prot · G609113 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag konstaterar att jag inte fick något svarav på frågan vem det var som hade gett sig i förmögenhetsskattefrågan- om man önskade att skattebefrielse skulle gälla även för passiva jordägareoch att de som placerade sina pengar i jordegendom och skog i fortsättningeninte skulle betala någon förmögenhetsskatt eller om de skulle betala halvförmögenhetsskatt. har man skrivit ihop sig, och det är tydligt att man intevet vad man skrivit ihop sig om - man vill i varje fall inte tala om det.Antingen vill man skriva till regeringen och begära att det skall varaskattebefrielse eller också skall det vara stora lättnader. Sedan fårregeringen själv avgöra vilketdera det blir. Jag tycker att båda formerna är lika tokiga, vilket partisom än ger sig. Har man en förmögenhet placerad på ett sådant sätt att det närmast liknar en kapitalplacering, så som många av de passiva förmögenhetsägarna har, bör man inte ha en lindrigare förmögenhetsbeskattning än de som på ett samhällsnyttigt sätt placerat sina pengar i bank eller i börsnoterade aktier e. d. . Sedan är det fråga om den 15-procentiga utdelningen och omde . Det är möjligt att det inne i texten står så som KnutWachtmeister läste upp, men det fanns inget yrkande i någon kläm, när vi togförslaget, och då var det ändå en borgerlig regering som hade lagt framförslaget. Jag tycker att det är något av demonstrationspolitik, när man kräveratt det som inte kunde genomföras, under en borgerlig regering, med borgerligmajoritet i kammaren, nu skall genomföras av en socialdemokratisk majoritet. Nr 113 När det gällerrepresentationsavdragen, som talar om, så Torsdaeen den medveten om att det är en oerhört svår fråga att klara av. 7 aoril1983 normalt att man efter att ha gjortaffärer tillsammans bjuder på en målfid e. d., skall detta givetvis vara avdragsgillt. Men är det inte en normal Vissaföretagsskat- affärsföreteelse utan bara ett sken för att man skall få gå utoch äta en fin tefrågor mm middag på företagets bekostnad -det hela fyller alltså egentligen inte någon annanuppgift än att svara för privat konsumfion - så är det fel att avdrag Detgäller alltså att hitta den rätta linjen häremellan, och det hoppas jag att man såsmåningom kommer att göra. Jag vill inte utlova att den socialdemokratiskamajoriteten i bankofull; mäktige kommer att kunna uträtta några underverk närdet gäller de utländska investeringarna. De tal enligt statistik somTommy anger bygger i alla fall på någonting som införts under enborgerlig majoritet. Men här måste man ändå följa de regler och deinternationella överenskommelser som finns. Det måste man också ha klart försig. 47 () replik: Vem som har närmat sig vem tycker jag ärrätt ointressant. Men faktum är, , att när det gäller jord- ochskogsbruk är den stora andelen kapital bunden i jorden och skogen; särskiltgäller detta skogsbruket där en mycket mindre andel kapital är buriden imaskiner. Jag förstår att inte tycker att det inakfivakapitalet - de som inte själva brukar sin jord och sin skog- skall halättnader. Men det får i så fall lösas i annan form. Det stora flertalet ärdock aktiva både när det gäller jordbruk och skogsbruk. Sedan säger att det är möjligt att jag haderätt när jag citerade vad som står i skatteutskottets betänkande 1981/82:65.Jag utgår från att tror mig när jag säger att det fakfiskt var såsom jag läste upp. sade också att det inte finns någon kläm.Jo, det finns det faktiskt. Där står så här: att skall ge"regeringen till känna vad utskottet anfört om dubbelbeskattning avaktieutdelning". Detta är en klar fingervisning om att vi anser attregeringen skall åtgärda saken. Det stod alltså i texten. Det kan aldrig talasom något slags demonstrationspolitik när vi nu fullföljer med en motion. 