prot · G609105 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill upprepa vadstatsrådet sade om de andra skogsföretagens likviditet. Billerud haren soliditet på . SCA 50, Holmen 46, 47, 64, Papyrus 61,48 och 53 - för att bara nämna några. Från utskottsmajoriteteus sida anser vi liksom regeringendet naturligt att staten som ägare, när nu företaget fått en braproduktionsapparat och därigenom långsiktigt stärkt sin konkurrenskraft, sertill att företaget också mera långsiktigt blir konsoliderat. Vi vill alltsåbifalla regeringens förslag. En likvidation, som förordar, skulle fåförödande konsekvenser för många inblandade. Också och folkpartietsförslag att kortsiktigt undanröja det akuta lividationshotet skulle för deanställda innebära en stor otrygghet. Företagets förhållande gentemot kunderoch övriga intressenter skulle heller inte stärkas genom ett begränsatkapitaltillskott. Som statsrådet också sade i sitt inlägg måstenaturligtvis förändringar i struktur och rationaliseringar även i framtidenfortgå för att stärka konkurrenskraften, men då måste också den likvidaställningen vara rimlig. Företaget får genom regeringerts förslag en ärligchans att för framtiden visa vad mart duger till. Till betänkandet är också fogad en, enligt vårt förmenande,onödig reservation av de borgerliga ledamöterna i utskottet. Reservation nr 18betonar vikten av samarbete mellan domänverket, och samt mellan-destatliga företagen och övriga skogsindustriföretag och framhåller domänverketsroll för inlandssågverken. Den här reservationen avslutas med konstaterandetatt propositionen inte innebär ett ställningstagande för någon organisatoriskförändring, och med hänsyn därtill finner den borgerliga utskottsminoriteteninte att det behövs någon framställning, i ämnet från sida. Manmåste läsa reservationen mycket noggrant och mycket ingående analysera den föratt få fram någon större nyansskillnad mellan utskottets och reservanternasskrivning. Detta innehåll och konstaterandet i reservationen fanrts vidjusteringstillfället också med i majoritetens skrivning. Men de borgerligaledamöterna hade bestämt sig för en reservation, oavsett det sakligainnehållet, och då var det inte så mycket att göra åt saken. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets förslag och avslag på reservationerna 16, 17 och 18. 35PER-OLA () replik: I grunden har vi från sida enpositiv grundsyn då det gäller . utgör och kommer att utgöra enviktig del av skogsindustrini vårt samhälle. Så på den punkten behöver det interåda något tvivel om vårt ställningstagande eller vår inställning. Vad sedan gäller det kallade en onödigreservation om samverkan med olika statliga företag, tycker jag inte att det ärnågon onödig reservation. I propositionen skriver statsrådet på s. 33;"Områden där affärsmässigt motiverade samverkansfördelar enligt min meningbör kunna nås är bl. a. råvaruförsörjning och integration, investerings- ochfinansiell planering, marknads- och organisationsutveckling m. Sedan talar statsrådet om en fortsatt och breddadsamordning mellan de olika statliga företagen och slutar med följandeuttalande: "Pågående samordningsarbete inom domänverket och börirttensifieras och breddas samt även innefatta Ncb." Vad är detta om inte en färdbeskrivning ?Jag ser i förlängningen ett enda stort skogsföretag. Den oro som jag har gett uttryck för, att det här skullegå ut över inlandssågverkens råvaruförsörjning, delas av socialdemokrater iNorrbotten, som har väckt motioner till årets där man säger attuteblir virkesleveranserna, så minskar verksamheten och sysselsättningen hotas,och det går ut över de anställda i företagen. Vi vill med denna markering slå fast en sak. En samordningav den statliga skogsindustrin får inte ha till syfte att skapa problem förinlandssågverken. Och med utskottsmajoritetens skrivning har vi inte blivittryggare på den punkten. 