prot · G60952 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:52 Utökningav antalet suppleanter i utrikes- och jordbruksutskotten Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice falmannen. 1 § Justerades protokollen förden 8 innevarande månad. 2§ Utökning av antalet suppleanter i utrikes- och jordbruksutskotten Enligttill kammaren inkommet protokollsufdrag har valberedningen föreslagit aftantalet suppleanter i utrikesutskottet skall utökas från 18 till 19 och ijordbruksutskottet frän 15 till 16. Jaghemställer att antalet suppleanter i utrikesutskoftet bestäms fill 19 och ijordbruksutskottet till 16. 3 §Meddelande om val Jagfär meddela att val av valprövningsnämnd samt fyllnadsval fill utskott kommeratt ske vid morgondagens sammanträde. 4 §Föredrogs och hänvisades Förslag 1982/83:12fUl näringsutskottet 5 SFöredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskoftets betänkande 1982/83:17 betänkande 1982/83:13 betänkande 1982/83:10 6 §Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Fortsattes överläggningen omfinansutskottets betänkande 1982/83:10, skatfeutskotfefs betänkande 1982/83:14,socialförsäkringsutskottets betänkande 1982/83:9, socialutskottets betänkande1982/83:12, socialförsäkringsufskottets betänkande 1982/83:13,jordbruksutskottets betänkande 1982/ 83:21 och arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /83:12. AnL 3 (): Matpriserna är en tung post för många hushåll, specielltför hushåll med låga inkomster och många munnar att mätta. Def gäller specielltde viktiga livsmedel som bygger på råvaror från vårt svenska jordbruk, som t.ex. mjölk, matbröd, ost och vissa köttvaror. Det gäller kanske i mindreutsträckning livsmedel som är mera lyxbetonade. blir återigen maten dyrarepå grund av avslutade jordbruksförhandlingar. Rimliga priser på våra baslivsmedel är en viktigfördelningspolitisk fråga i samhället. Men de ekonomiskt svaga hushållenssituation är i stor utsträckning också beroende av vilken köpkraft de har och avhur deras livsföring och ekonomiska planering kan underlätfas. De socialaförmånerna, vilkas värde socialdemokraterna kämpar för att återställatill den nivå som de hade innan svångremspolitiken sattes in under denborgerliga regeringens tid, har stor betydelse för många hushålls köpkraft ochför deras trygghet. Därför har också många socialdemokrater, bl. a. flerasocialdemokratiska kvinnor, protesterat mot att matpriserna gått upp såmycket. Vi fick en höjning av priserna på våralivsmedel och med av priserna på våra baslivsmedel. förväntasbaslivsmedlens priser öka och livsmedelspriserna i stort ,medan alla andra varupriser tillsammantagef beräknas öka med . Def finns många socialdemokrater som reagerar mycket hårtmot denna enorma stegring av våra matpriser. Så när fidningarna vill fåen ökning av livsmedelssubvenfionerna till att framstå som attsocialdemokraterna har gjort en omvändelse under galgen uttrycker de sig ytterligtdramatiskt. Jag skulle tvärtom vilja beskriva def som en process som har värktfram. Men def finns långt in i socialdemokratiska kretsar en känsla av att vimåste ha en ansvarsfull finansiering för att få ordning på statens ekonomi. Vi avvisar , och centernsyrkanden om avslag när det gäller förbättringar av sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och pensionerna samt i fråga om utbyggnaden avbarnomsorgen. Dessa reformer är ryggraden i trygghetssystemet för mångabarnfamiljer och en förutsättning för att de skall klara den dagligaförsörjningen, inkl. inköp av livsmedel. När socialdemokraterna föreslår att den allmännaomsättningsskatten skall återföras till det värde den hade vill vigenom en höjning av subventionerna på baslivsmedel friställa vikfiga dagligalivsmedel från verkan av momshöjningen. Det ärintressant att se oppositionspartiernas olika ställningstaganden när det gällersubventionerna pä baslivsmedel. går hårt emot en ökning avlivsmedelssubventionerna, t. o. m. i ett läge dä jordbruket har stora problemmed en vikande konsumfion av baslivsmedel. Detta