prot · G609144 · 1982-12-31 00:00:00 — Om majoriteten i denna kammare vill gå in i varje enskiltdetaljärende och fatta besluten, borde det också vara ett tecken på att man hartappat förtroendet för företagsledningen och har en önskan att vilja byta utden. Har man den inställningen borde man ta konsekvenserna. I motion nr 2267 begärs även att skall uttalasig för att det skall vara möjligt att komplettera jordbruket med,skog köpt avdomänverket. Vi anser inom moderata samlingspartiet att domänverketsskogsinnehav i ökad utsträckning bör tas i anspråk förstrukturrationaliseringen inom jordbruket. Jordbrukets betydelse försysselsättningen i är betydande. Det är därför av särskild vikt attdomänverkets skogsinnehav underlättar rationaliseringen inom jordbruket iNorrbotten för att bibehålla en rimlig sysselsättningsnivå inomglesbygdsområdena i detta vidsträckta område. Beträffande Regioninvest i har nyligenbehandlat förslagom kapitaltillskott i samband med den s. k.Statsföretagspropositionen. Regeringen har tidigare uttalat som sin mening attinriktningen av verksamheten vid företaget skall vara oförändrad till dess attriksdagen på grundval av en ny proposition har fattat beslut om företagetsframtida verksamhet. Vi förutsätter att regeringen har handlingskraft nog attsjälv fatta de beslut som är nödvändiga för att bibehålla verksamheten iföretaget fill dess att denna kammare har möjlighet att ta ställning till denaviserade propositionen. Vi finner inga som helst anledningar till att göranågot särskilt uttalande som ett utskottsinitiativ inom näringsutskottetpåfordrar. Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 5, 6, 10, 11, 13, 16, 18 och 22 i näringsutskottetsbetänkande nr 38. Jag har vidare för avsikt att iförsta hand begära rösträkning i fråga om reservationerna 5 och 10. 112 (): Regeringens proposition om utvecklingen iNorrbotten är omfattande. Den har behandlats av flera departement, ochföljaktligen har den också behandlats av flera av utskott. Detta harnaturligtvis satt sin prägel på dagens talarlista, och jag vill som representantför näringsutskottet säga att vi hade hoppats pä att vi skulle få ensammanhållen s. k. utskottsrunda efter debatten avarbetsmarknadsutskottets betänkande. blev det inte så, och det mesta som finns att säga närdet gäller de övergripande frågorna i detta ärende är väl egentligen sagt.Därför kan vi hålla oss till detaljerna i näringsutskottets betänkande. För är det så mycket lättare, eftersom på ett utmärkt sätt harredovisat principiella inställning. Jag skall närmast uppehålla mig vid reservationerna 2,18och 19 samt vid frågorna i näringsutskottets betänkande 38 som hör samman medSSAB:s verksamhet. Reservation 2 om riktlinjer för ökad användning av fastabränslen bygger på propositionens förslag om stimulans tillfastbränsleanläggningar för torv. Vi ser det som tillfredsställande attsocialdemokraterna är beredda att satsa på en ökad fastbränsleeldning, men vibeklagar att de är kvar i sin gamla föreställning om att användningen avskogsråvara för energiändamål skulle vara ett hot mot skogsindustrin. Det måstevara bristande kunskap om vad tillvaratagande av energived innebär som ärgrunden till deras ställningstagande. Enligt vår uppfattning bör stödet gällaäven anläggningar eldade med skogsråvara. Detta föreslår vi i reservation 2. Ett ganska stort avsnitt av utskottets betänkande och bl.a. sex stycken reservationer behandlar propositionens förslag om stöd till SSABi . Propositionen föreslår nu att ett rekonstruktionslån på 200 milj. kr.skall anvisas till . Departementschefen uttalar sig också för det angelägnai att flytta rälstillverkningen från till , även om han anser atttidpunkten just nu inte är lämplig. Båda dessa frågor har berörts i fleramotioner. Utskottet har också tagit emot skrivelser och uppvaktningar frånkommuner och företag, som har uttryckt oro över att stödet till skullemedföra att just skulle bli så starkt att de mindre handelsstålverken ibl. a. Bergslagen, och får