36 () replik; Det som verkligen sägs i reservationen 18gäller, som mycket riktigt påpekade, organisationsfrågan, mendet finns ingen hemställan. Det brukar här i vara vanligt att man isådana fall avlämnar ett särskilt yttrande. När organisationsförslaget kommerfår vi ta ställning till det. Majoritet och minoritet är överens om att ettsamarbete inom den statliga sektorn behövs på skogsindustrisidan. Vi skallkomma ihåg att det är samma ägare till dessa företag. Och från socialdemokratiskthåll delar vi den uppfattningen att domänverket har ett stort ansvar förinlandssågverken, speciellt i de områden där domänverket är mycket dominerande,vilket är fallet uppe i . Vi skall dessutom komma ihågatt av råvaran till kommer från domänverket, så detbehövs verkligen samarbete. 37PER-OLA () replik; Det kan kanske verka som en lek med ord omman jämför utskottsmajoritetens skrivning och reservanternas. Men på ert purtktär det en klar skillnad. Utskottsmajoriteten talar om att samarbetet mellan deolika industriföretagenmåste syfta till att "förbättra den svenska skogsindustristrukturen".Det tycker jag är litet farligt. säger utskottsmajoriteten att detär "väsentligt att den förändringskapacitet som finns inom de statligaskogsföretagen själva i första hand tas till vara". Mot bakgrund av inlandssågarnas regionalpolitiska betydelseoch det ansvar som domänverket har för att i dessa regioner tryggaråvaruförsörjningen, är jag rädd för att en ägarmässig förändring kommer attsätta käppar i hjulen för inlandssågverken. Det har vi velat markera med dennareservation. 38 () replik; Jag skall bara läsa upp vad som står i reservationen: "Utskottetfinner det viktigt att de statliga skogsintressena på bästa sätt utnvttjas förmedverkan i en utveckling av den svenska skogsnäringen, I sådana strävanden kanett samarbete mellan domänverket, och vara ett naturligt inslag." Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 39 (vpk): . Riksdagenbeslöt 1977 att bilda ett till NJA knutet dotterbolag. Bolaget heterRegioninvest i . Det ägs helt av Statsföretag. har fått drivas under svåra betingelser. Perioden sedanstarten har präglats av en långvarig lågkonjunktur. Företaget har avsysselsättningsskäl deltagit i en rad rekonstruktioner. Bolagen som arbetarinom Regioninvest i har inte haft tillräckliga resurser förproduktutveckling och marknadsföring. Bolagets huvuduppgift är alltså att stimulera industriellutveckling i . Förutsättningarna för att uppfylla detta mål kan ökaom blir försökslän för en samlad energiplanering, vilket kan gemöjligheter till företagsgruppen inom Regioninvest på energiteknikområdet. Jag vill också med några ord ta upp förhållandena förKiruna Truck, ett av företagen inom gruppen. Detta bolag startade sinverksamhet . Jag vill citera ett brev från Metalls avd.105 , verkstadsklubben vid Truck: "som gått har ca 500 truckar sålts överhela världen. Detta har kunnat göras trots bristande resurser för bl. a.försäljning och marknadsföring. Att företaget med dessa knappa resurser lyckats överleva iKiruna talar för att själva produkten och produktidén är mycketkonkurrenskraftig. Vikande konjunkturer inom stål- och gruvbranschentillsammans med en allt hårdare konkurrens från företag som ofta plagieratKiruna-Trucken har gjort att företaget nu i gått med förlust,vilket var anledningen till att Regioninvest tog över företaget. Men Truck har även en viktig symbolisk betydelseför malmfälten. Genom bildandet av företaget och den relativa framgång som manhade så visade man att det går att bedriva avanceradverkstadsindustri så här långt norrut. Någon riktigt helhjärtad uppbackningfick man dock aldrig från det som skulle vara den trygga hemmamarknaden -LKAB.Bl. a. på grund av detta så tvingades man alltmer att inrikta sig på export ochäven inrikta sig på stålverken. har dock relationerna förbättratsalltmer inom ." Företaget utvecklar nu i samarbete med och eneltruck. Den skulle, om utvecklingsarbetet tryggades ekonomiskt, betyda mycketför företaget och dess anställda. Problemen vid Truck visar väldigtklart vad som behövs för hela Regioninvest i . Det är en långsiktiguppbyggnadsperiod, en period där