prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill också understryka det som sade,att det på detta område händer saker på det internationella planet. Detta ärett resultat av det arbete förre jordbruksministern utförde. 73 PER (vpk) replik; Fru talman!Jag skall fatta mig mycket kort. ansattes i valrörelsen om attsocialdemokraterna avslagit mittenregeringens proposition om kolriktlinjer.Olof svarade att socialdemokraterna avsåg att komma tillbaka med ettbättre förslag . Det skulle i så fall innebära 1983. Jag utgår ifrån -även om jag inte fick alldeles klart svar av - för det förstaatt förslaget blir bättre och för det andra att det kommer att framläggas såsnart adekvat underlag föreligger. 74 () replik: Eftersom jordbruksministern inte är närvarandehär kan Per naturligtvis inte få något svar från regeringens sida.Men jag vet att man i all den diskussion som förts kring dessa frågor sagt absolut är inställd på att försöka få ned utsläppsnormerna, speciellt förde stora anläggningarna. Energiministerns inriktning på att öka bidraget tillfjärrvärmeanläggningar kommer också att få till följd att de samlade utsläppenminskar- man begränsar då utsläppen till färre anläggningar, och det tror jagär en positiv sak. 75 i (): För något mindre än fattadesbeslut här i om lämpliga riktvärden vid användning av koleldning. Detbeslut som då fattades grundades på en överenskommelse mellan de tre borgerligapartier som då hade regeringsmakten. Då frågan senast behandlades här i - under våren- åberopade vi detta beslut, som då var ungefär gammalt, ochtyckte att det var skäl att inte så snabbt återkomma med förändrade riktvärden.Den uppfattningen har moderata samlingsparfiet fortfarande. Med hänvisning till den forskning och det utredningsarbetesom görs på området svarar vi tillsammans med socialdemokratiska parfiet förmajoritetsskrivningen i utskottet den här gången. Följaktligen yrkar jagbifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 73 förreservafionen av m. fl. 10 §Mineral- och energipolitiska åtgärder Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /83:18 om mineralpolitiska och energipolifiska åtgärder (prop.1982/83:50 delvis). 76 PER (): Regeringen har utvalt energipolitiken till ettav de verksamhetsområden där man i särskilt hög grad vill visa framfötterna.Målmedvetenhet i arbetet skall det bli minsann. Regeringen går från ord tillhandling, hävdas det. Frågan är emellertid hur mycket denna målmedvetenhet ochbeslutskraft har att ge för att åstadkomma den förnuffiga omvandling avenergisystemet som vårt samhälle är i behov av. Det är inte utan att man kanförnimma en mera ideologisk bockfot bakom regeringens energipolitiskadeklarationer. Vårt lands energiproblem är att det i alltför hög grad ärberoende av en enda energikälla, som dessutom har blivit dyrare än vadvårt samhälle förmår att bära. Utmaningen gäller att steg för steg ta oss bortfrån oljeberoendet. Men oljeberoendet kan inte minskas hur som helst, omenergipolitiken skall ge det nödvändiga bidraget till saneringen av vårt landsekonomi. Oljan måste ersättas, inte bara av andra energikällor utan av andraenergikällor som är billigare än oljan. Den vattenkraftsskatt som i gårfattade beslut om stämmer illa överens med en sådan ambition. Skatten försvårarytterligare det utnyttjande av vattenkraften som en betydande majoritet iriksdagen -och särskilt socialdemokraterna - tidigare uttalat sig för.Oljeersättningen försvåras. Så går det, fru talman, när den politiska konsten fårföreträde. Då sätts de sakliga övervägandena på undantag. Åtgärder vidtassnabbt för att visa handlingskraft. Förslag svarvas ihop och genomförs utan attkonsekvenserna först har analyserats. Ändringar genomförs iregeringskansliet och i . Så får, fru talman, energipolitiken inteskötas. Vattenkraftsskatten förefaller dess värre vara en del aven mera allmän tendens hos regeringen att skjuta från höften för attupprätthålla bilden av kraftfullhet. Regeringen vill med en futtig halvsida somförklaring