gällde och gällertroligen också . Man uttrycker t. o. m. i reservationen tilljordbruksutskottets betänkande nr 21, att en reduktion avlivsmedelssubvenfionerna med 375 milj. kr. ytterligare är nödvändig och attdessa subventioner, som förbilligar hushållsinköpen med ca 3 milj. kr.,måste avvecklas. Jag hoppas verkligen att detta ställningstagande kommeratt höras ut till alla svenska jordbrukare och till alla svenska hushåll. Jagtror atf den troligen ökande skara jordbrukare som stöder och som idet senaste valet gav dem sin röst, tar emot ett sådant besked med blandadekänslor. För ekonomiskt svaga barnfamiljers vardagsproblem har enmycket tom säck att ge till jul. är mycket fåordigt i sitt ställningstagande.Det vill inte ha höjd moms och därför inga rättvisereformer och ingasubventioner. Tummen ner för allt. Def finns, herr falman, tydligen någon dagdå inget nyft hörs från . är - troligen av avsättningsskäl - positiv tilllivsmedelssubventioner, men vill infe ha höjd moms och har därför ijordbruksutskottet endast ett särskilt yttrande. Eftersom man är positiv fillatt restituera höjd moms med livsmedelssubventioner, förutsätter jag att manefter ett beslut om höjd omsättningsskaft kommer att stödja socialdemokraternasförslag om ökade livsmedelssubvenfioner. Till detta bidrar inte minst aft LRF:sordförande i en tidningsintervju har gett uttryckfördetta när han har sagt: "Därför vore def motiverat med ökadelivsmedelssubvenfioner." Ett förslag om ytterligare ökadelivsmedelssubvenfioner synes alltså ha ett brett stöd i den svenska opinionen. Eftersom vpk här i infe har fullföljt sinreservafion, har jag ingen kommentar att foga fill den reservationen. Det bör vara intressant för de politiker som skall fattabeslut om moms, om slopande av moms på mat eller om livsmedelssubventioner atfveta, hur effekterna egentligen blir av olika alternafiv när det gäller dessatyper av stöd till konsumenterna. Det finns fakfiskt besked på den punkten. Enexpertgrupp som har gjort studier i offentlig ekonomi har med hjälp av statensjordbruksnämnd räknat ut aft för trebarnsfamiljer med en inkomst på 41 . blir resultatet följande; För det första ger livsmedelssubventionerna som de ser ut1982 brutto . För det andra blir nettoeffekten1982 av minskad moms på mat inom samma kostnad en minskning med . För det tredje blir nettoeffekten för familjen av borttagenlivsmedelssubvention och minskad allmän moms inom samma samhällsekonomiskakostnad en försämring med . För det fjärde skullenettoeffekten 1982 av borttagna livsmedelssubvenfioner och ökade barnbidragtill samhällsekonomisk kostnad ge barnfamiljerna . Vid en överslagsmässig bedömning kan det alltså synas som om Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. livsmedelssubventioneri kombinafion med ökade barnbidrag är de stödformer som bäst fillgodoserbarnfamiljer med låga inkomster. Det är just dessa reformer som densocialdemokratiska regeringen i dagens debatt vill ha stöd för. Och därförföreslår vi nu höjningar av livsmedelssubventioner för att kompenseramomshöjningen. Dessa siffror ger också stöd för att man inte utan vidare kan tabort moms på mat. Detta tarvar ytterligare utredning. Jag tycker att såväl vpk som , som båda önskarsfimulera konsumfionen av baslivsmedel - har i regeringsställningallfid talat sig varm för grupper som har det svårt i åtsframningsfider - medgott samvete bör kunna rösta för jordbruksutskottets förslag i betänkandet. Omsedan ytterligare subventioner kan komma fill stånd, understryker det bara deargument jag här har framfört. Med stöd av det anförda yrkar jag bifall tilljordbruksutskottets förslag och avslag på reservationerna 1 och 2. AnL 4 i () replik; I den för dagen tämligen nya politiskasituation, då har aft slåss åt alla håll, uppträder hon heltplötsligt som en jordbrukets beskyddare. Jag måste göra kammaren uppmärksam pådet mycket säregna förhållandet att fakfiskt uttrycker sig idebatten här så att man skulle tro att livsmedelssubventioneringen ärnågonfing som är