ägaren-staten ställer resurser till förfogandeför en omfattande utveckling av produkter och marknadsbearbetning, där statenbidrar med rådrumsbeställningar och projekt baserade på offertstödsprincipen.Att staten bildar ett statligt handels- och bytesbolag. med inrikting påÖsteuropamarknaden, skulle också kunna förbättra situationen förRegioninvestgruppen. Kraven på lönsamhet måste underordnas denna meralångsiktiga strategi för Regioninvestgruppen. De statliga insatserna inommarknadsföring, produktutveckling och långsiktigt företagsuppbyggande inomRegioninvest måste bli mera offensiva och expansiva. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 40KARL-ERIK HÄLL (s): I mitt inlägg skall jag ägna mig åtreservationerna 9, 14 och 15. När det gäller reservation 9 kan jag konstatera attutskottets majoritet och reservanterna i långa stycken är helt ense. Vi är enseom att statliga företag i princip skall eller bör vara grupperade i koncerner,men trots denna principiella syn menar vi ändå att och bör levavidare som två skilda företag. Trots denna enighet finns det en reservation, och möjligenkan man med litet ansträngning finna vissa skillnader i utskottets motiveringsom kan ge anledning till att denna reservation över huvud taget finns med ibetänkandet. Jag villredan nu, fru talman, yrka avslag på reservation nr 9. , eller möjligen 1974, motionerade jag om attLKAB:s och dåvarande NJA skulle sammanslås till en enhet.Avsikten med förslaget var att man på detta sätt skulle sörja för enlångsiktig, säker leverans av en väl anpassad råvara till stålverket och dessutom skulle få möjligheter till en mera planerad malmbrytning vidgruvan. Motionen gav anledning till en speciell utredning, som togsig uttryck i det troligen minsta lilla häfte som någonsin fått namnetoffentligt utredningsbetänkande. Det blev inget av med den av mig önskade sammanläggningen,och det kan vi glömma. Men det blev något annat, nämligen inledningen till ettmycket fruktbringande samarbete mellan företagen. Detta samarbete har nuresulterat i att kan leverera just den exakt anpassade råvara som gör detmöjligt för Luleverkeu att leverera det fina stål som med stor framgångkonkurrerar på världsmarknaden. Det står därför helt klart, att oavsett om dessa företag ien framtid kommer att sammanföras till ert gemensam enhet eller inte, såföreligger ett utomordentligt stort ömsesidigt beroende företagen emellan.Samarbetet måste utvecklas ytterligare, så att förutsättningar skapas för enframtida stålproduktion av sådan kvalitet att den är konkurrenskraftig påmarknaden. På den grunden tror jag att det blir möjligt för dessa statliga företagbåde att klara sig i en hård konkurrens med omvärlden och att skapa trygga jobbför de anställda. Med detta vill jag övergå till att behandlareservationerna 14 och 15, som båda handlar om Regioninvest i Norr. I betänkandet redovisas Regioninvests ursprung och uppgiftliksom hur den senare delvis tvingats ändras på grund av en hårt pressadnäringslivssituation och en mycket svår arbetsmarknad på de platser därföretaget är verksamt. Det är bl. a. dessa speciella omständigheter sommotiverar regeringens förslag om ett anslag på 110 milj. kr. Med dessa pengaravser man att täcka de uppkomna förlusterna och även att klara deförväntade förlusterna . Dessa förluster - som har sin speciella förklaring, vilkenframgår av betänkandet - får emellertid inte innebära att företagetsframtidsinriktade projekt kommer i fara. Det är dessa projekt som skall bligrunden för en framtida lörtsam och konkurrenskraftig produktion vidRegioninvests företag. Många sådana projekt är på gång, och alla bör varamedvetna om att det tar tid att utveckla nya produkter och att bearbetamarknaden för dem. En del av de projekt som man arbetar med har, som jag serdet, utomordentligt stort intresse för vår framtida gruvhantering. a. på det tidigare i debatten omnämnda arbetet med den eltruck som nuutvecklas vid företaget i . Andra projekt har samband med en teknisk utveckling av demaskiner