svårt att klara konkurrensen. Jag har för min del full förståelse för den oro som vi harmött i utskottet. Marknaden har varit mycket vikande, ochgivetvis blir det då besvärande om ett företag får möjlighet att genominvesteringar öka tillverkningen. har dock utskottets undersökningar gettvid handen - och det framgår även av propositionen - att farhågorna äröverdrivna. De investeringar som skall göras i i med hjälp av 200milj. är egentligen inte att betrakta som kapacitetshöjande utan är främsttill för att kvaliteten skall kunna förbättras för att man därigenomskall komma upp i hög internationell konkurrenskraft. Inte desto mindreföreslår utskottets majoritet - till vilken vi centerpartister hör i dennafråga - att gör ett uttalande till regeringen att det bör"ankomma på regeringen att, i samband med utformningen av villkoren förrekonstrukfionslånet, på samma sätt som fidigare se fill att negativasysselsättningseffekter på övriga stålindustrier undviks och attinvesteringarna inte heller i övrigt förorsakar väsentliga problem för andrasvenska produktionsenheter inom bransch- På den här punkten yrkar jag alltså bifall till utskottetshemställan. Låg mig tillägga att det för mig som sörmlänning är angeläget attunderstryka det som utskottet säger om att man räknar med att investeringarna iLuleå inte skall medföra någon inskränkning av den metallurgiska verksamheten iOxelösund. Låt mig sä med några ord beröra vad Per sade isitt anförande angående de 200 miljonerna i form av rekonstruktionslån tillSSAB. Han säger att det är stor risk att man pä det här sättet flyttararbetslöshet från en ort till en annan med statliga subventioner. är detändå så att även har ett förslag om att staten skall se till attSSAB i får 200 milj. kr. Och 200 milj. kr. i form av ettrekonstruktionslån eller 200 milj. kr. i form av ett län som staten står somgarant för är ju ungefär lika mycket värt, när man lägger ner pengarna i ,och kan alltså göra ungefär lika stor skada. Beträffande de 400 miljonerna utöver de 200 miljonerna,var det väl en felsägning av Per . Det talades om att skullebehöva ytterligare 400 milj. kr. I propositionen tar man inteställning till detta, och utskottsmajoriteten har definitivt inte uttalat sigför att skall ha de 400 miljonerna, som Per säger. Vi hartvärtom sagt att det verkligen finns anledning att noga pröva frågan innan manöver huvud taget kommer fram med något förslag om 400 milj. kr. När det gäller den andra delen av verksamhet,tillverkningen av järnvägsräls, som sker i och som enligt skall flyttas till , är utskottet i stort settenigt. Inget parti är berett att föreslå en omedelbar förflyttning. Men allapartier använder olika motiveringar för sin åsikt, och därav följer att detfinns en hel del reservationer på den här punkten. För del är vi inteberedda att riva upp den långsiktiga målsättningen, men vi anser det ekonomisktoansvarigt att satsa 180 milj, kr. på en förflyttning, när det finns möjlighetatt fortsätta tillverkningen i för eninvestering på 15 milj. kr. Vi har också i ett särskilt yttrande redovisat attvi anser det angeläget att får ett långsiktigt avtal med kunderna, statensjärnvägar och Norske Statsbaner, för att på så sätt säkra avsättningen avrälsproduktionen . Vi menar att ett sådant avtal bör bilda underlagför framtida beslut om flyttning av rälstillverkningen till . I reservation nr 18 behandlas en fråga som är bekant förkammaren. Den har t. o. m, behandlats . Vi har från sidamotionerat om att domänverkets skogsinnehav i större utsträckning böranvändas för att förstärka jordbruksfastigheter. Det är ett förslag som vi förtfram tidigare, men det blir ännu angelägnare när de tunga basindustriernasviker i en region. Jord- och skogsbruket har alltid spelat en stor roll iNorrbotten, framför allt i inlandet, men för att det skall kunna ge en verkligchans att öka sysselsättningen måste mänga fastigheter få en förstärkning medytterligare skogsmark. Och vi anser att det är naturligt och riktigt att