tillkommet som etf stöd för att vidga avsättningsutrymmet förlantbrukets produkter. Det är första gången som gör detta. Jagvet infe om jordbruket skall glädjas över den här nyheten eller bara förvånasöver den. Det är onekligen så atf livsmedelssubventioneringen har tillkommitför att dämpa kostnaderna på de s. k. baslivsmedlen. När , som hon uttryckte det, upplever aften ytterligare ökning av livsmedelssubventioneringen är en process som saktahar värkt fram, är det värt aft notera att om den skall värka fram inomsocialdemokrafin är det då kommunisterna sätter kniven på strupen päsocialdemokraterna. Då kan man rent av i riksdagsdebatten, ,slå ett slag för jordbruket. Det var ett högst anmärkningsvärt inlägg somgjordes. Vi hade för vår del, om vi skulle yttra oss om jordbruket,konsumenterna eller andra grupper eller skulle ha intresse av en höjdlivsmedelssubventio-nering, mycket väl kunnat sälla oss till den skaran.Självfallet tycker jordbruket att det är bra med dämpade livsmedelskosfnader.Vi alla i egenskap av konsumenter tycker i ännu större utsträckning atf det ärbra. Vad vi har gjort är aft vi fullt ut tagit def ansvar somvi känner för nationens ekonomi och sagt atf- och det var defta jag uttryckte imitt anförande sent - om vi skall komma till rätta med den härsituafionen är ingen samhällssektor så angelägen att den kan ställas utanförbesparingar, utan vi nödgas göra också impopulära besparingar som aft dämpalivsmedelssubventioner. Vi framförde detta krav i värt budgetförslag ,och vi har ingen annan politik heller. Vi vet att vi fårrätt på den punkten. Det finns ingen annan väg ut ur den ekonomiska situationenän att alla samhällslivefs områden får släppa till kära bitar. ,är den politik ni nu bedriver ödesdiger för hela det svenska folket. Den ärinte till gagn ens för det svenska jordbruket i det längre perspektivet. I enriksdagsdebatt kan det te sig lockande atf man erbjuds en ökadlivsmedelssubvenfionering för att öka utrymmet för svenska livsmedel. Men defhjälper inte om nationens ekonomi sakta men säkert går mot en försämradsituafion. Svenskt jordbruk har infe råd med den typ av hjälp som GretheLundblad och hennes parti erbjuder. 5 () replik; Vad det nu gäller är julivsmedelssubventioner som fördelningspolifiskt instrument, när momshöjningenfår effekter även på livsmedelspriserna. Vi ifrågasätter - och jag måste ocksåfråga om hon anser det - aft subvenfioner av livsmedelsprisernaär def bästa fördelningspolitiska sättet att stötta exempelvis barnfamiljerna. I vårt parfi vill vi ju ha en rättvis fördelningspolifikför t. ex. barnfamiljerna, men vi är inte säkra på atf generella subvenfionerär def bästa sättet. Statens utgifter måste, ju begränsas - det tror jag att vii varje fall måste bli överens om. skall stöd ges därstöd bäst behövs. Då menar vi att det bästa sättet att stötta barnfamiljerkanske ändå är med högre barnbidrag, t. ex. flerbarnsstödet, som infördes avfolkparti-centerregeringen och som även socialdemokraterna accepterar. Jag tror att vi tvingas att mer och mer fjärma oss ifrångenerella subventioner, exempelvis inom bostadssektorn, för att klara vårsamhällsekonomi i fortsättningen. När vi nu motsätter oss momshöjningen ärdetav den anledningen helt följdriktigt att vi också motsätter oss höjningen avlivsmedelssubventionerna. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 6 () replik: Jag skulle gärna vilja säga till ArneAndersson i att mitt anförande faktiskt var skrivet före gårdagskvällenoch att de tankar jag gav uttryck för alltså på inget sätt var påverkade av densituafionen. Detta var enbart en liten kommentar. Jag vet om atf livsmedelssubventionerna tillkom som ettstöd för konsumenterna. Men det kan inte vara obekant för , somsjälv är jordbrukare, aft det finns uträkningar som klarf visar att de ocksåhar inneburit ett gott ekonomiskt tillskott för jordbrukarna på grund av ökadavsättning av just baslivsmedel. Jag läste ju frän talarstolen upp vad detstod i tidningen atf LRF:s ordförande sagt. Gång pä gång