48 (vpk) replik; Beträffande representationsavdragen, ErikWärnberg, tror jag inte att har den uppfattningen att det alltid eller normalt förekommer middagsbjudningar på krogen eller annorstädes för att göra en affärsöverenskommelse eller liknande. Även om det är vanligt förekomman de tror jag ändå att det är till en ganska liten del som detta är fallet.Därför tycker jag heller inte att det behöver vara normalt i sig. Jag tror också, som jag sade i mitt huvudanförande, att denna möjlighet ger upphov till ett oerhört stort missbruk av förmånen, och det finns även .av den anledningen 42 skäl att ta bort förmånen. Sedan vill jag beträffande utlandsinvesteringarna säga attdet naturligtvis är riktigt att det var under de borgerliga regeringsåren somde ofantliga ökningarna kom fill stånd. För att belysa det kan man fitta på deofficiella siffrorna från över tillståndsgivningen. Där ser man att1975 uppgick värdet av tillståndsgivningen till . 1982uppgick värdet av tillståndsgivningen till nästan . Det är klart att detta är en väsentlig ökning och atthuvudparten ägde rum under det borgerliga regeringsinnehavet. Jag tror inte får stanna vid det, . Som jag också relaterade i mitthuvudanförande har denna kraftiga tendens till ökningar avutlandsinvesteringarna fortsatt även sedan socialdemokraterna övertagitregeringsmakten och också fått majoriteten i riksbanksfullmäktige. uppgick värdet avtillstånden till 587 miljoner. uppgick värdet avtillstånden till 1 060 milj. kr. Det är nästan en fördubbling dåsocialdemokraterna haft makten både i regeringen och i riksbanksfullmäktigejämfört med motsvarande borgerliga tid året innan. Tendensen är oroande och den borde verkligen fåsocialdemokraterna att besinna att de måste göra något. Om de inte ärberedda att avgiftsbelägga utlandsinvesteringarna, borde de åtminstone kännaoro och av den anledningen framlägga förslag som syftar till att hejdautlandsinvesteringarna. Vissa företagsskattefrågor m. m. 49ERIK () replik: Jag återkommer till ochfrågan om förmögenhetsbeskattningen. Det finns ingen statistik som säger attdet är småföretagare som besväras mest av förmögenhetsskatten. Någon sådanstatistik känner jag inte till. Däremot finns det en stafisfik som säger attdet finns rätt många passiva förmögenhetsägare som har placerat sin förmögenhetpå sådant sätt att de kommer att få total befrielse från förmögenhetsskatt utanatt på något sätt aktivt delta i arbetet. Vad som då skiljer dessa stora förmögenhetsägare från deförmögenhetsägare som har placerat sina pengar i bank eller i börsnoteradepapper förstår inte jag. Här skapar man en klar orättvisa gentemot en gruppmänniskor som - på grund av lagar eller annat - inte har kunnat komma överdessa passiva förmögenhetsplaceringar utan placerat på annat sätt. Jag tror fortfarande att jag skall be ändra sitt uttryck att det är fråga om att hjälpa små och eventuelltmedelstora företag fill att det är fråga om att hjälpa de största företagenbland de medelstora, för det är egentligen bara där som förmögenhetsskatten harnågon större betydelse. Av småföretagarna är det knappast någon som drabbas avnågra större belopp - i varje fall inte så att det besvärar företagen. Deklarar sig ändå. Jag menar att om man skall ha en förmögenhetsbeskattning överhuvud taget, sä bör den tas ut så att människor drabbas av den på ungefär sammasätt, oberoende av hur man av en slump eller av andra skäl har lyckats få sina Vissa företagsskattefrågor m. m. Beskattningen bör vara neutral. Sedan vill jag säga till beträffandeutlandsinvesteringarna att man inte bara får stirra sig blind på att dessautlandsinvesteringar har gjorts. Man måste också se efter omutlandsinvesteringarna har varit nödvändiga för att upprätthållasysselsättningen inom stora grenar av den svenska industrin. Härom tvekar man . Man vet inte säkert om de har varit det. Utredningar har pekat åt motsatthåll. Innan man har kommit fram till hur det förhåller sig bör man inte ta fillen blind avgift på för att försvåra utlandsinvesteringarna, som ibland kanvara till nytta också för sysselsättningen i . Tredje vice talmannen anmälde att ochTommy anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytteriigäre repliker. 