prot · G609135 · 1982-12-31 00:00:00 — - Det ställdevi oss bakom, och det är vår förhoppning att de skälen håller i fortsättningenockså, så att vi slipper en proposition med det innehåll som här diskuterats. Jag tror att den organisation vi har är den mesteffektiva. Jag skulle kunna citera olika promemorior som jag har fått migtillsända från det samlade facket, som pekar på alla olägenheter som ärförknippade med en för stark centralisering. 23 (vpk): Finansministern angrep i rätt svepande ordalagoss riksdagsledamöter för att vi inte konsekvent går in för att följa debeslut som redan är fattade och för att förstå sambandet. Jag vill citera ur vpk;s partimotion om den ekonomiskabrottsligheten, yrkande 2. Där föreslås "att beslutar att medändring i proposition 1982/83:100 bil. 9 punkt B3 till Kronofogdemyndigheternaanvisa ett med . i förhållande till regeringens förslag förhöjtanslag". Såvitt jag känner till har vi också reserverat oss fördetta yrkande. Då är det konsekvent att hävda linjen attkronofogdemyndigheterna skall få bibehålla sin nuvarande omfattning och sinnuvarande effektiva organisation. Eftersom finansministern inte undantog mig isitt uttalande vill jag korrigera finansministern på den här punkten. 24 Tredje vice talman (); Jag vill tacka för det besked somfinansministern gav, nämligen att han lyssnat till våra argument. Jag gladdemig alldeles särskilt när sade att det ligger mycket i dem.Det är just vad det gör, och det var värdefullt att finansministern verkligenerkände det. Det ger mig en viss förhoppning om att han inte kommer attframlägga något förslag. Sedan säger finansministern att de inkonsekventariksdagsledamöterna borde tänka om . Jag skall inte gå in på detta idetalj, men jag vill betona att en del har deklarerat orsakerna till sinaställningstaganden. Jag vill bara säga att det här är en fråga om hur manbedömer det hela. Finansministern tror att en sammanslagning skulle innebärabesparingar. Vi tror inte det. Jag tror tvärtom att det kommer att ge mindreindrivningspengar hos kronofogdarna. Det visade den statistik som flera av osshär har pekat på. Finansministernantydde i början av sitt anförande att den här debatten 137 Om indelningen i kronofogdedistrikt kommerlitet för tidigt, därför att inget förslag ännu har framlagts. Nej, jag troratt debatten för en gångs skull kommer i rätt tid. Om finansministern lyssnarpå våra argument var detta en mycket bra debatt. Jag tror att kommer att innebära att han inte lägger fram någon proposition i dettaärende. När det sedan gäller besparingar och mindre pengar frånindrivningen ställde jag en konkret fråga, nämligen om finansministern kan genågot exempel på fall där man genom centralisering och större distrikt har fåttbättre effektivitet. Alla talare här har pekat på motsatsen. Jag tror inte attdet finns något sådant exempel som finansministern kan plocka fram. 25GUNILLA (); Jag fick inte något direkt svar på minkonkreta fråga om . Men jag tolkar finansministernså att kronofogdedistriktet i skall var kvar som självständigtdistrikt till dess eventuellt har beslutat annorlunda. - Är det enriktig tolkning? 26 (): Jag borde kanske inte ha begärt ordet på nyttoch förlängt debatten ytterligare. Men jag vill säga några ord, med anledningav att pekade på en skrivning i civilutskottets betänkande nr 24,där man talade om oförändrad distriktsorganisation. Det är gott och väl, ochjag hoppas att organisationen skall bli oförändrad. Det förslag som vi befararskall läggas fram är ett förslag som ingen mår bra av. Det har hela debattenvisat. Jag kan tillägga, att om de andra partierna hade röstat för centerförslaget,skulle vi ha varit betydligt längre på väg för att stoppa ett illa genomtänktförslag från . Jag hoppas att vi ändå har kommit så långt att regeringenaldrig kommer att lägga fram förslag i det här avseendet. Släng förslaget ipapperskorgen, finansministern, där hör det hemma. 