prot · G60971 · 1982-12-31 00:00:00 — Ungefär hälften skulle en borgerlig regering tydligen ha devalverat med:Nu skall jag inte ta en ny debatt om detta, men det är ändå värt att notera attännu en propagandaballong därmed har punkterats. försökte i höstasskriva om historien så, att det inte fanns något som helst ekonomiskt skäl föratt devalvera den svenska kronan - varken underskott i bytesbalansen,minskande export eller industrikriser. I stället uppstod enligt centerndevalveringen ur en valprognos, som pekade på en socialdemokratiskvalseger. erkänner alla borgerliga partier att en devalvering hade varitnödvändig, vilken regering som än hade tillträtt . För debattnivån, frutalman, är jag glad över att vi har korrimit därhän. Med är det en annan sak. De vill minskastatens inkomster med 4,5 miljarder och statens utgifter med 12,5 miljarder.Det leder till att underskottet 1983/84 skulle kunna bli 8 miljarder lägre änenligt regeringens förslag, dvs. 82 i stället för 90 miljarder. Bakom dessasiffror döljer sig en våldsam fördelningspolitisk omläggning, som kraftigt ökarde ekonomiska och sociala klyftorna i vårt land. Innehållet i dennahögerpolitik har belysts i den tidigare debatten. Frågan är vilkarealekonorriiska.verkningar pohtik skulle få om den genomfördes.Är deras politik verkligen någon väg ut ur den ekonomiska krisen, såvida maninte anser att den måste gå över ytterligare arbetslöshet ochproduktionsnedgång? utgår från att konjunkturutvecklingen blirväsentligt sämre än vad regeringen har bedömt att den skall bli. Med andra ordutgår de från att efterfrågan skall bli lägre, produktionen öka mindre ocharbetslösheten bli större. Men i det läget vill skära nerefterfrågan ännu mer -motsvarande av bruttonationalprodukten. Ävenmed en försiktig bedömning måste denna kombination leda till en ökning avarbetslösheten med ytterligare 80 000 personer eller av arbetskraften. Men nöjer sig inte med det. De vill skära nedinsatserna inom arbetsmarknadspolitiken med betydande belopp. Med den moderatakonjunkturbedömningen måste detta innebära att ett stort antal människor somnu har beredskapsarbete eller genomgår utbildning på nytt störtas ut iarbetslöshet. Jag tror inte att det är någon överdrift om man mot dennabakgrund beräknar att den moderata finanspolitiken kommer att göra ytterligare omkring 100 000 människor arbetslösa. Såvitt jag vet förnekar inte att deras politikfår dessa konsekvenser. Tvärtom beskriver de i starkt berömmande ordalag denekonomiska politik av ungefär samma slag som förs i vissa andra länder och somhar lett fill en arbetslöshet på . Jag tror att detta vore en för vårt landdestruktiv och farlig politik. förslag ger också ett annat besked. Det råderinget tvivel om att det har uppstått en djup klyfta mellan moderatasamlingspartiet och övriga parfier i när det gäller synen på denekonomiska politiken, arbetslösheten och fördelningspolitiken. För den somunder senare år har sett nyliberalerna ta över makten i moderatasamlingspartiet kommer inte detta som någon överraskning. Men det är ändåmärkligt.att det är med detta parti som och är beredda attslå följe, om chansen att erövra regeringsmakten skulle återkomma.Jag tycker att ni borde ta och skaka av er den högergobeläng som fortfarandehänger omkring er. ställde i sitt inlägg mänga frågor beträffandestatens politik visavi varven. har statsrådet påregeringens vägnar meddelat att vi nu har det erforderliga sakunderlaget för endiskussion om problemen inom Svenska Varv och att regeringen har lagt fastvissa riktlinjer för det propositionsarbete som pågår med siktet inställt påatt en proposition skall läggas fram . Jag vill slå fast att dessariktlinjer utgår från att en neddragning av kapaciteten är nödvändig i fråga omnyproduktionen av fartyg inom Svenska Varv. De innebär också att Rederi ABZenit kommer att skiljas från Svdnska Varv och staten ta över det direktaansvaret för de historiska förluster som ligger i detta fartygsinnehav.Flottan, som inte precis är ute på