50HUGO HEGELAND (m): Av den förvåning som ibland sprider sig idenna kammare över förbryllande utskottsbeslut har även jag drabbats. Det varnär jag tog del av skatteutskottets enhälliga avstyrkande av bifall till minmotion nr 367 om rätt för aktiebolag, ekonomiska föreningar samt enskildafirmor att använda investeringsfond resp. investeringsreserv till investeringari marknadsföring. Jag borde väl känna mig alldeles förkrossad över dennatotala enighet i skatteutskottet- jag har inte ens med mig en enda partibrodereller -syster. Därför borde jag kanske avstå från att över huvud taget yttramig i det här sammanhanget. Men går vi tillbaka, ,hade vi t. o. m. en partimotion om detta, och det är ju det verkligtintressanta. Då hade jag uppdraget att tala för den del av partimotionen somjust gällde detta yrkande. behandlade i sitt betänkande nr 20frågan om utvidgning av användningsområdet för de allmännainvesteringsfonderna. Vi var då helt eniga i vår egen grupp om reservation 4 -att utskottet skulle föreslå att biföll vår parfimotions yrkande idenna del. För avsättande av produkter inom riket gäller ju intedenna möjlighet att använda investeringsfondsmedel för marknadsföringsåtgärder.Då pekade vi mycket riktigt på att företagen ofta börjar som småföretag på hemmamarknaden.De behöver då ha möjlighet till marknadsföringsinsatser. Om försäljningen sedanutvecklas tillfredsställande, fortsätter företagen med att även säljautomlands. Skall man tillåta ett utnyttjande av investeringsfonden förmarknadsföring borde man rimligtvis börja med marknadsföringsåtgärderna påhemmamarknaden och inte med marknadsföringen pä bortamark-naden. Utskottet har inte en särskilt stark motivering för sittavstyrkande. Man anför att skälet till att användningsområdet när det gällerutnyttjandet av investeringsfonden begränsats till marknadsföring utomlands äratt sådan marknadsföring ofta medför "särskilda finansiellapåfrestningar". vidhåller också sin uppfattning att det inte föreliggernågra skäl att medge frisläpp för vid taxeringen avdragsgilla kostnader förmarknadsföring i . Men det gör det visst! Utskottet hävdar sedan att ensådan utvidgning utan tvivel skulle ge upphov till tillämpningsproblem. Men defillämpningsproblemen, herr talman, kan inte vara större än de som uppstår närföretagen får använda medel ur investeringsfonden för marknadsförande åtgärderi utlandet. Efter det att detta yrkande framfördes för första gångenhar det faktiskt hänt en hel del. SNS, och samhälle,har publicerat en utredning som förbundet har låtit göra. I utredningen, därdet pläderas för ett frisläppande av investeringsfonden men också för attmedlen skall få användas för marknadsföring, kunde man ta del av fleraintressanta uppgifter. Problemet är inte att vi behöver investeringsfonderna föratt bygga nya fabriker eller nya maskiner i . Det är inte det somdet är brist på. Vi kan producera. Det finns f. n. inget realistiskt tak närdet gäller industriproduktionen. Vi har ett kapacitetsutnyttjande på bara . Men vi kan inte sälja det som går att producera. Det första vi borde göra ärdärför naturligtvis att se till att vi kan sälja varorna - och för att kunnasälja måste man kunna marknadsföra sina produkter. Det är därför som det är såoerhört viktigt att de medel som finns i investeringsfonden får utnyttjas förmarknadsförande åtgärder. Medlen behövs ju inte för investeringar, varken f. n.eller . Det förlängda frisläpp som regeringen har medgivit när detgäller utnyttjande av investeringsfonden för investeringar i byggnader, markanläggningaroch inventarier kommer inte att resultera i någon nämnvärd investeringsökning ivårt land. Det var precis vad SNS sade i sin konjunkturrapport . Vikan öka produktionen högst väsentligt utan att bygga nya fabriker. SNS lätockså utföra en enkät bland 16 stora företag där man frågade vilkainvesteringar som egentligen kunde öka. Samtliga företag sade att de skulle kunnainvestera just i marknadsföring. pekade i sin rapport, sompublicerades ungefär samfidigt med SNS, också på behovet av investeringar