ha 700 milj. kr. för att sätta in i industrier som saluförenergiteknik. En viktig grupp mottagare - antyds det i propositionen - ärindustrier som erbjuder utrustning färdig för kommersiellt bruk. Vad menar egentligen regeringen? Utan föregående utredningoch utan redovisning av några skäl värda namnet föreslås ett stöd av enstorleksordning som kan få avgörande effekter för balansen mellan olikastatliga insatser på energiutvecklingsområdet. Hur stämmer dessa pengar t. ex.med de allmänna överväganden om utvecklingsstöd som tidigare förekommit ianslutning till oljeersättningsfonden? Och om frågan först och främst är attstödja industri som har kommersiellt gångbara produkter, varför skallskattebetalarna över statsbudgeten över huvud taget behöva avstå pengar somindustrin lika gärna kan låna upp på kreditmarknaden? Och varför just 700 miljoner? Vore det inte kraftfullareatt föreslå miljarden jämnt? Propositionen innehåller ju ingen motivering förnågon speciell summa över huvud taget. Kanske är frågan öppen för förbehandlinghärifrån talarstolen. De 700 miljonerna förenar regeringen med en ny ordning förcentral upphandling av energianläggningar. Kommunerna är tydligen inte kapablaatt rätt bedöma vilka anläggningar de bäst behöver. "Målmedvetenhet"och att "gå från ord till handling'' är i socialdemokratisk tappningtydligen detsamma som att ta från de många beslutsfattarna inflytande ochansvar. Rodnar inte regeringen vid blotta tanken på att statenskulle utnämna sig själv till något slags superhejare i fråga omframtidsbedömningar i tekniskt eller ekonomiskt hänseende? Det är, fru talman,en dålig politik regeringen föreslår; Spåren av statlig hegemoni påenergiområdet förskräcker. De plötsliga 200 miljoner som regeringen nu skall satsa påtorv och de 300 miljoner som föreslås för att ytterligare stimulerafjärrvärmeutbyggnaden är samma andas barn som 700-miljonersanslaget. Det låter sig naturligtvis sägas att det alltid är bra attvi utvecklar vårt kunnande på torvområdet, liksom ingen rimligtvis kan ha någotatt invända mot en fortsatt fjärrvärmeutbyggnad. Men hur vet regeringen attmera statligt stöd står i överensstämmelse med det samhällsekonomiskt mestförnuftiga? Och varför just 200 resp. 300 miljoner? Inte heller på dessapunkter nedlåter sig propositionen till att lämna någon förklaring. Sanningen är, fru talman, att regeringen inte vet vilkaeffekter de nu föreslagna bidragen och lånen kommer att få. Såvitt man kan läsasig till av regeringsförslagen har regeringen inte ens gjort några allvarligareförsök ätt ta reda på det. Ytterst är de förslag som regeringen nu begär attriksdagen skall ställa sig bakom exempel på hur regeringsmakten förfaller.Innebörden är: Avstå från analyserna för snabbhetens skull - skattebetalarnastår gärna till tjänst med de nödvändiga miljonerna! Vi moderater avvisar alla regeringens förslag påenergiområdet, inte därför att vi motsätter oss energiinvesteringar i torveller fjärrvärme utan därför att vi inte fått tillstymmelse till bevis för attde sammanlagt 1 200 miljoner som regeringen i denna omgång är beredd att läggapå dessa områden är riktigt satsade pengar. Vi är för vår del övertygade om attdet inte är mera utan mindre politik som behövs för att enskilda, företag ochkommuner skall kunna fatta rationella beslut. Svensk energipolitik måste förastillbaka till förnuftet och anpassas efter vad som är konkurrenskraftigt ochtjänligt för den industriella utvecklingen. Ett är säkert, fru talman: den väg regeringen anvisar föratt ta ur krisen är en återvändsgränd. Jag ber att få yrka bifall till samtliga moderatareservationer till näringsutskottets betänkande. 