har man frånjordbrukarhåll sagt att man vill ha ökade livsmedelssubventioner, därför aftdet - precis som jag också tycker - måste vara fel att vi avsätter storaöverskott på världsmarknaden med hjälp av stora bidrag, som densvenska konsumtionen viker därför att priserna blivit höga. säger att vi alla måste ta ettsamhällsansvar. Def tycker jag är riktigt. Men det borde ju få till följd attmoderaterna också började titta efter var det är vi kan skära i samhället. Ärdet inte sä att det fortfarande finns bättre källor att ösa ur än att minskaför låginkomsttagarna och Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. barnfamiljerna?Det finns ju människor som har råd med en lyxkonsumtion, som man i ställetkunde sfävja. Till skulle jag vilja säga att jag tror hanhar lyssnat dåligt på mitt anförande. Vad jag sade när jag räknade upp de olikastödformerna var just att livsmedelssubventionerna i och för sig infe är någotöverlägset medel att stödja barnfamiljerna, utan det är ökade barnbidrag.Därför har också regeringen kommit med en kombination av ökade subventioner ochökade barnbidrag. Jag måste beklaga att , trots vad BörjeStensson här säger, inte kan ställa sig bakom denna reform, som ju bl. a.syftar till att ge bättre köpkraft åt hushåll som har det svårt, som lider avarbetslöshet eller sjukdom, och se fill atf man minskar de dagligakostnaderna för en stor del av befolkning. Jag tycker att det hadevarit riktigare om de borgerliga partierna här i kammaren hade stött dessaförslag. AnL 7 i () replik: Jag sade alldeles att frän striktintressepolitisk synpunkt är det alldeles självklart aft jordbrukare,vi alla i egenskap av konsumenter och möjligen andra grupper som råkar varaintressenter i sammanhanget tycker att det är bra att livsmedlen är billiga -det är väl inte märkvärdigt. När påpekar aft def finns bättrekällor att ösa ur, dä vittnar def om bristande insikt om landets ekonomi. är faktiskt inte omdömesgill i detta fall.Tala med partivännerna, ! Finns det någon enda källa som ensamkan reparera vär dåliga ekonomi? Finns det någon källa som är så stor att dent. ex. kan betala våra låneräntor för ett enda år? Det finns inte någon sådankälla, . Följaktligen är moderata samlingspartiefs ekonomiskaprogram riktigt på den punkten. På alla områden nödgas man släppa fill. Det ärdärför som vi lägger fram vårt program. Vidare är vi fullkomligt medvetna om att det är fråga ommycket impopulära förslag, men vi är medvetna om aft det är en ärligredovisning. Hela svenska folket får därmed klarf för sig aft ingen sektor kanförmås undantas. Vi står för vårt program trots aft det som sagt är ettimpopulärt sådant, men det är ett program som i varje fall har förutsättningaratf lyckas med reparationen av landets ekonomi. Ni socialdemokrater lyckasdäremot inte med def. Följaktligen är jag mycket förvånad över att GretheLundblad använder den uppkomna situationen som ett slagträ. Hon vänderjordbrukare mot moderata samlingsparfiet. har faktiskt självhaft en hel del atf sopa bort framför egen dörr när def gäller umgänget medSveriges bönder. Detta går infe att reparera genom ett opportunt inlägg iSveriges riksdag. AnL 8 () replik: vet ju attfolkparti-centerregeringen hade en annan inriktning av den ekonomiskapolifiken. Def gäller ansträngningar för en minskad ökningstakt i statensutgifter och därmed en lägre inflation. olikaåtgärder som skulle medverka till en sanering av samhällsekonomin. För aftåstadkomma detta krävdes vissa ingrepp. Det råder inget tvivel om aft det kanvara kännbart med sådana. Men den nuvarande inriktningen av polifiken, medökade bidrag, ökade subventioner, ökade skatteuttag och därmed en ökadinflationstakt, är inte bra för någon svensk medborgare. AnL 9 () replik: Beträffande i uttalandeskall jag fatta mig ganska kort. Jag anser - och har ansett - attdet när def gäller den svenska jordbrukspolitiken skall vara en avvägningmellan hänsynen till rimliga priser på våra baslivsmedel för Sverigeskonsumenter och hänsynen till en god standardutveckling för Sverigesjordbrukare. Men det är faktiskt så, att en plötslig minskning avsubventionerna inte kommer aft ge vare sig rimliga priser för konsumenternaeller en god standardutveckling för jordbrukare. Därför får jag fördagen säga aft en plötslig minskning av subventionerna inte innebär en godutveckling för den svenska jordbrukspolitiken. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 10 (): Denna långa debatt, som är inne på sinandra dag, har varit fylld av många värdeladdade ord. Det har talats omvallöften och om svek, om att ta bort eller att återinföra. Det har gjortsallvarliga försök - låt vara från flera håll - att måla helt i svart och vitt.1 debatten hade jag anledning att påpeka - åtminstone vad gällerarbetsmarknadsutskottets frågor - att skillnaden inte var sä gigantisk som manskulle kunna tro, av den indignerade debattonen att döma. När nusocialdemokraterna talar om ett återinförande eller återställande beträffandedet som har varit, vill jag påminna kammaren om några fakta. Det första är aft det inte handlar om aft återinföra alltdet som gällde före . Socialdemokraterna accepterar atf kraven på kassornasfonder är betydligt lägre. Socialdemokraterna far bort den särskilda kompensation somkunde bli aktuell då en arbetslös hade både kassaersättning och pension. Socialdemokraterna godtar en jämkning av reglerna förutbildningsbidrag till deltagare som har rätt till ersättning från A-kassa. Vidare accepterar socialdemokraterna den förenkling somden förra regeringen och arbetsmarknadsministern då föreslog iriksdagen, nämligen ett förenklat och mindre krångligt system. Densocialdemokratiska regeringen fullföljer den tanken, och vår kritik ireservation 1 på den punkten är att den nya regeringen till skillnad frånmittenregeringen infe har redovisat hur systemet ser ut med det förändradestatsbidrag som man nu föreslår. Vi har också lyssnat till en häftig debatt kringkarensdagarna. Socialdemokraterna har, infe minst i valrörelsen, hårt kritiserat den tidigare Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. riksdagsmajoritetenför att man skulle ha infört en ny klasslag då etf antal karensdagar isjukförsäkringen infördes. Men visst framstår detta som dubbelmoral, eftersomsocialdemokraterna i den kritiken utelämnar det faktum aftarbetslöshetsförsäkringen har mer än dubbelt så lång karenstid som det förrariksmötet beslöt beträffande sjukförsäkringen. I arbetslöshetsförsäkringeningår fem dagars karenstid, och på den punkten har inte någon socialdemokratknystat om atf detta skulle vara någon form av klasslagstiftning. Kan detmöjligen bero på att just denna "klasslag" alltid har funnits ochinfe ändrades då arbetslöshetsförsäkringen utformades pä socialdemokratisktinifiafiv i början av 1970-falef? En annan krifisk synpunkt från socialdemokraterna är atfdet har varit en eftersläpning i arbetslöshetsersättningen i förhållande tillsjukförsäkringen, och def har vi som hörde till den fidigareriksdagsmajoriteten infe heller förnekat. Men visst skulle det vara klädsamt omsocialdemokraterna ändå höll i minnet atf den verkligt stora eftersläpningenskedde . Man skulle, herr talman, kunna säga att det har varitmycket väsen men blev litet ull. Det gäller i stor utsträckning det skrammelsom åstadkoms i detta ärende från socialdemokratiskt håll i opposifion, och nuförsöker man framställa regeringsförslaget i ett förklarat ljus. I reservation 1 har vi lämnat öppet för att här iriksdagen ånyo pröva en uppräkning eller höjning av arbetslöshetsersättningen,och vi säger att det faktum aft den socialdemokratiska regeringen nu urholkatköpkraften och gjort stora reallönesänkningar, det kan innebära att det kanbehövas en justering nästa budgetår. Därför är vi öppna för atf det senareläggs ett förslag. Pä en punkt är utskotfet enigt om att ge regeringen etftillkännagivande. Det är med anledning av att kontant arbetsmarknadsstöd inte längreskall utgå till ungdomar . Från flera håll inom oppositionspartiernamenar vi att detta slopande infe utan