domänverketsmarkinnehav används för det ändamålet. Jag vill också nämna några ord om reservationnr 19, som handlar om tillverkningen av det nya svenska flygplanet. Redan förravåren, när behandlade dens. k. totalförsvarspropositionen, underströkvi från vårt håll att det var mycket viktigt att produktionen av ett svensktplan skedde på ett sådant sätt att sysselsättningssvaga regioner kunde få delav det arbete som skapas. Vi föreslår i reservationen att skall göraett uttalande till regeringen om detta. Slutligen, fru talman, vill jag peka på att övriga delarav näringsutskottets betänkande nr 38 har berörts i anförande. Jag yrkar med detta bifall till reservationerna 2, 4, 7.16, 18 och 19 och i övrigt till utskottets hemställan. 113PER () replik: I vad avser de 200 miljonerna tillrekonstruktionslån är det en mycket stor skillnad mellan att bevilja ettrekonstruktionslån med mycket stora suvbentionsinslag och att lämna enlånegaranti som gör det möjligt att på sedvanliga villkor låna upp pengarnatill marknadsmässig ränta och därmed tvingas ta hänsyn till om man kan göra en företagsekonomisktmotiverad investering. I vad avser de aviserade ytterligare 400 miljoner kronornatalade jag i en något slarvig formulering om "majoriteten". Imajoriteten räknas normalt inte in. Den majoritet jag avser är densocialdemokratiska, som står bakom de uttalanden i propositionen som detrefereras till i tredje stycket på s. 15 i näringsutskottets betänkande. 114 () replik: Mitt konstaterande gick egentligen ut på får ungefär lika mycket för 200 miljoner oavsett om de ställs tillförfogande på det ena eller på det andra sättet. 115 PER () replik: Det är visserligen helt riktigt att man fårlika mycket för 200 milj. kr. oavsett villkoren, men man måste göra helt andraföretagsekonomiska överväganden, om man skall låna upp pengarna på den öppnamarknaden än om man skall få dem i form av starkt subventioneraderekonstruktionslån. 116 (): Förväntningarna på Norrbottenspropositionenvar stora uppe i våra nordliga bygder. Det är förståeligt både med tanke på densocialdemokratiska kritiken mot de icke-socialistiska regeringarnas Norrbottenpolitikoch med tanke pä de mycket vidlyftiga vallöftena från socialdemokraterna.Eftersom de 15 miljarder som satsats i enligtsocialdemokraterna varit för litet och åtgärderna dessutom felaktiga, hade denlogiske norrbottningen naturligtvis väntat sig något alldeles extra Men så blev det inte. Det blev varken större eller såsärskilt annorlunda satsningar. I den män man inte fullföljer den inriktningsom de tidigare regeringarna, inte minst folkpartiregeringen , lagt fast,gör man förändringar fill det sämre. Jag förnekar inte att också det här i vissa stycken är ettambitiöst program. Men det är alldeles uppenbart att propositionen effektivtvisar vad den högljudda socialdemokratiska kritiken var värd. På ännu ettområde har man tvingats tillbaka till verkligheten. Det avsnitt i propositionen som hör näringsutskottet tillomfattar en relativt liten del av det här regeringsförslaget, men när detgäller den framtida betydelsen för detta hårt drabbade län är vårt avsnittviktigt. Att sysselsättningsläget i ärotillfredsställande har flera anledningar. En viktig orsak är industrinsförhållandevis ringa omfattning. En annan är att den industri som finns harutvecklats svagt och i stor utsträckning drabbats av strukturproblem. Det är inte svårt att inse problemets vidd när man vet att70 % av länets industrisysselsättning finns inom gruv-, järn- ochskogsindustrin. Detta faktum har också lett till att sedan lång tidtillbaka har hög prioritet när det gäller regional- ochsysselsättningspolitiska insatser. Det har analyserats mer ingående iarbetsmarknadsavsnittet i debatten . Men också de industripolitiska åtgärderna har i hög gradinriktats på . De stimulansåtgärder som beslutades med anledning avden dåvarande regeringens förslag, 1979 och 1982, innebar en ny och mer aktivsysselsättningspolitik för . Där prioriterades långsiktigt verkandeindustrifrämjande