77OLOF (): Jag antar att kammaren ursäktar mig om jagtalar något än vad jag har anmält. Energipolitikens inriktning måste vara att skapa ettdecentraliserat energisystem, baserat på utnyttjande av i huvudsak inhemska,förnybara energikällor samt hushållning med och effektiv användning avtillgängliga resurser. På det sättet vill främja kraven på t. ex.resurshushållning och en god miljö. Med denna inriktning främjar vi också högtställda krav på säkerhet. Vi är övertygade om att denna inriktning avenergipolifiken också innebär ökad sysselsättning, bl. a. genom bättresjälvförsörjning med energi. Utbyte av olja mot inhemska bränslen är här dettydligaste exemplet. Därmed stärks också den svenska ekonomin. En av de avgörande förklaringarna till att Sverigesärskilt hårt har drabbats av den ekonomiska krisen i världen är att vi underhela efterkrigstiden tillåtit en låtgåpolitik med ohejdad import av olja. Ettsådant beroende tar det tid att frigöra sig från. Vi bör emellertid ha lärtläxan, och vi får inte göra om det misstaget. I de förslag som presenteras i proposition nr 50 finnsflera markeringar angående en ny inriktning av energipolitiken. Av detta skälhar vi i centermotionen tagit upp just inriktningen av energipolitikenframöver, trots att denna fråga behandlades av . Man kanuttrycka det som den föregående talaren gjorde: Den ideologiska bockfoten tittarfram . Det tar sig uttryck i att regeringen väljer centralistiskalösningar och att den främjar en kolintroduktion utan att först ange kraven urmiljösynpunkt. Det är naturligtvis oerhört viktigt vad som framöver kommer attske på just denna punkt. Jag skall inte fördjupa mig i denna problematik, menjag kan framför mig se den möjligheten att man - om inte regeringen snartkommer med besked om den långsiktiga inriktningen på detta område - kommer att"förhandla" om miljökraven. Det vore helt oacceptabelt. Det vore dessutom att undergräva mycket av den goodwillsom skaffat sig internafionellt när det gäller just långvägaluftföroreningar och hur vi här hemma hanterar detta problem. Jag har i detinternationella arbetet gång på gång haft anledning att notera den bevakningsom alltid sker och som främst gäller den som ställer de högsta kraven. Jagutgår från att den föregående debattens meningsutbyte på denna punkt omgåendeleder till en konkret handling. Jag hoppas att vi, helst här , kan fåbesked om när så kan ske. Det bästa sättet att hantera miljön är naturligtvishushållning och åter hushållning. Det gäller på alla områden. Eftersom tiden är begränsad skall jag bara ta upp någrasaker, trots att det händer mycket på energiområdet som egentligen kräver endebatt. Vi kan naturligtvis återkomma till detta , men jag villnu notera att det finns påtagliga tecken på att man skjuter på ikraftträdandetav restriktionerna mot elvärme som har beslutats. Det snabba ersättandetav olja med elvärme i småhusbebyggelse är ett faktum. Det är just sådanaexempel som jagsyftar på när jag talar om att vi har fått en ny inriktning av energipolitiken.Man drar sig bort från de flexibla lösningarna. Var man slutligen kommer atthamna när det gäller vattenkraften och utredningen om den får vi se längrefram. Jag skall inte ytterligare gå in på det. När det gäller mineralprogrammet har regeringen föreslagitatt 300 milj. kr. skall anvisas för ett program för utökad prospektering m. m.Det som begärs är egentligen bara ett bemyndigande för regeringen att göra avmed 300 milj. kr. Det är klart att det vore intressant för att fåveta vilka oförytterliga och djupa tankar som skall finnas med i detta program.Det är inget fel på idén som sådan, men den är dåligt utvecklad. Det vore braom regeringen fick bereda frågan innan den kommer till . Jag förstår att ni inte har haft särskilt mycket tid fördenna uppgift. Därför menar vi att regeringen bör få denna chans fillytterligare beredning. För att starta arbetet bör 30 milj. kr. anvisas förändamålet och ett program redovisas för för ett mer långsiktigtställningstagande. Jag har noterat att regeringen har varit mer än angelägenatt belasta innevarande budgetår med så stora kostnader som möjligt. Jag antaratt tanken är att man den vägen skall klä upp dessa "lik igarderoberna" som man anser sig ha hittat. När socialdemokrater föreslår mineralprospektering vet manav erfarenhet att uranet finns med som ett viktigt underlag. Därför är