världshaven utan i de allra flesta fallligger stilla vid boj, kommer att avvecklas genom försäljning. Svenska Varv har vidare under hand meddelat attUddevallavarvet och inte kan drivas vidare utan fortsatt statligt stöd,bl. a. på grund av subventionerna till utländska varv, som kraftigt försämrarde svenska varvens konkurrensmöjligheter. Regeringen kommer, trots detansträngda statsfinansiella läget, att föreslå en ram för fortsattmen minskat stöd till nybyggnadsverksamheten. Avsikten är att ge de svenskavarven konkurrensvillkor som så långt det är möjligt är likvärdiga med deutländska konkurrenternas. Vi anser inte att något storvarv bör avvecklasmed hänsyn till en sådan åtgärds sociala och regionala följder. Det ger utrymmeför fortsatt, ehuru reducerad, drift vid Uddevallavarvet och . Detåligger nu Svenska,att på denna grundval fatta beslut ominriktning och omfattning av den fortsatta verksamheten vid de enheterna. Sedan kan jag tillägga att Svenska Varv utöver dettakommer att få ett kapitaltillskott för att höja koncernens soliditet. Det ärnödvändigt'om utvecklingsarbetet skall kunna fortsätta på de områden därSvenska Varv otvivelaktigt är mycket framgångsrikt. Till slut, fru talman, vill jag göra en sammanfattning. Den nya regeringen har vidtagit en rad åtgärder som syftartill att skapa industriell tillväxt och ökad sysselsättning jämsides med attnedbringa underskottet i våra utrikesaffärer och i statsbudgeten. Deresultat vi väntar oss att uppnå under det här året är följande: För det första sker det en närmast dramatisk förbättringav konkurrensförutsättningar och lönsamhet inom svensk industri. För det andra är underskotten i bytesbalans ochstatsbudget fortfarande stora - men de ökar inte. Och handelsbalansen börjarvisa överskott igen. För det tredje stoppas uppgången av arbetslösheten, ochden borde kunna vändas så att arbetsmarknadsläget förbättras motslutet av 1983. Den totala sysselsättningen upphör att minska. För det fjärde ligger prisstegringen högt - ungefär vid . Men uppgången av inflationstakten beror helt på devalveringen. Blir lönekostnadsutvecklingenden nu förutsedda, skapas förutsättningar för att väsentligt dämpainflationen. För det femte blir investeringsutvecklingen svag, trotsökade offentliga investeringar och kraftiga stimulanser för industrins investeringar.En påtaglig investeringsuppgång kan inte väntas förrän kapacitetsutnyttjandetoch orderläget har förbättrats. Men vi ser fram emot en påtaglig uppgång under1984. Den ekonomiska politiken har lagts om i ; frånensidig åtstramning till stimulans av produktion, investeringar ochsysselsättning, som kravet på bättre balans i både utrikeshandel ochstatsbudget skall tillgodoses. Om näringslivet, löntagarna och samhället kanutnyttja de bättre betingelser som skapas för produktion och industriellutveckling, lägger vi en god grund för den svenskaekonomins - återhämtning. 25LARS () replik: Finansministern skröt i sitt anförande än engång med devalveringen. Uträkningen med en sådan åtgärd är att exportföretagskall sänka sina priser och sälja mer. Vi betecknade devalveringen som olämpligi höstas. Vi har inte på något sätt erkänt att vi skulle ha haft fel, vilketfinansministern antydde. Tidpunkten var olämplig därför att i ett läge meddålig efterfrågan går det inte att sälja mer, nästan oavsett vad priset sättstill. Dessutom är många av våra företag verksamma i branscher där världsmarknadsprisernaär vad de är, och därmed blir resultatet av devalveringen enmarginalförbättring i företagen i . skulle, enligt , vi ha haft fel i dennakritik. Men det stämmer inte med de dokument som har framkommit på senare tid.Konjunkturbarometern visar att vi inte har fått den väntade uppgången iexportorder. Vi har inte ens fått en ökning, som motsvarar vad företagen självatrodde före devalveringen. Finansministern citerade sedan material frånindustriverket, och det är särskilt anmärkningsvärt, för därifrån har i dagarna kommit en rapport som, under viss förvåningkonstaterar att företagen inte, som man hade hoppats, sänkt sina priser. följande:"De planerade sänkningarna beräknas bli påfallande små och det kantänkas att den totala relativa prissänkningen blir mindre , vid de tidigaredevalveringarna.