vidare kan ske. När nu regeringsförslagetaccepteras, kompletteras det med atf skall skriva till regeringen ochsäga att insatserna för utbildning, praktik och arbete för de berördaungdomarna måste följas väldigt noga. Det gäller dels effekterna av den härlagändringen, dels också att regeringen måste vara beredd att fa kompletterandeinitiativ för att alla ungdomar skall uppleva att ungdomsgarantin är enrealitet. Vi kräver också att regeringen till redovisar resultatet aven sådan uppföljning. Jag ber atf få yrka bifall fillreservationerna 1 och 4 i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 12 och i övrigttill vad utskottet hemställt. Låt mig också, herr talman - eftersom vi är inne på detvarv som berör arbetsmarknadsfrågorna - göra ett litet tillägg. I gårdagens debatt drog folkpartiledaren mot både socialistisk och konservativ politik. Men det fär man integöra, tyckte en förnärmad moderatledare. Det finns viktigare saker atfdiskutera, sade han. O. K., men i nästa mening gick till fräntangrepp mot Och detta är ett angrepp på mittenregeringen och särskilt påfolkpartiet, och det kräver en kommentar i det här sammanhanget. Om sakfrågan är att säga; beslöt sä sent som ivåras att reformera lagen om anställningsskydd. Den förändrades ochförbättrades. Def blev möjligt att bl. a. provanställa upp ochanställa tillfällig arbetskraft vid arbetstoppar, och det blev mer rättvisaregler för skadestånd. Däremot sade nej till moderata framstötar omatf skrota turordningsreglerna, sade nej till långtgåendetillärnpning av anställning vid arbetstoppar, och avvisade bestämtmoderaternas önskan att med lag sätta ingångna avtal ur spel. beslut togs med den borgerliga majoritet som dåfanns i denna kammare. Därför är det riktigt och nödvändigt att redovisa dennaskillnad mellan konservativ och Hberal politik när det gäller inställningentill de arbefsrättsliga frågorna. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 11INGVAR i (c): Frågan om arbetslöshetsförsäkringen hardebatterats . Senast skedde det när Fälldinregeringen framladepropositionen om ändrade bidragsregler. Den gången tog hänsyn tilldet statsfinansiella läge som vi då befann oss i, ett läge som eftersocialdemokraternas övertagande av regeringsmakfen inte har förbättrats, utanavsevärt försämrats. Med tanke på defta borde socialdemokraterna infe ha lagtfram sin proposition, utan varit realister och avstått från att fullföljavallöftet om arbetslöshetsförsäkringen - det hade i så fall inte varit enengångsföreteelse. Vårens beslut innebar att arbetslöshetsersättningen höjdesfrån 210 till . per dag - def var alltså inte fråga om någon sänkning,vilket man kan tro när man hör socialdemokraterna tala om den socialanedrustningen. Dessutom gavs möjlighet till frivillig påbyggnad upp fill visstbelopp, varvid kassorna själva skulle stå för finansieringen.Socialdemokraterna ansåg, då som , defta som helt ofillräckligf. De anser attmera hänsyn skall tas till arbetslöshetskassornas samorganisation än till värtstafsfinansiella läge. Vi förändrade statsbidragen till kassorna, som via fonderoch medlemsavgifter fick ta pä sig ett ökat ansvar för verksamheten. Här ärdet fråga om små, marginella höjningar för medlemmarna. Vi återinförde heltenkelt statsbidragsnivån till läge, ett läge som socialdemokraterna dåansåg vara rätt. accepterar socialdemokraterna infe vårt beslut, trots attvårt stafsfinansiella läge är betydligt sämre än def var 1974. Vi skärpte vidare reglerna om avstängning från kassorna.Det gällde bl. a. kravet på att ta anvisat arbete. Detta krav tyckersocialdemokraterna, då som . är omotiverat hårt. 1 det betänkande vi skall fa ställning till föreslåsen total förändring av det beslut som fattade tidigare i är. Vireservanter anför bl. a. att det inte finns skäl att ändra på det sombeslutades . Det statsfinansiella läget har förvärrats efter den 19september, och största möjliga sparsamhet Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. ochprioritering med hänsyn därtill bör eftersträvas.