsäkrar de palestinska ochisraeliska folken deras nafionella rättigheter samt dess nationellaoberoende och suveränitet. Även i synes man numera ha kommit fill insikt omaft en konferens med alla berörda parter är erforderlig, även om manfortfarande vägrar att erkänna PLO som likvärdig part. bör aktivt verkaför att den internationella fredsstyrkan utökas och att en internafionellkonferens kommer fill stånd, bådadera i första hand under FN:s ledning. Det är djupt beklagligt om någon auktoritativinternafionell undersökning under FN:s ledning inte kommer till stånd. En sådanundersökning borde infe bara - som framgår av FN:s generalförsamlings beslut -omfatta de fruktansvärda massakrerna i och utan även andra,mycket allvarliga brott mot humanitetens principer och folkrätten. Jag tänkersärskilt på omständigheterna kring och omfattningen av bruket avanfiper-sonella bomber såsom splifterbomber, fosforbomber och vakuumbomber,vilka utmärks av att de är urskillningslösa, åtminstone då de används motcivila områden. har visserligen inte undertecknat defilläggsprotokoll fill konventioner, vilka utrikesministernnämner i sitt svar, men def kan infe råda något tvivel om att dessabestämmelser i sina huvuddrag är bindande för enligt allmän folkrätt.Omfattningen av krigets skadeverkningar skulle även behöva bli föremål för ennärmare undersökning. Preliminära uppskattningar ger vid handen aft ca 40 000dödats och att nära nog def dubbla antalet skadats eller lemlästats.Hundratusentals människor har blivit hemlösa eller tvingats flytta fill andraplatser. Om åtgärder för ati förbättra situationen i öm åtgärder för att förbättra situationen i mitt besöki i augusfi såg jag att ett flykfingläger i Ain-Elhelwe hade försförtspraktiskt taget helt, med skolor, sjukhus och allt. hade mer än 60 000människor bott i lägret. Ett par tusen människor levde i de kvarvaranderesterna av lägret. Ett tiotal andra flyktingläger har förstörts på liknandesätt. Den libanesiska regeringen borde - ha stort intresse fören utvidgad undersökning av krigefs skadeverkningar. En ökad kunskap om ochdokumentation av effekterna av krigföringen skulle kunna leda till att deinternationella hjälpinsatserna förstärktes. Def finns därför anledning förregeringen aft inte bara verka för att den beslutade internationellaundersökningen kommer till stånd utan också för aft den får en mera utvidgadinriktning. Defta borde också den libanesiska regeringen för landets egen skullha intresse av.