----------------------------- Ganska många företag avserdärför att helt ellerdelvis använda devalveringen till att höja vinstmarginalerna." Detta tyder mycket klart på att relativprisförbättringeninte blir den väntade. Blir den inte det, så,blir heller inte uppgången iexporten,den.man har trott. sökte här stöd i en för gammal kalkylfrån . Men det finns ju färska data från både konjunkturbarometernoch en särskild undersökning hos industriverket. När skall ni erkänna attdevalveringen var för stor? När skall ni erkänna att den kan bli förfelad, attvi bara köpt oss tid, att högre inflationstakt blir det enda beståenderesultatet'?- en annan fråga. I går gick finansdepartementetut i stor skala och sade att sparar bara 4,5 miljarder. Om jagförstod rätt, sä var han uppe i 8 miljarder. sade12,5 miljarder. Det tar sig. var problemet att vi sparar för mycket. Hurskulle det vara om , utan att jag direkt behöver be om det,erkänner att .den beräkning ni offentliggjorde i gär är helt fel? Det skullejag gärna vilja få en redogörelse för här. 26 () replik: Det fanns inte en tillstymmelse till viljatill samförstånd i finansministerns inlägg här . Jag beklagar det. Den ekonomiska situationen skulle motivera ett försök att hitta vägar ut ur krisen' på bred front. När finansministern här kommenterar t. ex. centerpartietspartirppfion beträffande besparingarna, så väljer han sin egen matematik, utannågon som helst saklig redogörelse för utgångspunkterna. Jag tar ett exempel.Han negligerar de 5 miljarder som vi sparar på en forcerad amortering - om jagså får säga - av de små bostadslånen.,Det är inte någon besparing, enligtfinansministern. Utförsäljningen av statliga företag, som enligt vad vi räknatmed skulle kunna ge en miljard redan under nästa budgetår, nonchalerar hanockså. Så här kan jag gå vidare på punkt efter punkt. Om man i finansutskottet vill resonera sig samman tillnågon lösning på de ekonomiska problemen, så borde man i varje fall visarespekt för de åtgärder som föreslås från andra partier. Det finns hosfinansministern ingen tillstymmelse till denna vilja att etablera en dialog.Och med hänsyn till att finansministerns folk i finansutskottet ju är mycketlojala mot sin herre.och mästare så vittnar det om att prognosen för någon formav samförstånd om den ekonomiska politiken är mycket dålig. ståtliga proklamationer här till trots:det finns ingen realitet bakom alla ord. Det finns ajltså inte den konkretavilja hos socialdemokratin att slå in på en realistisk ekonomisk politik som viefterlyser. Mitt omdöme beträffandedevalveringen står fast. Den inventering av utvecklingen i industrin somindustriverket har gjort vittnar ju om att devalveringen håller på att slå fel.När det gäller de vinster som devalve-ringeri genererar, enligt vadfinansministern talar om, så är det inget tvivel om att finansministern självkonkurrerar med investeringarna genom -statsskuldväxlarna. Inte kommer det attbli utrymme för investeringar den vägen. Den deklaration som finansministern här har avgettbeträffande varven var ju en kapitulation inför verkligheten. Det var vad jaganade, och det vittnar alltså om att regeringen inte nu är beredd tillkonkreta, målmedvetna insatser för att få rätsida på de statliga företagen. Mankapitulerar inför lokala opinioner. Man vägar inte säga att det ena varvet börläggas ned, för att det andra varvet med tillräcklig effektivitet skall kunnagå vidare. Det var rninsann en deklaration som lämnade mycket övrigt att önskanär det gäller realism. 