insatser framför mer kortsiktiga åtgärder. De konkreta industripolitiska punkterna i den nu aktuellapropositionen kan man dela in i tre avsnitt. Det handlar om energi.Folkpartiets synpunkter där har tidigare redovisats av . Det andraavsnittet berör statsägda företag, och slutligen behandlas i betänkandet någraindustripolitiska åtgärder av annan art. först: har inget att erinra motregeringens förslag om kapitaltillskott. Det är uppenbart att situationär mycket besvärlig. Bolaget måste nu anpassa sin produktionsvolym till deändrade förutsättningar som råder pä stål- och malmmarknaden, där bolageträknar med leveranser på . menar också att de övrigaanslagen till är motiverade för,att lindra de negativa effekterna av enofrånkomlig strukturomvandling, Pä en punkt, litet vid sidan av sakfrågan, är vi kritiska.Vi tycker att det underlag som ges i propositionen är anmärkningsvärtbristfälligt. Tyvärr har det blivit snarare regel än undantag sedanregeringsskiftet. Även om kompletterande material fanns tillgängligt i sambandmed utskottsbehandlingen, menar vi , liksom vid tidigare tillfällen, att detbör vara möjligt för hela att få en mer fullständig presentation. sedan: Här föreslär regeringen 200 miljoner förinvesteringar i metallurgidivisionen i . Det sker i form av ettrekonstruktionslån, detta för att inte påverka inlösensbeloppet till . Det hade, menar vi, varit naturligt att ägarna gemensamtsvarat för det kapitaltillskott som anses nödvändigt för att utvecklaföretaget. Men också när det gäller måste vi se till den realitet som detmycket besvärliga sysselsättningsläget i utgör. Därför motsätter vioss inte ett reservationsanslag på . De ytterligare 400 miljoner som regeringen aviserar,motiverar man enligt vår uppfattning på ett minst sagt underligt sätt. Manskriver nämligen att enligt regeringens uppfattning "bör en utgångspunktför de fortsatta övervägandena vara att skall tillföras ytterligare medelför verksamheten i ". Vi tycker det är anmärkningsvärt att en utgångspunktskall vara att skall få ytterligare medel. Ett besvärligt avsnitt under den här rubriken som hardiskuterats en hel del i utskottet gäller hur satsningarna på påverkar denövriga stålindustrin. Vi menar från sida att det är ett absolutmåste att de investeringar som görs med statlig finansiering inte får förorsakaproblem för andra produktionsenheter inom branschen. Vi har framhållit det vidflera fillfällen också tidigare. Utskottet föreslår nu att gör ett uttalandeom detta till regeringen. Det är bra, men det får inte begränsas till någravälformulerade rader i ett riksdagsbeslut. Det måste också följas upp ipraktiken. En annan punkt under SSAB-avsnittet som har föranlettdiskussion i utskottet gäller flyttningen av rälsverket från Domnarvet tillLuleå. Att det är en svår fråga har klart framgått under ärendets behandling.Det rör sig om en stor investering, och det finns dessutom helt naturligtmotsättningar mellan de båda orterna i den här frågan. Såväl utskottsmajoritetens text som folkpartietsreservation och särskilda yttrande speglar, vägar jag påstå,dessa svärighecer och dessutom en viss osäkerhet i framtidsbedömningen. Med något olika motiveringar, precis som , kommer vi gemensamt fram till att inte nu bör uttala sig omtidpunkten för en överflyttning av rälsverket. Jag ser för min del ingenanledning att ifrågasätta egen bedömning i strukturplanen . Dåsade man att rälsverket borde överföras till . Meneftersom också redovisar att tillverkningen kan ligga kvar i , och eftersom vi vet att enflyttning är förenad med stora kostnader och förutsätter att statsmakternaställer särskilda medel till förfogande i storleksordningen 180 milj.,så menar vi att det är en rimlig ståndpunkt att avvakta ytterligare något innantidpunkten för en flyttning fastställs. Det uttalas från och till generella dödsdomaröver våra basindustrier, de näringsgrenar som är, och under överskådlig tidkommer att förbli, livsviktiga för människor. Jag delar inte dennegativa synen. I våra basindustrier och i finns resurser ochkunnande som vi måste ta till vara. Det kommer att krävas fortsatta strukturförändringar. Ilängden kan vi inte förhindra det, och bör inte göra det heller. Jag tycker attSSAB:s resultatutveckling är en bra illustration till det. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 14, 16, 18 och 22. 117SIVERT (); Den satsning på som sker genomNorrbottenspropositionen och har utlöst reservationerna 10, 11, 12, 13,14 och 15 till näringsutskottets betänkande 38. Reservation 10 avser rekonstruktionslånet på 200 milj.kr., reservation 11 avser metallurgin, reservation 12 avser ytteriigareåtgärder för , och reservationerna 13, 14 och 15 avser rälsverketsflyttning. Jag yrkar avslag på reservationerna 10-15. De frågor som rör ingår i det treårsprogram förNorrbotten som sammantaget beräknas kosta . erhåller ettrekonstruktionslån på 200 milj. kr. Rekonstruktionslånet komrner att användas tillinvesteringar i som syftar till att öka konkurrenskraften ifrietallurgin, till bättre energihushållning samt fill att möjliggöra ettbättre tillvaratagande av stränggjutningstek-niken. Härutöver kommer insatsernaatt sättas in på bl. a. miljöförbättringar. Beträffande villkoren för lånen har sagts att dessa bör"i huvudsak vara desamma som för det rekonstruktionslån som lämnades vidSSAB:s bildande". 120, bil. 6, s. Dessa villkor från 1978innebar att strukturella åtgärder skulle ske i samråd med handelsstålsindustrini övrigt. Syftet var att undvika väsentliga problem i andra svenska produkfionsenhe-teri branschen. skulle till industridepartementet lämna enredogörelse för bolagets utveckling. Som har framhållits har en viss oro yppats frånen rad stålorter i till följd av investeringarna i . Sammaoro avspeglas också i en del av motionerna som väckts med anledning avpropositionen. De uppvaktningar som utskottet har mottagit under behandlingenav det här ärendet har talat samma språk. Utskottets majoritet har därför uttalat attinvesteringarna inte har den inriktningen att övrig stålindustri skall slås ut.Dessutom upprepas att villkoren för rekonstruktionslånet, i likhet medtidigare, måste utformas så att svårigheter i branschen till följd av investeringarnaundviks. Vidare har regeringen för avsikt att med stålindustrin taupp frågor som rör branschen i syfte att få till stånd diskussioner omframtiden för industrin. De här uttalandena visar att omstruktureringen av svenskstålindustri inte är färdig. som gränserna mellan handelsståls- ochspecialstålsindustrin alltmer utsuddas, påverkas branschen av förhållandenautomlands. Inom det rostfria området diskuteras strukturproblemen i en särskildkommission. Det nu aktuella 200-miljonerslänet avser att stärka att hävda sina produkter. Fullföljandet av tidigare investeringarkan på det här viset tidigareläggas. Avsikten med lånet är att göra detta utanatt anstränga företagets kapitalbas ytterligare. Investeringarna bygger på avvägningari företaget. De är ur företagsekonomiska synpunkter väl avvägda men kan nutidigareläggas. Det är därför som utskottsmajoriteten avvisar den avmoderaterna föreslagna finansieringsmodellen. En strukturfråga som har rönt stor uppmärksamhet är fråganom flyttningen av rälsverket från Domnarvet i till . Redan istrukturplanen av 1978 förutsågs att tillverkningen av räls skulle höra hemma iLuleå. Utgångspunkten för överflyttningen är atträlstillverkningen i bör säkras för framtiden liksom att rälsen börproduceras som en av flera produkter i ett modernt verk snarare än att vara denenda produkten i ett äldre verk. Utskottsmajoriteten ansluter sig därmed tillett fullföljande av strukturplanen vad gäller tillverkningen av räls.Tidpunkten och kostnaderna för överflyttningen får emellertid regeringenåterkomma till. Insatserna för syftar till att fullfölja deinvesteringar som redan har gjorts. Rekonstruktionslånet har innebörden attlyfta fram kvalitetsfrågorna och göra anläggningarna effektiva genom satsningarpå malmmetallurgin och stränggjutningstekniken. Avsikten är att förbättraanläggningarna och dessutom ge sysselsättning. De förestående investeringarnakommer också att tillföra länets verkstadsindustri sysselsättningstillfällengenom den spridningseffekt som upphandlingen kommer att leda till. Stålproduktionen världen över dras med stora problem.Dessa återverkar naturligtvis på vår inhemska industri. Därför är det angelägetatt påpeka att som ett av fä företag i branschen har lyckats visa ettpositivt resultat . Detta har varit möjligt tack vare det hängivnaarbete som de anställda på alla nivåer har utfört. Denna obändiga vilja atttrots svåra förutsättningar föra verksamheten till vinst torde, tillsammans meddagens satsningar, öppna ytterligare möjligheter till framgångar. I reservation 20 uttalar vpk att regeringen bör fä enbeställning på startande av produktion av järnsvamp m. m. av beredskapsskäl. Dessa frågor har länge diskuterats, men har intenågra kalkyler tagits fram som gör det möjligt att ens av beredskapsskälaktualisera dessa förslag. Jag yrkardärför avslag också på reservation 20. De frågorsom sammanhänger med stålindustrin kommer att aktualiseras längre fram i ett betänkande frånnäringsutskottet. Där tas upp frågor som rör metallurgi, insatsvaror o. d. Det råder ingen tvekan om att stålindustrin är av storbetydelse för sysselsättningen. På de flesta orter där det finns stålindustriär företagen helt dominerande på arbetsmarknaden. Därför är det särskiltviktigt att stålindustrins framtida möjligheter tillvaratas som dessbetydelse på de lokala arbetsmarknaderna beaktas. Den perspektivplan som har tagit våren1983 visar att man i fortsatt offensiv anda kommer att driva företaget vidare.Företagets övergripande mål är att utifrån affärsmässiga och företagsekonomiskaprinciper varaktigt uppnå en för branschen hög lönsamhet. Det härlönsamhetskravet får ses mot bakgrund av att konkurrerar i en miljö därbetydande konkurrens, överkapacitet och samhälleligt stöd förekommer. Svårigheterna blir många. Man pekar på obalansen mellankapacitet och förbrukning på de mest intressanta marknaderna. Vidare verkarinte stälkonsumtionen på de för företaget aktuella marknaderna växa. Dehandelshinder som finns hotar också att bryta ut i en protektionism somavsevärt kommer att försvåra exporten. De främsta konkurrenterna till bolaget är inne i enomfattande strukturomvandling där betydande statsstöd kommer att utgå. Vilkenökad konkurrens detta kommer att medföra vet man inte , men det är en klarkälla till oro liksom en förväntad ökad konkurrens frän statshandelsländer-na. Dagens satsning på blir ett välbehövligt tillskottför bolaget att hävda sig i den hårdnande internationella konkurrensen. Att dendessutom är inriktad på att stärka sysselsättningen i är ocksåglädjande. Per tog upp frågan om 200-miljonerslånet ochkritiserade att affärsmässigheten saknades. Mot bakgrund av den miljö somföretaget har att arbeta i är det sannerligen angeläget att bolaget kanfullfölja sina investeringar till kostnader som gör bolaget konkurrenskraftigtäven . Affärsmässigheten såg vi rätt mycket av när bildades.Det var den som drev de två enheterna på den privata sektorn ut över ruinensbrant. Genom bildande lyckades de emellertid komma ur stälpro-dukfionen.Jag syftar naturligtvis på de då privata företagen ochGränges. Dessutom vill jag understryka att utskottets majoritet harförtroende för företagsledningen. Det är inte någon förtroendefråga som gör attvi diskuterar ; frågorna har aktualiserats, och då finns det ocksåanledning att ha en mening om dem. representant kritiserade regeringen för attden har dåligt underbyggda propositioner. Jag delar gärna uppfattningen att vihar skyldighet att i se till att propositionerna i görligaste måninnehåller det underlag som krävs för beslut i . Jag vill dock gärnasäga att någon försämring i förhållande till de propositioner som lämnades föreseptember månad har i varje fall inte jag märkt. tycker jag att skall tala tyst omförberedandet av sina ärenden.