27 (); Jag begärde ordet igen därför att jag ställdeen mycket seriös fråga, som jag anser mycket väsentlig för det här ärendetshantering. RSV har ju i sina egna direktiv och sin egenprojektbeskrivning dels sagt att det finns ett antal frågor som skall utredas ien första etapp - och exemplifierat dem - dels sagt att man i en andra etapp,efter att ha fått ett principiellt ställningstagande av statsmakten, skall läggafram ett konkret organisationsförslag. Det är samma förslag som just nucirkulerar ute bland kronofogdemyndigheter och andra, och som konkret går ut påen mycket markant neddragning av antalet distrikt och mycket omfattandepersonalförändringar. Jag ställde en fråga beträffande detta, och då kräver jag,fru talman, att få svar på frågan: Är det med statsmakternas goda minne somdetta sker eller är - Om svaret är nej beter sig också RSV mycket underligt, ja klandervärt, isitt sätt att hantera ett så viktigt ärende som detta. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 1982/83:97 om övervägandena attinföra en produktionsfaktorsskatt har till mig ställt följande frågor; Är det enligtfinansministern förenligt med ekonomiska läge att införa en allmänproduktionsfaktorsskatt? Är det överhuvud taget rimligt att införa en ny skatteform som särskilt belastarinvesteringar? .Avserregeringen att låta remissbehandla ett eventuellt förslag om införande avproduktionsfaktorsskatt innan det föreläggs ? De klassiska produktionsfaktorerna är kapital (inkl. mark)och arbete. Socialavgifter i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter utgörskatt på produktionsfaktorn arbete, medan bolagsskatten kan ses som en produktionsfaktorsskattpå företagens egna kapital. Någon produktionsfaktorsskatt på företagens lånadekapital finns inte och inte heller någon allmän produktionsfaktorsskatt(proms). fattade beslut om en reformering avinkomstbeskattningen. Reformen innebär bl. a. att marginalskatten sänkskraftigt för huvuddelen av de heltidsarbetande inkomsttagarna. Genomförandet avreformen sker stegvis med början . Ursprungligen överenskoms att skattereformen skullefinansieras genom en höjning av arbetsgivaravgifterna eller genom införande avproms. Det första steget finansierades genom en höjd arbetsgivaravgift. Medverkan fr. o. m. har således införts en allmän löneskatt på2 % på lönesumman och egenföretagarnas inkomster. Regeringen kommer inte attföreslå en höjning av arbetsgivaravgifterna eller införande av proms för att finansieradet andra steget i skattereformen. Enligt regeringens förslag skall det andrasteget i stället finansieras genom höjd skatt på energi. Detta förslag är ettled i regeringens strävan att begränsa kostnads- och prisstegringar 1984. Jagvill emellertid betona att det grundläggande argumentet för en proms-önskemålet om skattemässig likabehandling av alla produktionsfaktorer-kvarstår oförändrat. Som framgår av vad jag sagt träffar promsen intebara produktionsfaktorn arbete utan också det kapital som används iproduktionen. Med tanke på sänkningen av reallönerna och dedevalveringsvinster som tillfaller företagens ägare är det vidare högst rimligtatt i ökad utsträckning låta produktionsfaktorn kapital finansiera detallmännas verksamhet. Mitt svar på första fråga är därför att detär förenligt med ekonomiska läge att införa en allmänproduktionsfaktorsskatt. Om övervägandena att införa en produktionsfaktorsskatt Om övervägandena an införa en produktionsfaktorsskatt Jag går nuöver till andra fråga. De lagstadgade socialavgifterna uppgår f. n. till av lönesumman. Bolagsskatten utgår med en nominell skattesats på . I praktiken betalar dock bolagen en väsentligt lägre andel av sin vinst iskatt. Den lägre effektiva skattesatsen beror främst på den gynnadebehandlingen av företagens investeringar i realkapital. Som exempel kan nämnasatt företagens lager får skrivas ned ända till av värdet. Vidare medför degenerösa avskrivningsreglerna på inventarier att betydande skattekrediter kanskapas. Investeringar i byggnader och maskiner stimuleras dessutom genom extraavdrag vid inkomsttaxeringen och i mervärdeskattesystemet. Värdet