27ROLF () replik: påstod i sitt inlägg att vigottar oss åt misslyckahden och att vi närmast skulle hoppas på ettdåligt utfall av devalveringen. Jag kan försäkra och helasvenska folket att jag, efter att ha slitit med de ekonomiska problemen under ettpar , verkligen inte mig åt att ekonomin kan förvärras. För tyvärr har socialdemokratin brutit en utveckling somvar positiv i många avseenden. Vi höll på att få grepp om budgetunderskottet,vi halverade inflationstakten, vi höll sysselsättningen uppe klart bättre änvår omvärld gjorde. Detta skedde trots de internationella påfrestningar somfanns i den svenska ekonomin redan då, fast socialdemokraterna då inte så gärnasom har skett här talade om det. förklarades det mest som utifrånkommande problem. Faktiskt har vi haft alla dessa svårigheter att kämpa medunder alla de sex åren. Dessutom hade vi att dras med den av socialdemokraterna imitten av tillagade kostnadsexplosionen, som katastrofalt försämradesvenskt näringslivs konkurrenskraft. Denna har vi i varje fall till en dellyckats återställa. Som jag sade i mitt huvudanförande vann vi tillbaka ett parprocent av våra marknadsandelar, trots att vi hade att möta en utomordentligtlåg konjunktur uté i världen. Får jag vidare, fru talman, barasäga att samma typ av politik som jag har försökt presentera för riksdagenunder min tid i ekonomi- och budgetdepartementen. Han använder nästan ord förord forrriuleringar års finansplan. Jag sade gång på gång inför dennakammare att vi måste både arbeta och spara oss ur krisen. De orden finns ocksåi nu avgivna finansplan. Det är bra, men jag skulle vara änmer tacksam om socialdemokraterna vågade gå in för denna politik i dess helhet,både när det gäller att arbeta och när det gäller att spara. görfinansministern ett stort nummer av att man har fått ned budgetunderskottet1983/84 i prognosen. Vi skall se hur facit ser ut när vi kommer fram till den Vad som hitfillsskett är ju inte så märkvärdigt. Men ökar de statliga utgifterna rekordmässigt. Undertiden sedan övertog ansvaret för ekonomin har de statligautgifterna hoppat upp med 43 miljarder. Det skyller han sedan den tidigareregeringen för. I vilket hänseende hade vi socialdemokraternas stöd i ryggennär det gällde att göra större besparingar än vad vi genomförde? Ni gick vidaremed att försvara Statsföretag i alla avseenden, och ni hade hellre gått längre.Kopi ihåg 80! Inte hade vi något stöd från er sida när det gällde attminska budgetunderskottet! Tvärtom, vi hade haft ett större budgetunderskott,större räntekostnader och därmed en sämre ekonomi, om er politik hadegenomförts. 28 (vpk) replik: Under de sex borgerliga regeringsårengenomfördes en gigantisk omfördelningspolitik i det här landet. Miljarderöverfördes till kapitalägarna, vilket bl. resulterade i sänkta reallöner.Motiveringen för detta frän de borgerliga regeringarna var att vi måste ökalönsamheten och vinsterna hos de privata företagen, så att dessa kan investeraoch pä så sätt skapa nya jobb. Vad har hänt, , ?Arbetslösheten och nedläggningen av industrier har ökat våldsamt, meden kraftig höjning av de svenska storföretagens utlandsinvesteringar. Det är juresultatet. säger och regeringen att devalveringenbl. a. skall syfta till att öka företagens lönsamhet, så att de kan investeraoch exportera, och att vi på det sättet skall få nya jobb i detta land. Ochföretagen redovisar miljardvinster. Men, ; det är en sak somjag inte riktigt har klart för mig och som det skulle vara väsentligt att fåreda på, inte bara för mig utan också för hundratusentals människor i dettaland: Vad är det som säger att bara därför att det sitter en socialdemokratiskregering , skulle de privata företagen, storfinansen, i detta land vara meravälvilligt inställda till att investera i ? Vad är det som säger attpengarna från denna kraftiga ökning av avkastningen på insatt kapital om 9-20%stannar här? Vilka garantier har och regeringen för att det skernyinvesteringar, att de sker i vårt land och att de kommer att ökasysselsättningen? Jag tror att det är viktigt att finansministern klargör det.Jag har faktiskt inte uppfattat att vi har fått någon förklaring till att detskall ske en förändring. ; :,-,: Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Skall vi först försöka