detviktigt att också uttalar sig mot uranprospektering i just dettapolitiska läge, med socialdemokrater i kanslihuset. Socialdemokratin som partihar aldrig tvekat i fråga om uranbrytning i , vare sig syftet har varitanvändning i det svenska kärnkraftsprogrammet eller export. I samband medfolkomröstningen lämnade linje 2 uranet utanför, medan linje 3 självfalletville stoppa all uranbrytning. Allting annat är dubbelmoral. Eller är det någonsom fortfarande tror att det inte finns något samband mellan atomkraft ochatomvapen? Uranet är förbindelselänken genom kärnbränslecykelns olika steg. Förcentern är det mot denna bakgrund självklart att säga nej tilluranprospektering och uranbrytning. Det finns naturligtvis många ytterligare kommentarer attgöra kring denna proposition, och det kommer också att återkommatill längre fram i debatten. Men låt mig säga att jag tycker att det manstarkast bör kritisera är det illa underbyggda förslaget omvattenkraftsskatten, där småkraftverken var bortglömda, där energiintensivverksamhet med egeri-försörjning av kraft var bortglömd. rättar nutill den saken. Det gäller också den nya upphandlingsmyndigheten påenergiområdet. som regeringen beslutade om energiverketskapas alltså en ny myndighet på detta område, i god efterföljd till densplittrade myndighetsstruktur på energiområdet som socialdemokraterna stod förunder första . Jag skall med tanke på den begränsade tiden avsluta medatt yrka bifall till centerreservationerna 2, 3, 4, 6, 9 och 14 inäringsutskottets betänkande 18. 78HUGO (): Regeringens proposifion 1982/83:50 presenterarnågra förslag till program på det energipolifiska området. Vi har frånfolkpartiets sida i motion 120 redovisat vår syii i fråga om energipolifiken.Vi anser att regeringsförslaget i vissa delar ligger i linje med folkpartietsenergipolitik. Jag skall här kort kommentera de ståndpunkter som vi från vårthåll har intagit i samband med frågornas behandling i näringsutskottet. Förstnågra ord om det mineralförsörjningsprogram som också ingår i detta betänkande. Jag vill först konstatera att tidigare socialdemokrafiskaregeringar under en lång följd av år har försummat insatser för prospektering iSverige. De regeringar som folkparfiet har medverkat i har däremot satsat storaresurser på sådan verksamhet; och då inte minst i . Av särskild vikt är att hitta industrimineral, som på siktkan vara' en ersättning för malmen i nordligaste hksom i Bergslagen. Enomfattande prospekteringsverksamhet sker i detta syfte. Den 'extraprospekteringsinsats som regeringen föreslår ligger därför väl i linje med denpolitik som företräder på detta område. Det finns emellertid ingenanledning att nu anvisa medel för en femårsperiod. Eftersom en stor del avbudgetåret har gått är det realisfiskt att nu anvisa 30 milj. kr. Det framgår också av den reservation som vi har på denpunkten. När det gäller fjärrvärme finns det flera mofiv fill attsfimulera en fortsatt utbyggnad. Man utnyttjar ofta bränslena bättre. Det germöjligheter, fill elproduktion genom att möttryckét i fiärrvärmenäten utnyttjas.Möjligheterna att använda inhemska bränslen ökar, och man får icke minst enbättre miljö genom att luften blir bättre i tätorterna. föreslår regeringen ett tioprocentigtinvesteringsbidrag till sådana utbyggnader av fjärrvärmenäten som beslutasunder . Det gäller alla delar av landet. Det finns alltid risk för attdenna typ av statliga bidrag huvudsakligen används till investeringar somskiille ha kommit till stånd även utan stimulanser. Det är därför en brist attregeringen i propositionen inte utförligare underbygger påståendet att detföreslagna bidraget medför investeringar som "eljest inte kommit tillstånd". Något bevis härför kommer inte fram i propositionen; Trots alla fördelar Som fjärrvärmen har bör man ta hänsyntill. en del nackdelar som på senare fid blivit uppenbara. Fjärrvärme har påsina håll kommit att stå i motsatsställning till användandet av en nyenergisnål teknik. Det är också mycket osäkert om det är lämpligt