av dessaextra investeringsstimulanser kan uppskattas till omkring 2miljarder kronor. Det finns således f. n. inte någon samordnad och neutralskattemässig behandling av löne- och kapitalinkomster. Investeringar irealkapital subventionernas på arbetskraftens bekostnad. Det finns därför, somjag nämnt, skäl att ändra beskattningen av produktionsfaktorerna, så attdet jämfört med blir billigare att utnyttja arbetskraft. En allmänproduktionsfaktorsskatt har denna effekt. Ett alternativ till att införa en särskild proms är attreformera företagsbeskattningen och då i första hand använda de existerandeskattebaserna och successivt förändra dessa i riktning mot en promsbas. Vadgäller bolagsskatten skulle det innebära en vidgning av basen - alltså mindreavdrag och reserveringsmöjligheter - samt en sänkning av den nominellaskattesatsen. Ett steg i denna riktning aviserade jag också i kompletteringspropositionen.En annan positiv effekt av en sådan omläggning är att kapitalavkastningskraveti företagen kan sänkas, vilket medför att expansion och nyinvesteringargynnas. Därmed är andra fråga besvarad. Vad gäller sista fråga vill jag erinra om attfrågan om att införa produktionsfaktorsskatter i skattesystemet har belysts avföretagsskatteberedningen i dess slutbetänkande (SOU 1977:86 och 87)Beskattning av företag, och av bruttoskattekommittén i betänkanden (Ds B1979:3) Bruttoskatter och (Ds B 1981:15) Allmän produktionsfaktorskatt.Samtliga dessa betänkanden har remissbehandlats. Om överväganden inom finansdepartementetleder till att man bör införa en produktionsfaktorsskatt som är av den typ somföreslagits i nämnda betänkanden eller som bygger på annan känd teknik behövsinte någon ytterligare remissbehandling. Blir det däremot fråga om att införanya skatteformer avser jag att låta remissbehandla ett sådant förslag, innandet föreläggs . 29 BOLUNDGREN (m): Jag vill först tacka finansministern försvaret på mina frågor. Jag tackar också finansministern för att han nu medgeratt arbetsgivaravgifter och produktionsfaktorsbeskattning driver uppkostnaderna för näringslivet. Det medgivandet finns ikompletteringspropositionen och underströks såvitt jag kunde höra av det talfinansministern i går, på första maj, höll i . Det leder till att den tes som finansministern och densocialdemokratiska regeringen tidigare drivit - att höjda arbetsgivaravgifteroch införande av proms skulle avräknas vid avtalsförhandlingar - kan sorterasbort ur debatten. Sådana åtgärder har alltså effekter på företagens ochnäringslivets kostnadsläge. Regeringen har tagit konsekvenserna av detta och föreslåratt proms inte skall införas och arbetsgivaravgifterna inte heller höjas föratt finansiera det andra steget i den skatteomläggning som håller på attgenomföras. Mot den bakgrunden tycker jag ändå att det är något förvånande attfinansministern är så positiv till att införa en produktionsfaktorsskatt -finansministern betonar i svaret till mig att det grundläggande argumentet fören proms kvarstår oförändrat och säger att det är förenligt med Sverigesekonomiska läge att införa en allmän produktionsfaktorsskatt. Jag skulle dåkunna ställa en kompletterande fråga: Är det aktuellt, eller övervägerfinansdepartementet att framlägga förslag om produktionsfaktorsbeskattning1985? kommenterade på följande sättregeringens beslut att inte höja arbetsgivaravgifterna: "Dessutom skapasutrymme för 10 000 nya jobb genom att arbetsgivaravgiften inte höjs somplanerats." Om exempelvis det tredje steget i skatteomläggningenskulle finansieras genom att man inte höjer energiskatten utan i stället införproduktionsfaktorsskatt eller höjer arbetsgivaravgiften och någon avräkning-som vi nu har konstaterat-inte sker, åtminstone inte till större delen, innebärdet ett sämre sysselsättningsläge. Det hade väl mot den bakgrunden varitrimligare att snarare helt och hållet avvisa tanken på proms och på höjdaarbetsgivaravgifter! Man kan fråga sig hur många tusen arbetstillfällen densocialdemokratiska politiken 