och den övriga utrustning som behövs för den framtida torvbrytning somnu i stor skala planeras både i och på andra platser i vårt land. Inom ertergisektorn och på miljösidan pågår intressantaprojekt, och stora ansträngningar görs för att ge de företag som varhelt beroende av legoarbetert åt nya och konkurrenskraftiga egnaprodukter. Detta ser jag som utomordentligt angeläget, eftersom detta arbetesker under mycket pressade förhållanden. Utskottets majoritet är helt enig med regeringen om attRegioninvests verksamhet bör vara intakt till dess att beslut har fattats om företagetsframtid på grund av den handlingsplan som företaget inlämnattill departementet. Det är därför utomordentligt oroande att man i Rekonstruktion av Stats företagsgruppen 4 protokoll 1982/83:105-106 engemensam borgerlig reservation, nr 14, framfört att man anser att de 110miljonerna utgör ett för högt anslag och att man således egentligen inte villvidta några andra åtgärder än att avkräva regeringen ett nytt förslag. Det ärfullkomligt klart att om denna reservation skulle bifallas av , dåtvingas Regioninvest att vidta sådana åtgärder som direkt innebäratt flera hundra artställda får sluta sina jobb. höll i sitt irtlägg en mässa omRegioninvest. Jag vill beteckna den som ganska pliktskyldig. så väl vad som är bakgrunden till den förändrade roll som Regioninvest nuhar. Han vet att långt innan LKAB-krisen blev så allvarlig som den nu är, såengagerades Regioninvest i ambitionen att skapa alternativ sysselsättning förde företag som jag tidigare nämnde och som då var så starkt LKAB-beroende.Dessa företags situation blev värre allteftersom situation förvärrades.Därav följer att mycket väl måste veta att det på Regioninvestnu ställs helt andra krav än de ursprungliga. När man står här och ondgör sigöver att Regioninvest har förändrat sin roll från den ursprungligamirtoritetsägartderollert till en i flera fall majoritetsäganderoll, måste manha detta med i bilden. Det är litet oroande att med den klarainsikt han har om förhållandena ändock yrkar bifall till reservation 14. Omdenna reservation skulle vinna bifall i och man alltså skulle behövavidta de i reservationert föreslagrta åtgärderna, skulle det innebära ettväldigt hårt slag mot de som finns i gruvkommunernaKiruna och . I kommuner där arbetslösheten redan är orimligt storskulle vi därigenom få en kraftig påspädning av arbetslösheten. I reservationert 15 förutsattes att regerirtgert i en näraframtid återkommer till med förslag rörartde Regioninvest och attRegioninvests övergripande mål skall vara att stimulera till en industriellutveckling inom den region där företaget är verksamt. Med anledning av denna reservation vill jag säga att detredan är klarlagt att regeringen avser att återkomma angående Regioninvest, närden handhrtgsplan som företaget inlämnat till departementet hunnit behandlas.Utskottet säger i sin skrivning att man frårt utskottets sida avser attåterkomma med förslag som rör Regioninvest i samband med att utskottetbehandlar propositionen 120 om utveckling i . När det gäller kravet om att Regioninvest skall stimuleraen industriell utveckling i de regioner där företaget är verksamt kan barakonstateras att detta är just vad företaget redan är i full färd med att göra. Låt mig därför, fru talman, avsluta mitt artförande medatt yrka avslag även på reservafion 15. 41PER-OLA () replik: Det handlar inte om någon"pliktskyldig" anslutning till reservafionen från min sida, somKarl-Erik Häll talar om, men det handlar om en anslutning till den policy sominledningsvis präglade Regioninvests verksamhet och som vi en gång alla var överensom skulle vara vägledande. nämligen att Regioninvest skulle vara ett styrkebälte förnäringslivet i , stärka de små och medelstora företagen, tillföraytterligare kapital för att stärka egenkapitalet i företagen, utvecklaprodukter osv. har det, som jag sade i mitt första inlägg,skett en successiv förändring, så till vida att man nu intresserar sig förhelägda företag i syfte att