imarknadsföring. Men inte nog med detta - Ingenjörsvetenskapsakademienbehandlade i nr 2/1982 av sin tidskrift ingående behovet avmarknadsförande åtgärder. Investering i marknadskunskap är nödvändig för t. ex. skall kunna utforma en etableringsstrategi, skrev IVA bl. Min uppfattning är således inte allsoriginell, vilket man skulle kunna tro när motionen blankt avstyrks avskatteutskottet. Även socialdemokraterna råkar ut för en och annan godtanke. väckte det socialdemokratiska partiet en parfimofion1979/80:39 om just vissa ändringar i förutsättningarna för att användainvesteringsfonderna för marknadsföringsändamål. Där säger man: som driver verksamhet i utlandet borde enligt mofionen slopasliksom kravet på särskilda skäl. Jag tycker det var väldigt klokt, men tyvärravslog då en borgerlig majoritet detta yrkande. Vissa företagsskattefrågor m. m. Vissa företagsskattefrågor m. m. är det ett helt utskott somavstyrker ett liknande yrkande, som är ännu mer mofiverat, därför att vi i daghar ännu mindre kapacitetsbrist än vi. Man frågar sig varför manmöter denna njugga inställning till investeringar i marknadsföring. Jag tror,herr talman, att många - tyvärr inte bara på den socialistiska sidan utan ävenpå den borgerliga sidan - är fitet skeptiska fill detta med att sälja. "Det är kommersialism", och kommersialism är fult, medan det däremotär väldigt fint att producera. Men alla vet att det är ganska ointressant om vikan producera men inte kan sälja det vi producerar. Det viktigaste är att kunnasälj a det man producerar - det är helt avgörande för att marknadsekonominskall fungera. Jag roade mig med att citera ingen mindre änfinansministern, för även han är en klok herre. Han hade ett inlägg i där han tryckte på att en ökad efterfrågan, som vihoppades på efter devalveringen, skulle komma ur två källor, dels frånutlandet, dels genom att vår egen efterfrågan vrids över från importproduktermot svenska produkter. Det är ännu ett skäl, herr talman, för att släppainvesteringsfonderna fria för marknadsföringsåtgärder. Devalveringen medför juinte särskilt stor ökning av exporten. Marknaderna i utlandet är mättade, ochprissänkningar hjälper högst obetydligt. Den största effekten av devalveringen vore egentligen lyckades vrida svensk produktion mot hemmamarknaden. Devalveringen på 16 %är i realiteten ett tullskydd för svenska företag som de kunde utnyttja för attsälja på hemmamarknaden och ersätta import. Vi skall naturligtvis öka exporten,men skall vi minska importen. I det läge som råder på världsmarknadenär det uppenbart att det är lättare att öka efterfrågan på hemmamarknaden ikonkurrens med utländsk import efter en sådan devalvering än att öka exportentill utlandet. Tyvärr är detta, herr talman, en mycket viktig faktor, somman har försummat. Jag har svårt att tänka mig annat än att utskottet, om manäven hade tagit del av dessa olika uppfattningar, säkerligen hade gjort tvärtomoch enhälligt tillstyrkt bifall till denna motion. Om sedan hadeföljt detta tillstyrkande skulle den ha fattat ett ovanligt klokt beslut. Jag vill avslutningsvis, herr talman, naturligtvis yrkabifall till min egen motion. 51ERIK () replik; Som sade är det ett enhälligtutskott som har avstyrkt denna motion. I utskottet finns ledamöter från allapartier, och de får väl alla ta åt sig för att de inte begriper detta. Det ärbara som begriper. Vi har faktiskt inte riktigt förstått vadvitsen skulle vara med det som föreslår. Det står i utskottsbetänkandet att marknadsföringsåtgärderi dag är tillåtna utomlands. Är det fel? Nej, det är väl rätt, antar jag. Då ärdet alltså marknadsföringsåtgärder inom landet som det gäller. Men de är direktavdragsgilla - varför skall man bygga upp fonder för det? Då frågar man: Vi harju pengar i fonder, varför får vi inte använda dem? Men det får man ju. Detär bara att skatta för dem och sedan yrka avdrag för kostnaderna förmarknadsföringsåtgärder. Vihar upprikfigt sagt inte förstått vitsen med det här förslaget. Har man pengarpå kontot, så kan man nämligen