klara upp dettamed,motion och den allmänna löneavgiften. Det gäller hur man skallberäkna effekterna av förslag. Jag är inte säker på attmoderaterna själva vet vad de föreslår. Deras linje är nämligen attden sänkning av inkomstskatterna via sänkta marginalskatter som skallgenomföras 1983, 1984 och 1985 icke skall finansieras, utan den skall fä minskastatsinkomsterna. Eftersom de vill göra något slags avstamp den 1 januari1984, betyder det att vi i det skedet kommer att ha en avgift på O % i ställetför en avgift på ', enligt linje. Det betyder att statskassanförlorar på helår räknat brutto , som annars skulle haflutit in för att finansiera sänkningen av inkomstskatterna. Sedan är frågan hur och vi skall bedöma vadsom händer om män sänker löneavgiften eller inte höjer den. Betyder det attlöntagarna höjer sina löner i motsvarande mån, eller går detta till företagen iform av ökade vinster? Det får man gissa. Är man så att säga välvillig urstatskassans synpunkt, skall man anta att löntagarna höjer sina löner, därföratt staten då får in skatt på deras inkomster och effekten då blir mindre. Härav kommer sig variationerna. Vi gjorde först det enaantagandet, och sä säger att de vill ha ett annat antagande. I motsats fill tidigare regeringar låter vi motionärerna bestämmavillkoren för sina beräkningar. Det betyder att man kan komma till enuppskattning att det faller bort antingen 6,5 eller 3 miljarder för budgetåret1983/84. Så är det. Sedan kanske vi inte skall behöva bråka så mycket mer omdet. har fått som de vill, och då kan de vara nöjda. Devalveringen har redan misslyckats, säger man tillräckligt visionär kan man naturligtvis efter endevalvering utmåla den som misslyckad. Något äventyrligt kan det vara, beroendepå hur utfallet blir. När det gäller undersökningen från industriverket tror jagatt bara har läst rubrikerna. Tittar man i tabellerna och itexten visar det sig att tre fjärdedelar av alla tillfrågade företag säger attde kommer att sänka priserna. De kommer naturligtvis inte bara att sänkapriserna, utan de kommer också att ta ut en del som förstärkning av sinavinster och sina marginaler. Det är bara en fjärdedel av företagen som sägeratt de endast tar ut devalveringseffekten som marginalförstärkning. Det varnästan mer än vad jag hade väntat att de skulle säga i det här läget. Jag harinte velat gå ut och ställa som ett allmänt krav att man snabbt skulle sänkapriserna, för jag vet att pä många marknader kan det vara svårt, t. o. m.farligt, att göra det. Det är i branscher där det övervägande flertalet företagtänker använda priset i huvudsak för att öka sin försäljning. Dessutom framgår av undersökningen att en mycket stor delav företagen nu säger att de väntar sig ökade exportorder. Att sådana skullekomma , när man gör en valutakursförändring ,är att begära för mycket av marknadskrafterna, . Så snabba är deinte. En mycket stor del av företagen säger också att de nubörjar fundera på att använda svenska underleverantörer i stället för utländskaav det enkla skälet att det är dyrt att importera insatsvaror, komponenter osv.En klar majoritet av företagen säger att de till en betydande del skall användade ökade vinsterna för att förstärka sina marknadsinsatser:försäljning, reklam och annat. Däremot är det alldeles klart - vi hade heller inte väntatoss något annat -att företagen nu säger att de inte-funderar på att ökainvesteringarna . I varje fall är det bara ett litet anlaliav dem som gördet. Med tanke på det läge som företagen befann sig i då devalveringen gjordesär det inte ett dugg svårt att förklara. Jag vill fråga : Om ni nu gör den bedömningenatt för det första devalveringen misslyckas och för det andra deninternationella konjunkturen i stort sett står stilla utan någon förbättring,varför är då er rekommendation till riksdag att genomföra en finanspolitiskåtstramning och dra ner efterfrågan i motsvarande ?Vilket vettigt syfte tjänar detta ? Kan förklara det för migoch andra vore det tacknärriligt. Den enda effekt vi