lägga under sig nya delar. Det är klart att det harskapat ekonomiska problem. Regioninvest kanske har köpt ett och annat företagsom borde ha stått utanför. Jag tror att det är viktigt att man - det är det somligger till grund för vår reservation - som man begär nya pengar tillföretaget anmäler till regeringen att man har en handlingsplan för framtidensom avses genomföras och att man överiämnar denna plan till regeringen. Den börsedan utgöra vägledning för ställnirtgstagande beträffandeRegioninvest. Jag hävdar att om man skulle återgå till den gamla policyn attanvända statliga pengar via ett investmentbolag för att stärka små ochmedelstora företag, skulle man kanske komma litet längre. 42 () replik: Var det inte pliktskyldigt, ,så bhr det med en gång mycket allvarligare, för vet ju att ettbifall till reservation 14 får just de effekter som jag beskrev i mittanförande. Ett bifall betyder en besvärlig situafion för hundratalsanställda. Det betyder också att stora arbetsinsatser som nedlagts på en radutvecklingsprojekt och annat kan betecknas som bortkastad möda och förslösaderesurser. Mot den bakgrunden vill jag än en gång säga att jag är ytterligtförvånad över att framhärdar i sin uppfattning. 43 () replik: kanske har läst reservation 14litet dåligt. Vi säger nämligen att vi anser att Regioninvest även framöverskall kunna fortsätta sin verksamhet utan drastiska förändringar fram till detatt regeringen och har fattat beslut om den långsiktiga målsättningenoch den fortsatta verksamheten för Regioninvest. Det bör också till. 44 () replik: Nej då, Per-OlaEriksson, jag har inte läst reservationert dåligt. Jag bara läser ochkonstaterar att ni i reservationen säger att 110 milj. kr. är ett för högt beloppoch att ni förväntar er att regeringen skall återkomma med ett nytt förslag.Det är vad ni här föreslår, och det får de nämnda effekterna. Jag vill rtämna litet om vad som hänt i Statsföretag sedanpropositionen lades fram . De goda resultat som för kommer attredovisas i , Rekonstruktion av Statsföretags gruppen Ceaverken, , KabiVitrum, Kockum och SARAkommer att stabiliseras och i rtågra fall ytteriigare förbättras. FörKabiVitrum kau noteras att företaget efter några svåra år nu kan dra nytta avde investeringar som gjorts i tillverkningsprocessen men framför allt när detgäller utveckling. Företagen inom iverktygsmaskinbranschen, SMT, Pullmax och Toolbox har lidit svårt avden internationella konjunkturnedgången. Dessa företag redovisar förhållandevisstora förluster, men åtgärdsprogram har börjat genomföras vilka beräknaseliminera förlusterrta. har vidkänts stora förlusterför , främst beroeude på företagets utländska dotterbolag. Eisergruppen har urtder haft stora förluster.Såväl i detta företag som i de jag nämnt är det nödvärtdigt medrekonstruktionsinsatser. Inom kan det också bli aktuellt medföretagsförsäljningar, om det kan visas att något företag passar bättre hosnågon annan ägare. , som har moderna effektiva produktionsanläggningar,bör fr. o. m. 1985 väl hävda sig bland skogsindustriföretagen. Som redovisats ipropositionen kommer den föreslagna rekonstruktionen att göra det möjligt attnå detta mål. Situationen inom har redovisats för riksdagert i avlämnade propositionen om utvecklingen i . Vidare vill jag påpeka att genom sitt nollresultatför åstadkommit en resultatförbättring överstigande 700 milj. kr.Kostnadsanpassningen och framgångarna på marknaden beräkrtas fortsätta underinnevarande år. Vi kan ha olika meningar om enskildhetermellan partierna när det gäller de statliga företagen. Det har denna debattvisat. Som ansvarig i regeringen för de statliga företagen vill jag ändå sägaföljande. När talmannen klubbar dagens beslut kan de berördastatliga företagen få riktlinjer att arbeta efter. Ett långsiktigtlönsamhetsmål kan bli gällande. Offertförfarandet kan tillämpas om företagen avägaren förväntas utföra uppgifter som inte är kommersiellt motiverade. Dettabör lägga en god grund för de berörda styrelserna och företagsledningarna attfullfölja ett inlett strukturarbete, så att både koncernerna och de enskildaföretagen kommer att utgöra sunda verksamheter. kan företagen också få ert finansiell bas att arbetautifrån som möjliggör vissa saneringar och ett långsiktigt tänkande. I statligaföretag är behovet av kreafivitet och långsiktighet minst lika stort som i deprivata. Politiskt bör vi vara ense om att de statliga företagen efter dettabeslut bör få arbetsro att med förtroende lösa de uppgifter ålagtdem. Jag vill också i detta sammanhang begagna tillfället attbetona att de statliga företagen behöver och har mycket duktigt folk iledningarna. Med de riktlinjer som jag hoppas att fastställerbör eventuella oklarheter om de statliga företagens mål och arbetsformer varaundanröjda för . Därmed läggs också en god grund både för attbehålla och för att rekryterakompetenta personer till företagsledningar och styrelser i den stadigaföretagssektorrt. Anf.45 (): Statsrådet redogjorde för vissa siffror på vad som harhänt i . Jag vet inte om detta har hänt , dåstatsrådet senast debatterade. Man fick nästan ett intryck av det. Det är ocksåoklart om slutsatsen av de här, som statsrådet själv tyckte, glädjandeförändringarna var att det egentligen inte behövdes några organisationsförändringarav det slag som föreslås i propositionen. a. skulle man kunna tolkastatsrådets tal om arbetsro på det viset att allt nu går så bra att det intebehövs några förändringar. Jag är faktiskt osäker om innebörden av statsrådetssenaste inlägg. Vifick också reda på att företagen, om nu fattar de beslut somnäringsutskottet har föreslagit, skall få riktlinjer att arbeta efter.Statsrådet talade om lönsamhetsmål. Ja, man undrar egentligen om företagen intetidigare har haft några sådana. Inträder det en markant skillnad framöver? Detvore bra att få reda på det.. Det finns ju ett målresonemang i propositionert,men för mig förefaller detta resonemang - som jag också sade i mitthuvudanförande - luddigt. Man måste vara språkexpert för att egentligen kurtnautläsa vilka skillnader det är fråga om. Men vi har ju nu statsrådetsauktoritativa uttalande om att det verkligen är en helt ny doktrin som skallstyra statliga företag. Men för att det verkligen skall vara klarlagt, bör vikanske få det belagt. nämnde också uttrycket "nya riktlinjer att arbeta efter".Jag upprepar vad jag sagt tidigare, nämligen att huvudsyftet med den framfidaarbetsron måste vara att man följer principen att det bildas speciellakoncerner. Men här har faktiskt utskottet och t. o. m. socialdemokraterna gåttemot statsrådets förslag om en koncern med NJA som moderbolag. Det finns ocksåskeptiska uttalanden om en koncern på skogssidan. Betydernu detta med arbetsro att det inte skall vidtas några ytterligare förändringar?Det vore utomordentligt intressant att få höra statsrådets tolkning på denpunkten. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets motivering godkärtdes med 221 röster mot96 för godkännande av den i reservation 1 av m. fl.artförda motiveringen. Mom. 1 (principuttalandeom den statliga företagssektorn) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 217 röster mot 96 för bifall till hemställan ireservation 2 av m. fl. 4 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering godkändes med 198 röster mot 51 förgodkännande av den i reservation 3 av och motiveringen. 67 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (försäljnirtg och börsirttroduktion av statligaföretag) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 147 förreservation 4 av m.fl. Mom. 3(rekonstruktiort av ) I kontrapropositiortsvoteringen biträddes reservation 5 avStaffan m. fl. med 82 röster mot 69 för reservation 6 av TageSundkvist m. fl. 166 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 171röster mot 78 för reservation 5 av m. fl. 68 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 4 (Svertska ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avStaffan m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 (Svetab)