använda dem till hur mångamarknadsföringsåtgärder i man vill genom att föra över dem. Sedan mantagit ut medlen ur fonden skall man först beskatta dem och sedan använda demtill marknadsföringsåtgärder. I den löpande driften får man använda hur mycketpengar man vill för marknadsföringsåtgärder och sedan göra avdrag förkostnaderna. Vi tycker därför att det vore en rätt onödig åtgärd, som kanmedföra en hel del avvägningsproblem, att bestämma att medlen i fonderna direktkan användas för marknadsföringsåtgärder även i , eftersom kostnadernaär avdragsgilla vid taxeringen. Vissaföretagsskattefrågor m. m. Anf.52 () replik: Det är inte fråga om att investeringsfonderna enbart skall användas förmarknadsföringsåtgärder, . Eftersom pengarna är frisläppta förinvesteringar och de inte utnyttjas för sådana, är det naturligtvisförmånligare för företagen att få utnyttja dem för investeringar imarknadsföring. Då beskattas de ju inte alls. Anf.53 () replik: Om man tar ut pengar ur eninvesteringsfond för att använda dem till marknadsföring, får hela objektetavskrivas , och det beskattas således inte. Om man tar ut pengar urden löpande driften och använder dem till marknadsföringsåtgärder, så beskattasinte heller de. Det blir alltså exakt samma resultat. 54 (): Jag vill nu göra ett försök att se om jag förmår övertyga det vettiga i min motion. Jaghar varit litet mera hovsam och egentligen bara begärt en utredning av en frågasom jag anser vara angelägen. Jag har begärt att man skall se över reglernabeträffande investeringsfonder för fartygsanskaffning. Dessa regler infördes1954 av den dåvarande röd-gröna regeringen, Erlander-Hedlundregeringen. Detvar intressant att läsa den då aktuella propositionen. Den var mycket positivtill de små rederierna. Man talade t. o. m. om partrederier -men det var ju förall del innan man uppfunnit BRÅ. Man menade att de små rederierna hadesärskilda förhållanden, eftersom de inte kunde genomföra en fortlöpandeåteruppbyggnad av sin flotta när den skrevs bort på grund av ålder, utan debehövde ett upprätthålla kapital för nyanskaffning. Nuhar ju skeppsfarten råkat ut för en internationell konjunktur som är heltförödande. Den nuvarande regeln innebär att medlen får hållas i fond underendast . Jag tror jag vågar påstå att det är riktigt att konstatera attinga tecken tyder på att skeppsfarten kan vänta en uppgång i konjunkturernainom rimlig tid - i varje fall gäller detta för den mindre skeppsfarten iSverige. Vissa företagsskattefrågor m. m. Vi har i ett utomordentligtstarkt intresse för och behov av investeringar i industriell verksamhet. Därförföreföll det mig, , som ett mycket bra förslag att tillföranäringslivet detta kapital, som f. n. ligger outnyttjat på bankräkningar ellerbundet i en garanti som är ställd till län.5styrelserna, genom att göra medlentillgängliga för investeringar i andra industriprojekt. Det är rnärkligt attkonstatera att skatteutskottet tydligen inte tänker sig in i vad det egentligenär jag föreslår - bortsett från min hovsamma begäran om en utredning. När utskottet på s. 25 i betänkandetavstyrker motionen har man följande motivering: " med hänsyntill de rika reservationsmöjligheter som i övrigt föreligger för investeringari industriprojekt ". Det förefaller som om skatteutskottet menar attvi har ett överflöd av riskvilligt kapital och att vi inte behöver mera sådant.Det kan väl inte vara riktigt. Jag hoppas nu att min i all korthet förda argumentationhar varit så förödande att i sin replik tillstyrker min hovsammabegäran om en utredning. Jag hemställer om bifall till min motion, som är upptagenunder mom. 7 i utskottets hemställan. 55ERIK (): Jag är ledsen att behöva förklara attargumenteringen inte var tillräckligt eldande för att skatteutskottet eller ivarje fall jag skulle ändra åsikt. Jag kanske ytterligare skall förklara vad som gäller fördessa fartygsfonder och tala om att vi från början naturligtvis har klart föross att det inom skattelagstiftningen finns mycket klara regler som säger attom vinst uppstår vid försäljning av inventarier, så skall den vinstenbeskattas. Det är fullständigt klart - det är en skattepliktig inkomst. Så ärdet inom all näringsverksamhet. Om man säljer ett fartyg och tjänar pengar pådet, skall man alltså skatta för den vinst som uppstått. Men för att man inte skall behöva skatta bort delar avvinsten och för att en förnyelse av fartygsbeståndet skall underlättas tillkomdessa s. k. fartygsfonder. Det är meningen att man får ha medlen innestående innan man måste ta d(;m i anspråk för nyanskaffning av fartyg. Ompengarna inte används för denna förnyelse tas de fram till beskattning. Om maninte behöver något nytt fartyg och det alltså är så illa att pengarna avsattesfelaktigt, då borde naturligtvis dessa fonder aldrig ha funnits, utan pengarnaborde ha beskattats med en gång. Men det har ju inte skett någon större olycka,när man tar fram dem och beskattar dem efter . Är det så eländigtinom fartygsbranschen som säger och som jag inte har anledning attbetvivla, har man kanske så stora underskott att det ändå inte blir någon skattpå dessa pengar när de kommer fram. Det finns stora möjligheter för ett företag attavsätta pengar fill alla slags investeringar - att göra det möter ingasvårigheter. Det har utskottet sagt. HugoH£:geland talade om för oss här från talarstolen att det inte är investeringar utan bara marknadsföring som branschenbehöver. säger hans partibroder att det finns så stora behov avinvesteringar, att man vill lösgöra pengar från fartygen och investera dem påannat i stället för att beskatta dem. Det kanske skall blimarknadsföringsåtgärder för de pengarna också. Vi menar att om man har skapat regler för hur pengarna ifonderna skall användas, måste det finnas mycket tungt vägande skäl för attpengarna skall få användas till något annat än det som avsågs då fondernainrättades. har mig veterligt inte gjort några avsteg frånreglerna annat än möjligen i något mycket särskilt undantagsfall. Det finnsenligt vårt sätt att se ingen anledning att göra ett undantag nu heller. Därföryrkar vi även avslag på motionen. Det är utskottet enigt om. Vissa företagsskattefrågor m. m. 56 ALL (m): upprepade argumenteringimponerar lika litet på mig som min på honom. De allmänna investeringsfonderna är ett utmärkt exempel påhur man kan göra sådana fondavsättningar tillgängliga för ett flertal olikaanvändningssätt. Det är egentligen där som skillnaden finns mellanfartygsfonden och de allmänna investeringsfonderna, att användningssättet är såstrikt begränsat. Fartygsfondens användningssätt är strikt begränsat tillavskrivning på fartyg som nyanskaffats under beskattningsåret. Dessutom vill jag understryka att det väl ändå inte kanvara skatteinkomster som vårt land behöver i främsta rummet. Det ärinvesteringar som leder till sysselsättning och utveckling av vår företagsamhetsom främst behövs. Det måste väl, , vara ett mycket störresamhällsintresse att göra investeringskapital tillgängligt för att bereda folksysselsättning och för att kunna ta risker än att skatta in pengarna tillstaten i en enda omgång. Det är naturligtvis alldeles riktigt att dessa medelbeskattas, om de inte tas i anspråk för fartygsanskaffning när tiden är ute. Omman emellertid beredde medlens ägare tillfälle till annan användning under denhär stationära tiden, skulle pengarna komma i verksamhet och tjäna utvecklingenav företagsamheten i landet. Jag kan inte se annat än att det är ett starktsamhällsintresse att bifalla motionen - inte tvärtom, som tycks mena. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 a (förmögenhetsskatten) Utskottets hemställan bifölls med171 röster mot 145 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 b(arvs- och gåvoskatten) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl., bifölls med acklamation. 4 protokoll 1982/83:113-115 Vissaföretagsskattefrågor m. m. Mom.3 (avdrag för aktieutdelning i icke börsnoterade aktiebolag) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 3 av m. fl.,bifölls fned acklamation.