attinstallera fjärrvärme i nybyggda enfamiljshus i tätorternas ytterområden. Dehus som byggs är betydligt mer energisnåla och bättre isolerade än äldrehus. Värmekonsum-fionen är följaktligen mindre. Motiven för utbyggnad avfjärrvärme fill sådana bostadsområden är därför inte lika starka. Det kan t. o.m. vara så att möjligheterna till energibesparingar är större i hus som inteansluts fill fjärrvärme. Med hänsyntill rådande konjunkturläge och angelägenheten av att av 6 protokoll 1982/83:54-55 sysselsättningsskälfå i gång kommunala investeringar biträder regeringens förslag. Vivill dock understryka att: det är angeläget att-fjärrvärmeutbyggnaden ökar istadskärnor med framför allt äldre bebyggelse, eftersom det är där fjärrvärmenär mest lönsam. Vi har utvecklat denna' tankegång i det särskilda yttrande somvi fogat fill betänkandet. När det gäller torveldade anläggningar anser vi attfolkpartiet i regeringsställning har medverkat till ettstort antal åtgärder för att få i gång sådana anläggningar. Ett flertaltorveldade anläggningar har också kommit till stånd. Det finns mycket att görapå detta område, framför allt i avsikt att ersätta olja. Vi anser från vårthåll att oljeersättningsfonden redan disponerar medel som kan användas fillstöd för bl. a. torveldade förbränningsanläggningar. anser, liksomen minoritet i skatteutskottet, att den av regeringen föreslagna höjningen avoljeavgiften framstår som onödig mot den bakgrunden. Finansieringen bör därför,som föreslås i mofion, kunna anstå t. v. Under sådana förhållandenhar ingen anledning att nu binda sig för någon särskild form avavgift eller skattehöjning i avsett syfte. Vi anser att oljeersättningsfondenbör få i uppdrag att genoniföra de nya stimulansåtgärderna. När det gäller upphandlingen inom energiområdet och dessfinansiering föreslår regeringen en ny stödform för att "undanröja dehinder som kan finnas hos industrin när det gäller att leverera utrustningavsedd för' energiområdet". För detta ändamål vill man ha ett nytt reservationsanslagpå 700 milj. kr., som en nyinrättad delegation skall förfoga över och ge ut iform av lån med eller utan villkorlig återbetalningsskyldighet. Denna nyadelegation skall enligt förslaget särskilt få fill uppgift att främja ettsamordnat upphandlingsförfarande inom energiområdet. delar inte regeringens uppfattning att enstatlig delegation alltid är det bästa organet för att åstadkomma en vissönskad utveckling. I detta fall finns dessutom redan ett organ, nämligenoljeersättningsfonden, som prövar dessa ärenden. Det socialdemokratiskaförslaget och agerandet i den här frågan visar att man slår vakt omcentralstyrning och en ökad byråkratisering inom samhället. Det är enutveckling som vi vill motverka från folkparfiets sida. I propositionen angesatt regeringens strävan är att närtnare ett trettiotal koleldadeförbränningsanläggningar skall uppföras. Regeringens föreslagna åtgärder syftarocksåfill att säkerställa att utbyggnaden av koleldade anläggningar sker påett planerat sätt, så att såväl energiförsörjningsintresset som hänsynen tillmiljön fillgodoses. Det kan ju vara någonting positivt. Vi kan svårligen se att man kan upprätta encentraliserad plan för utbyggnaden av koleldade förbränningsanläggningar. Förutsättningarnaär mycket skiftande i oHka kommuner. Statsmakterna kan stimulera framanläggningar med riktade åtgärder, men näppeligen påtvinga ett visst antalkommuner att uppföra dylika anläggningar. Jag tror attkommunerna känner till de här frågorna bäst. De känner till när, var och hurinvesteringarna skall sättas in. De nya: stimulansåtgärder sotiiregeringen önskar införa bör därför-anförtros oljeersättningsfonden ochsamordnas med de uppgifter somredam åvilar denna fond; Fonden bör anmodasinkomma med medelsberäkning för, resterande del av den beslutadeverksamhetsperioden och för ytterligare.en >.treårsperiod:;Medelsberäkningen-bör inkludera kostnader för de extra; stimulansåtgärdersom regeringen nu föreslår. Fondens verksamhet bör även i .fortsättningenfinansieras med avgifter på oljeprodukter. I avvaktan på;, sådana förslag är vinu från vårt, håll inte .beredda-att fillstyrka att den, särskilda avgiften föroljeprodukter, höjs . Vi anser,att-regeringen bör återkommamed nytt förslag av här skisserad innebörd.i , Fru talman! Jag avslutar detta inlägg med att yrka bifall tillreservafionetna 2,a0och 15. ;..: '- . : ,:; . den" 17.december 1982 Mineral- och energipolitiska - åtgärder 79OSWALD (vpk): , Fru talman! Först några ord om det ökade stödet fillmineralprospektering.. Detta ligger väli linje med det som vi från vpk:s sida har drivit - att vi skall undersöka och försöka ta fill vara de inhemska mineralförekomster som vi redan vet finns på många ställen, inte minst i. Bergslagen. Det finns fyndigheter av legeringsmetaller sorn vi nu importerår för dryga pengar från utlandet, och det finns andra brytvärda metaller. Det är, viktigt att detta blir undersökt och att man kan få i gång eventuella: brytningar. Detta är inte minst viktigt från sysselsättningssynpunkt i dé här drabbade regionerna, framför, allt Bergslagen. i.Det har.uttryckts från sida, senast här italarstolen av ; farhågor i fråga om uranprospektering. Och detär naturligtvis en fråga som inte får försummas i sammanhanget. Vi utgår frånatt regeringen noggrant överväger frågan om uran. eller senare måste viändå komma, till den ståndpunkten att det svenska uranet ligger bäst där detligger i berget och inte skall vara föremål för vare sig inhemsk användningeller något slagis export. De senaste månadernas händelser när det gällerkärnämnen och. sådant har väl om inte annat gett oss ytterligare anledning attvara mycket försiktiga när det gäller att börja.talaom uranbrytning i Sverigeeller någon framtida stor satsning på den varan, även om vi har sådana storatillgångar i-. Vi kommer att mycket noggrant följa upp detta. Den här gången avstår vi från att yrka på något annat änatt vi tycker det är bra med prospektering. Vi instämmer i utskottsskrivningenom att man för! att få fram metaller måste prospektera. Men om.prospekteringeninriktas på uran kommer'inte vi att vara med längre. Sedan till energipolitiken. Det är ju bra att det tasinitiativ inom. Det som har saknats är just planerade ochmålmedvetna satsningar inom energipolitiken. Det är inte så konstigt att borgerlighetens företrädarehär, framför allt Per.. , vänder sig just emot det. Man vill inte hanågon planering, utan man. vill - som vanligt - att de privata initiativenskall styra. Men det har vi helt enkelt inte råd med. Därför tycker vi attdet som förs fram i minibudgetenär riktigt. Det gäller en utbyggnad av fjärrvärmen och en satsning. Fredagen.den 17 december 1982 torvförekomsterna- något som vi hävdat på ett tidigt stadium. Vi har naturUgtvis heller ingetemot en samordning äv upphandlingen etc. Det är planerat, och det är bra. Självfallet är vi litet allmänt kritiska mot vissa saker idetta avseende. Jag instämmer med tidigare talare som framfört kritik. Iregeringens proposition - det har vi tagit upp i vår motion - talas det om ensatsning på en massiv kolintroduktion. Men vi från vänsterpartietkommunisternas sida vill allvarligt varna för en sådan. Det är ju inte så, attvi skall avlösa ett stort beroende på energipolitikens område, dvs.oljeberoendet, med ett annat stort beroende, nämligen beroendet av kol.Propositionens skrivningar på den här punkten inger farhågor, vilket vi villpeka på. Främst vill jag framhålla att vi är överens om att oljanskall ersättas med någonting annat och att vi måste minska vårt oljeberoende. Idet sammanhanget kan det vara intressant att ta en titt på läget och att tareda på var vi verkligen befinner oss när det gäller den energiplanering somändå finns. I fråga om oljeersättningen har det ju gått mycket snabbt,och det gäller naturligtvis också framför allt minskningen av oljeanvändningen.Vi vet att fillförseln 1982, enligt senaste tillgängliga statistik när detgäller olja, kommer att ligga på ungefär . är prognosen 222TWh.