1973-1976 kostade - det var årsskatteomläggning och framåt som man mera allmänt började användaarbetsgivaravgifterna för att finansieras, k. skatteomläggningar.Socialdemokraterna drev samma politik i oppositionsställning åren 1976-1982.Man sade nej till sänkta arbetsgivaravgifter och föreslog själv höjdaarbetsgivaravgifter, och fanns kravet på en produktionsfaktorsskatti bakgrunden. har, som jag anförde i min interpellation,tveksamhet funnits om möjligheterna att införa proms och om vilka verkningardet skulle få för näringslivet och därigenom för de enskilda människorna.Bruttoskattekommittén skrev i ett delbetänkande följande: "I vår analys har vi utgått ifrån att en snabb ochfullständig övervältring bakåt av produktionsfaktorsskatterna sker t. ex. genomatt de beaktas i avtalsrörelsen. Vi gör detta antagande trots att vi ärmedvetna om att det är omstritt, eftersom biverkningarna i annat fall av enproduktionsfaktorsskatt ter sig mycket ogynnsamma; man skulle få en prishöjandeskatt utan gränskorrigering." Vi är nu tydligen överens om att det inte blir någonavräkning. Kostnaderna skulle drivas upp. Kvar står alltså att en proms skullebli vad bruttoskattekommittén kallar en prishöjande skatt utangränskorrigering. Det häranfördes också i remissbehandlingen av företagsskatteberedning- Om övervägandena att införa en produktionsfaktorsskatt Om övervägandena att införa en produktionsfaktorsskatt Då skrev en hel delremissinstanser mycket negativt om tankarna på en produktionsfaktorsskatt. Detfinns många remissinstanser att välja bland, men låt mig citera , som ju kanske kan anses ha något slags neutral ställning när detgäller att avge yttranden över kontroversiella skatteförslag. KF sade bl. "De negativa verkningarna på bl. a.konkurrensförhållandet gentemot utlandet och på investeringsbenägenheten inäringslivet, som kan befaras uppkomma vid utökad brutto- eller produktionsfaktorbeskattning,väger betydhgt tyngre än de eventuella positiva fördelningseffekter som kanförväntas." - Det var alltså KF:s synpunkt då. Detta var någonting som socialdemokraterna iföretagsskatteberedningen själva var medvetna om - det fanns vissa förutsättningarsom skulle vara uppfyllda för att man skulle kunna tänkas införa enproduktionsfaktorsbeskattning. Man sade i sin reservation: "Vår avsikt med den föreslagnaproduktionsfaktorsskatten är att den skall sättas in i ett mera normaltkonjunkturläge än det vi upplever . Vi utgår ifrån att den situation viupplever är övergående och att vi - kanske redantidigare - kommer att ha återgått till mera normala ekonomiskaförhållanden." Jag tror, fru talman, inte att finansministern är bereddatt ge de socialdemokratiska reservanterna rätt i bedömningen att vi i börjanav har återgått till mera normala ekonomiska förhållanden. Snararehar vi en ännu besvärligare situation nu än då reservanterna,bland vilka fanns bl. a. nuvarande kommunikationsministern och även , skrev detta. Alltså finns det inte, enligt reservanterna, någraförutsättningar för att införa produktionsfaktorsskatt. Proms, som har diskuterats, är i huvudsak en arbetsgivaravgiftmen skall också ha ett underlag som innebär att kapitalersättningen beskattas.Det är den mindre delen av promsen. Ett motiv för proms, som finansministernhänvisar till i sitt svar till mig, är att man genom en sådan skattebas skulleskapa en större rättvisa i beskattningen mellan arbete och kapital. Det kan dock verkligen diskuteras om kapitalersättningenbeskattas på ett förmånligt sätt, om vi ser till aktiebolagen och deras egetkapital. Först betalar bolaget skatt. Aktieägaren, i detta sammanhangkapitalplaceraren, betalar sedan inkomstskatt på sin utdelning. Dessutom kommeren särskild utdelningsskatt att tas ut, åtminstone med preliminärbetalning 1983. Det är knappast en förmånlig behandling. I de mindre aktiebolagen, i första hand fåmansföretagen,tas oftast vinsten ut som lön. Därmed beläggs denna lön med arbetsgivaravgift.I övriga företagsformer belastas nettovinsten med egenavgift. Däremot beskattasinte det lånade kapitalet direkt, utan mer indirekt genom att räntorna så småningombeskattas hos dem som får dessa, dvs. Efter flera led - det kan juvara institutioner som är långivare - kommer räntorna attbeskattas. Beskattningen leder, sammantaget med räntans storlekoch inflationen, sannolikt till att långivaren inte ens får kompensation förinflationen. Det är just här som det stora krånglet, som man talar omnär det gäller produktionsfaktorsbeskattning, skulle uppkomma. Det handlaralltså om att försöka lägga proms på ränteutgifter. Proms också på villaägarnasschablonintäkter var ju även det ett sätt att tekniskt lösa problemet enligtbruttoskattekommittén. Allt detta skapar således mycket krångel. Det uppkommer naturligtvisockså en situation med högre avkastningskrav. Ökar räntekostnaderna, vilketuppenbarligen blir fallet, uppstår krav på högre avkastning. Det leder ocksåtill lägre investeringsverksamhet, åtminstone på kort sikt. De utredningar som har företagits tyder på att det pålitet blir fråga om en övervältring på löntagarna i en ekonomi somSveriges. Först får vi effekten dåliga förutsättningar för nyinvesteringar ochdärefter en övervältring på löntagarna, dvs. löntagarna får betala även den delenav produktionsfaktorsbeskattningen. Ett införande av proms skapar alltså nyaproblem men löser inte gamla. Det alternativ som talar om i sitt svartill mig och som dessutom antyds i kompletteringspropositionen, nämligen lägrebolagsskatt och mindre reserveringsmöjligheter, kan kommenteras på följandesätt: Det är bra med en lägre bolagsskatt, bl. a. därför att, som anförs ikompletteringspropositionen, avkastningskravet minskas. Det kan öka intressetför investeringar. Därmed minskar i och för sig också till en del behovet avreserveringsmöjligheter. Det blir naturligtvis allra mest fallet med enavskaffad bolagsskatt genom att bolagen då får fria möjligheter att disponerasina medel. Men för de mindre företag som inte drivs i aktiebolagsform innebärnaturligtvis detta förslag en mycket stor nackdel. Såvitt jag förstår försämrasderas möjligheter till konsolidering och reserveringar. Av den anledningen ärdenna lösning knappast rimlig. Vad gäller övervägandena om att införa promstycker jag att finansministern bör ta lärdom av . diskuterasju i andra sammanhang i den ekonomiska politiken som ett exempel på vad maninte skall göra. Men i ett avseende tycker jag att man har gjort rätt. Man harnämligen haft en skatt som skulle kunna liknas vid en form av produktionsfaktorsskatt.Efter en tid sänktes emellertid skattesatsen och har, såvitt jag förstår,denna skatt helt avskaffats. Den har nämligen visat sig vara negativ förnyinvesteringar och därmed för sysselsättningen. Om övervägandena att införa en produktionsfaktorsskatt försökte göra den tolkningen avinterpellationssvaret att jag skulle ha etablerat något slags teoretiskståndpunkt beträffande olika produktionsfaktorsskatters effekt pålöneutvecklingen och . både i vad gäller det teoretiska läget och detfaktiska utfallet, skulle ha konstaterat att en avräkning av stigande ellerhöjda produktionsfaktorsskatter vid löneförhandlingar aldrig sker och aldrighar skett. Det är definitivt fel. Skälettill att vi föreslår att välja en annan finansiering Om övervägandena att införa en produktionsfaktorsskatt avskattereformen än höjda produktionsfaktorsskatter är följande; Vi har ställtupp som mål för den ekonomiska politiken att begränsa prisstegringarnatill och naturligtvis också i motsvarande mån begränsa kostnadsökningen inäringslivet och den offentliga sektorn. Vår bedömning är att utrymmet förlönehöjningar blir så begränsat att de avtalsmässiga löneökningarna efteravräkning för höjd arbetsgivaravgift eller proms, som också utgår på lönerna,knappast blir möjliga, i varje fall inte i den utsträckning som krävs för attde lägre avlönade skall få kompensation för skattereformensfördelningspolitiska verkningar. Som bekant innebär skattereformen att de högre avlönadefår en väsentlig ökning av sina disponibla inkomster, medan förbättringen förde lägre avlönade är avsevärt mindre, i vissa fall knappast märkbar. Det gördet nödvändigt, som vi bedömer det och som även uttalade i sambandmed skattebeslutet , att lönevägen åstadkomma en korrigering. Det betyderalltså att det måste finnas ett visst utrymme för avtalsenliga lönehöjningar.Men för att både kunna hålla nere kostnadsstegringarna så lågt som vi vill ochskapa utrymme för avtalsenliga lönehöjningar, så kan vi inte införa enkostnadshöjande skatt som skall avräknas vid löneförhandlingar. Jag hoppas attjag därmed har klargjort vår uppfattning i den frågan. Låt mig vidare konstatera att den nuvarande beskattningenav produktionen enligt vår uppfattning har fått ogynnsamma verkningar på denlångsiktiga strukturutvecklingen i vad gäller valet av insatser ochproduk-fionsfaktorerna kapital och arbete. Det gör att vi tror att enreformering bör ske. Men det syfte vi vill uppnå är att denna omläggning totaltsett skall vara gynnsam för effektivitet, produktivitet och utbyggnad avnäringslivet. I varje fall jag tycker att den nuvarande företagsbeskattningeninte är riktigt förnuftig. Den faktiska beskattningen på kapitalet är låg,medan den nominella skattesatsen är hög, vilket otvivelaktigt påverkar demarginella investeringskalkylerna och håller tillbaka investeringsverksamheten.I vilket fall som helst kan man ha den hypotesen. Detta gör att det bör ske något slag av reformering avföretagsbeskattningen. Det steg vi nu har tagit gäller för . Hur viskall gå vidare därefter fortsätter vi att fundera på. Jag har i mittinterpellationssvar klargjort hur vi formellt skall hantera den frågan, omfunderingarna leder till att vi väljer nya vägar än dem som harutretts och diskuterats. Slutligen, fru talman: Om de socialdemokratiskareservanterna i utredningen om produktionsfaktorsskatten utgick från attSverige skulle återgå till mer normala ekonomiska förhållanden i början av1980-talet, kan det möjligen ha berott på att de faktiskt inte räknade med attdet skulle bli av borgerliga regeringar och svår vanvård av den svenskaekonomin. 31 BOLUNDGREN (m): Man skulle ju också kunna tolka det så,, att de socialdemokratiska reservanterna iföretagsskatteberedningen trodde att man skulle kunna få en bättre utveckling ändet faktiskt blev med en borgerlig regering.De problem som fanns i omgivningen och de problem som vi fick ärva genom dethöga kostnadsläget efter 1975 och avtal skapade stora svårigheter.Sedan är det fullt klart att man skulle ha kunnat hålla exempelvisutgiftspoUtiken i betydligt stramare tyglar för att uppnå en bättrestatsfinansiell situation. Men det ändrar ändå inte läget. Man ville ha ennormal situation för att kunna införa produktionsfaktorsbeskattning, och dennormala situationen har vi ju inte . Dessutom kan vi konstatera attbudgetunderskottet i och med socialdemokraternas övertagande av regeringsmaktenökade kraftigt, så att situationen har försämrats ytterligare. Låt mig dock hålla med på ett parpunkter. Det är alldeles riktigt att företagsbeskattningen har en hel delbrister. Det är rimligt att försöka minska bolagsskatten. Såvitt jag kan bedömabör finansministern i dessa strävanden kunna få mitt partis stöd - jag antardet i alla fall. Det är ju ett krav som vi har haft länge, att försöka minskabolagsbeskattningen och därmed minska effekterna av dubbelbeskattningen. Vad jag tog upp som ett problem i det sammanhanget var attäven om man exempelvis vid ett fullständigt avskaffande av bolagsskatten inteskulle behöva några regler för konsolidering och reservering inom aktiebolag,så kvarstår detta behov fortfarande för de företag som drivs i andra former.Det går alltså inte att göra sådana generella förändringar som aviseras ikompletteringspropositionen utan att ta hänsyn till hela beståndet av företag idet svenska näringslivet. Men att vi bör försöka få ett företagsskattesystem somgynnar effektivitet, produktion och utbyggnad av näringslivet tror jag vi kanvara överens om.