kan räkna fram av dettaförslag, kombinerat med era förslag om att dra in insatserna iarbetsmarknadspolitiken, är en ökning av antalet arbetslösa med ungefär 100000. Om det är syftet, så säg det klart ut! har många goda föregångare. Hans idol iEngland, madam , har drivit politiken så; Man behöver inte skämmas föratt mån följer andras exempel, men tala om det för oss i stället för att mumlai skägget om vad ni vill. Jag förstår inte varför blev så arg på mig.Jag uttalade mig faktiskt både välvilligt och vänligt om ochcenterns motioner. Jag beskev framför allt hur fördelaktigt de skilde sig frånden moderata motionen både i omsorgen om sysselsättningen och faktiskt i vissadelar också beträffande fördelningspolitiken. Jag såg ganska breda områden därvi har likartade uppfattningar. Jag sade att det är som skiljer utsig. Jag ser också grund för samtal t. o. m. i finansutskottet, där det minsanninte har samtalats under de borgerliga regeringsåren, som välkänner fill. Mittenpartierna springer visserligen litet om varandra,men om ni vill ta spjärntag mot den moderata arbetslöshetspolitiken ochorättvisepolitiken, då är ni välkomna. Sedan får jag väl ändå säga att jag blev något förbluffad.Nils Åsling uppträder här som den store realisten och säger att här måste detläggas ner ett varv-annars ärdet en helt orealistisk varvspolitik. Det ärmöjligt att vet om det är Uddevallavarvet eller som skallläggas ned. Tala då om för folk vad som skall göras i stället! Det är möjligtatt har kvar i bakfickan några av alla de projekt som påstods liggai industridepartementet och som skulle ha räddat , men som vi inte harhittat. Tag fram dem , om skall lägga ner Uddevallavarvet ellerKockums eller båda! Det är omöjligt att riktigt på allvar uppleva finanspolitiker - som industripolitiker vet vi ju vad han går för. Somfinanspolitiker säger han att han sparar 21 miljarder. Sanningen är att niflyttar ut ur budgeten. I stället skall de lånas upp av andra Det ändrar inte det ekonomiska läget ettdugg. Vidare föreslår ni ett antal engångsinsatser, somvisserligen tar ned budgetunderskottet nu men som ökar det igen. Detgäller sammanlagt 20 miljarder av dessa 21 miljarder. Jag trodde inte att NilsÅsling ville driva det ekonomiska resonemanget, åtminstone inte här i . Jag vill inte återvända till mitten av , somRolf gjorde -jag tror att det skulle innebära att vi i onödan förloradeoss i historiska betraktelser. vill gärna hälla sig till sanningen, och detär en berömvärd ambition. Men då skall man inte säga att mittenregeringen hölluppe sysselsättningen bättre än andra länder . Försanningen är att mellan och fördubblades arbetslösheten iSverige. Så snabbt gick det inte i något annat land när det gällde försämringenav arbetsmarknadsläget. Det var ett uttryck för vad politiken gick ut på. Sedan har det varit mycket tal om att vi ökarstatsutgifterna med 43 miljarder- det talar alla de borgerliga debattörerna om.Jämför detta med att vill öka statsutgifterna med 39 miljarder ochdessutom minska inkomsterna med 2 miljarder. Kvar står alltså för att förbättrabudgetsaldot 2 miljarder. Det har i och för sig säkerligen kostatansträngningar i riksdagsgrupp att komma därhän. Men jag tyckeratt de stora orden här om den våldsamma miljardrullningen är överdrivna. Nimedverkar ju till till detta. Man inser dä hursvårt detär att göranågonting annat, om man inte gör som och hans partikolleger vill,nämligen dra ut landet i en enorm arbetslöshet och ekonomisk stagnation. pekade på problemet att de svenskaföretagen gjort stora utlandsinvesteringar. Vi har för avsikt att mycket nogafölja vad som händer med ansökningarna om att föra ut kapital förinvesteringar. Det är bara det att det enda uppslag vi fått från vpk är attåterinföra de s. k. bytesbalanskriteriet. Om nu någon inte vet vad det är, kanjag tala om att det inte betyder att man i någon nämnvärd grad påverkarmöjligheterna när det gäller utlandsinvesteringarna. I så fall får man ta tillhårdare tag. 30NILS ÅSLING (c) replik: