prot · G609107 · 1982-12-31 00:00:00 — Underde som jag har haft förmånen att tillhöra denna kammare har statentyvärr sålt ut mer och mer av sitt ansvar för svenska folkets hälso- ochsjukvård. Det är snart inte mycket som har att regera över,tyvärr. Mer och mer har hyvats över på landsfingen. har samtidigtförmåtts att nedrusta och därmed, som det visat sig, utlämnatdenna statliga myndighet - när den försökt i praktiken omsätta riksdagensbeslut - åt en förödmjukande behandling från Landstingsförbundets kanslissida, under flifigt åberopande därifrån av "begränsningskungörelsen". Vihar sett hur det har gått med länsläkarna och med sjukvårdsberedskapen förkrigsförhållanden. Ingen skall få mig att tro att det skulle gå bättre med denmedicinska språkvården, om hövligast skulle söka medverkan frånLandstingsförbundet. Hur egendomligt det än kan verka hyser jag faktiskt störreförtroende för och i den här saken än vadsocialutskottets socialdemokratiska majoritet tycks göra. Jag tycker nämligen,i likhet med de borgerliga reservanterna, att regeringen äntligen skall ta handom den här saken. Det är att över huvud taget någon regering gör det.Frågan är ju inte ny. Herrtalman och ärade ledamöter av denna kammare! Det är inte ochjag och kammarens många sjuksköterskor som behöver en översyn av den medicinskaspråkvården, utan det är våra - och andras -pafienter och deras anhöriga somhar behov av det. Jag vädjar därför fill de ledamöter av kammaren som möjligenråkar höra på vad jag säger och som i fråga om betänkande 20 kommer att ge StenAndersson och 26,8 miljoner till social forskning, att vidvoteringen beträffande betänkande 21 om den medicinska språkvården rösta medden borgerliga reservafionen, som vill lägga ansvaret i regeringens - faktisktden socialdemokratiska regeringens - i så fall rätt förmögna händer, istället, för att utlämna det åt en oviss framtid i händerna på några okändatjänstemän på . Överläggningen var härmedavslutad. Socialutskottetsbetänkande 20 Nr 107 Mom. 1 (medelsanvisningen) Utskottets hemställanbifölls med 221 röster mot 75 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 (försök med vård ikooperativa former) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 136 för reservation 2 av . Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 138 för reservationen av . betänkande 1982/83:20 om närradion. Anf,121 (): Det är nu tredje gången på mindre än som vi diskuterar närradionhär i kammaren. Det beror på att den socialdemokratiska regeringen som en avsina första åtgärder föreslog en ändring i de inte särskilt långtgående beslutriksdagen tog i fråga om närradion. Manmåste fråga sig varför socialdemokraterna egentligen har en sådan motvilja motnärradion. Den ger ju fria organisationer tillfälle att gå ut i etern med sittbudskap, sina idéer, sin tro. Är det så förgripligt? Föreningarnas egnamedlemmar får genom närradion en bättre kontakt med varandra. Allmänheten fårlyssna till synpunkter som den annars kanske inte nås av. Och detta sker utannågon innehållsmässig styrning från samhällets sida. Detär nu hög tid att socialdemokraterna tar sig samman och klarar ut sittförhållande till närradion. Det går inte att ständigt skjuta ett beslut ifrånsig genom förlängning av försöksverksamheten. Det är inte heller särskiltkorrekt gentemot alla de människor som blir mer och mer engagerade i arbetetmed närradio. Över dem har socialdemokraterna hängt ett damoklessvärd. Är detBengt eller kanske som plötsligt skall khppa avtagelstrået? Det hävdas,ibland avnärradions motståndare att det endast är de ekonomiskt starkaorganisationerna som kommer till tals. Men verkligheten är en annan. Detkostar inte så mycket i pengar att delta i närradioverksamheten. Men det krävsen hel del arbetsinsatser. De föreningar och samfund som fortfarande drivs aväkta idealitet har därför lätt att ställa upp. De stelnade organisationer somvant sig vid att betala för varje insats och få bidrag för varje ny åtgärd hardet däremot svårare. Vi får således ett slags urvalsprocess, och kanske är detden som är irriterande för en del gott folk inom den s. k. rörelsen. Glädjandenog har det gått att uppnå borgerlig enighet i utskottet kring de fyra punktersom aktualiseras i den moderata kommittémotionen 1982/ 83:1854. En viktig sakär just långsiktigheten av närradioverksamheten. Kommer den att kunna fortsättaså länge föreningarna önskar det, eller finns det risk att staten går in ochavbryter? Ireservation 3 föreslås ett tillkännagivande med innebörd att närradion bör varaett stadigvarande inslag i den svenska etermediebilden. Med ett sådantuttalande ges organisationerna behövliga planeringsmöjligheter såväl ekonomisktsom personellt. Jag yrkar bifall till reservation 3. Meden stadigvarande närradioverksamhet är det rimligt att närradiokommitténersätts av en central statlig myndighet, en närradionämnd. Detta har redan engång beslutats av , , men sedan rivits upp. Vi återkommertill det kravet i reservation 2, till vilken yrkas bifall. Fråganom utbyggnadstakten har också vållat strid. Eftersom socialdemokraternaförefaller att söka vägar att förkväva närradion, vill de naturligt nog hindraverksamheten från att växa. Frånmoderat sida anser vi att det är föreningslivets intresse som skall styrautbyggnadstakten. Låt oss glädjas åt att en viktig sektor av organisationsväsendethar expansionskraft - att många entusiaster vill göra en frivillig insats. Dåkan man inte, som socialdemokraterna gör, kräva att det skall gå långsamt frameller stå stilla; det vore att hämma i stället för att uppmuntra föreningarna.Frågan om utbyggnadstakten tas upp i reservation 4, till vilken yrkas bifall. Ireservafion 5 yrkas en lagändring, som innebär att sändande föreningar självabör ha rätt att anskaffa sändare, under förutsättning av att de godkänns avteleverket. Det är en yttrandefrihetsfråga, och det är fråga om att inteonödigtvis ge monopol på ett nytt område. Jag yrkar bifall tillreservation 5. Socialdemokraternabrukar försvara sin negativa attityd till närradion med att allemansradion inomlokalradion är ett alternativ som bör prioriteras. Jagvill gärna säga att jag är mycket positiv till allemansradion. Den är en viktigdel av lokalradions ordinarie utbud, och den bör ha ett hyggligt stort utrymme;hur stort är lokalradions sak att avgöra. Menallemansradion kan aldrig ersätta närradion, av bl. a. följande skäl: 1.Närradion kan, om föreningarna vill, sända dygnet runt. Allemansradion kanbara få . Närradion är i stort sett gratis för samhället.Allemansradion skulle fullt utbyggd kosta ca 50 milj. kr. Närradion kan snabbt komma i gång. Allemansradionskulle ta att bygga ut. Närradion har i princip samma frihet som dettryckta ordet. Allemansradion är bunden av radiolag och avtal mellan statenoch lokalradion. Det betyder t. ex. att om intres.set att deltaga är ojämntfördelat inom Organisationslivet på en viss ort blir det en hämsko förallemansradion, men inte för närradion. Jag vill avslutningsvisställa två frågor fill utskottets talesman. Fördet första: Kan socialdemokraterna tänka sig att lägga ner den nupågående närradioverksamheten? Fördet andra: Om svaret är nej på den första frågan, hur länge anser ni det vararimligt att en verksamhet som är värdefull och bör uppmuntras på 43 platser ilandet skall vara förbjuden i riket i övrigt? Utökningav antalet suppleanter i finansutskottet 122 (): och jag skall i debatterahögskolepolifik. Jag är därför förhindrad att efter middagsuppehållet närvaravid den fortsatta debatten. Föratt förklara min position vill jag överraska kammaren med att hävda att jag ären vän av närradion. Den bör permanentas och successivt byggas ut över helalandet. Jagyrkar bifall till reservationerna 2, 3, 4 och 5. Jag misstänker att vi kommeratt förlora voteringarna . Närradion, herr talman, kommer attsegra. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 21§ Utökning av antalet suppleanter i finansutskottet Anf.123 TREDJE VICE TALMANNEN: Enligtfill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i finansutskottet, som f. n. är 18, skall utökas fill 19. Jag hemställer att antaletsuppleanter i finansutskottet bestäms till 19. Kammarenbiföll denna hemställan. 22 §Meddelande om val Anf.124 TREDJE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela att val av en suppleant i finansutskottet samt två ledamöter ochtre suppleanter i styrelsen för Stiftelsen kommer attske vid morgondagens sammanträde. 23 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1982/83:135 Jordbruketskapitalförsörjning 1982/83:145 Vissa skogspolifiska åtgärder, m. m. 24 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:2243av m. fl. Kommunalekonomiskafrågor (prop. 1982/83:90) 1982/83:2244av m. fl. Ändrade regler för beskattning av näringsbidrag, m.m. (prop. 1982/ 83:94) 1982/83:2245av och förmåner åt värnpliktiga m. fl.(prop. 1982/83:115) 1982/83:2246av och 1982/83:2247 av SörenLekberg 1982/83:2248 av KjellMattsson m. fl. Vissa ändringar i fråga om markvillkoret samt denproduktionskostnadsan-passade belåningen i samband med statliga bostadslån m.m. (prop. 1982/83:118) 25§ Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1982/83:98 av () till försvarsministern om rationalisering av arméns fredsorganisation, m.m.: Genom den devalvering av försvarsbeslutsom regeringen nu genom budgetförslaget önskar genomföra står försvarsmaktenåren framöver inför mycket allvarliga planerings- och prioriteringsproblem.Ser man särskilt till arméns situation kan bl. a. konstateras att dessa problemframträder med speciella politiska förtecken eftersom arméns krigsorganisationi så avgörande grad bygger på värnplikten som bas. Ett grundläggande problem för armén är avvägningenmellan krigs- och fredsorganisationen. har det stått klart attarméns fredsorganisationsstruktur är orafionell och drar proportionellt förstora kostnader i förhållande till den krigsorganisation den förutsättsproducera. Dettaproblem måste få en mer fast och långsiktig lösning än den som nåddes våren1982. Icke minst för berörd personal, för kommuner och övriga regionala ochlokala intressenter är det nödvändigt att tidigt lämna en av statsmakternafastställd plan för fredsorganisationens rationaliseringar. Planeringen kan dåinriktas mot vad som är slutligt nödvändigt för att åstadkomma balans inomarmén mellan krigsorganisationens behov av materielförnyelse och en härtillavpassad fredsorganisationsstruktur. Arménskrigsorganisationsutveckling kommer även om medel frigörs frånfredsorganisafionen att ackumulera ett stort antal problem. Ett väsentligtproblem är kvalitetsawägning och kvalitetsutveckling av de olika brigadtyperna.Brigad 77 har trots vissa svagheter en i stort sett modernt anpassad strukturmedan brigad 66 M i takt med att materielförnyelse uteblir får successivt meroch mer accentuerade svagheter i 80- och 90-talens markstridsmiljöer. Omicke båda dessa brigadtyper kan få en vad gäller vissa väsentliga stridsfunktioner(luftvärn, arfilleri, pansarvärn och rörlighet) likartad struktur står vi snartinför problemet att även i fältförbanden få tydliga A- och B-lag. Särskiltuttalad är f. n. den mycket begränsade rörligheten i terräng hos brigad 66 M.Frågan är om bataljonerna i denna brigadtyp över huvud taget kan genomföraanfall ur marschgruppering med de tids- och rörlighets-krav som gäller i modernmarkstrid. Tvingas vi därtill grundutbilda värnpliktiga i organisationer med såväsenfiigt olika kvalitet löper vi risk att allvarliga trovärdighetsluckoruppstår hos såväl befäl som värnplikfiga. ÖB har visserligen anmält att gamlabandvagnar 202 kan tillföras dessa brigader. Man bör dock vara på det klara medatt detta gäller ett hårt slitet bestånd vars livslängd torde vara mycketbegränsad. Kan icke brigad 66 M bibehållas i brigadorganisation och materielförnyas torde negativa trovärdighetseffekter utomlands inte kunna uteslutas. Denfemte Norrlandsbrigaden, beslutad , har av regeringen nu ifrågasatts,trots att t. ex. nya bandvagnar för denna brigad redan beställts. För arménskrigsorganisationsutveckling är det av regeringen i denna del upphävdaförsvarsbeslutet synnerligen olyckligt. Så sent som i december förra åretuttalade chefen för armén i en ledare i Arménytt tilltro till besluti denna fråga. Satsningen i försvarsbeslutet på förstärkning av försvaret iNorrland, som hade säkerhetspolitisk bakgrund, löper risk att urholkas om intedenna brigad kan sättas upp. Förarméns krigsorganisation förestår materielanskaffning åren framöver som medregeringens delvalverade försvarsramar blir ytterligt svårbemästrade. Tilldetta kommer att inriktningen av väsentliga vapenbärarfunktioner och ammunitiontill dessa har visat sig vara diskutabel med hänsyn fill den taktiska ochtekniska utvecklingen i omvärlden. Det har t. ex. allvarligtifrågasatts om den kraftiga svenska satsningen på riktad sprängverkan (RSV) vad gäller vapen och ammunitioninom alla pansarvämsfunktioner är balanserad med hänsyn fill utvecklingen avskydd med hjälp av främst s. k. aktivt pansar. Erfarenheterna från de senastestriderna i tyder på att aktivt pansar bringar nerstridsvagnsförlusterna radikalt. Särskilt allvarligt är att TOW-robotensgenomträngningsförmåga mot aktivt pansar enligt vissa uppgifter minskar medminst hälften jämfört med konventionellt pansar. TOW-programmet löper mot dennabakgrund risk att bli ett vapensystem som är en "pappersfiger".Eftersom TOW-systemet avses både för attackhelikoptrar och för olika typer avpansarvärnskompa-nier i fältförbanden är denna breda satsning på ettrobotsystem sorri bygger på riktad sprängverkan oroande om systemets verkan motmoderna stridsvagnsskydd kraftigt reduceras, låt vara att det alltjämt har godförmåga mot pansarskyttevagnar av olika typ. Vidare är försöken med indirekta pansarvärnssystem (STRIXoch M483 Al) för granatkastare och artilleri byggda på RSV-principen. Påmotsvarande sätt får de lätta när- och mellanpansarvärnssystemen (miniman,granatgevären, pvkanoner), vilka alla bygger på RSV-ammunifion, avsevärtreducerad förmåga mot stridsvagnar. Huvuddelen av de svenska värnpliktiga äreller kommer att bli utbildade i dessa system. Vad händer vid enstridssituafion om de värnpliktiga blir på det klara med att "svensktstål" inte biter? Utvecklingen av nytt lätt stridsfordon, det s. k.XX20-projektet, synes kostnadsmässigt bli allt svårare att försvara inom deekonomiska ramar som gäller för arméns materielanskaffning. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor tillförsvarsministern. Hur ser försvarsministern på planeringssituationen vadgäller rationa liseringar av arméns fredsorganisation? Anser försvarsministern att brigad. 66M fyllerkvalitetskraven för modern markstrid , och hur ser han på riskerna för en utveckling av A- och B-lag i arméns fältförband? Hur bedömer försvarsministern utvecklingen av skydd förstridsvagnar med hjälp av aktivt pansar och kompositpansar mot bakgrund av det samlade svenska pansarvärnsprogrammet? Anser försvarsministern att kostnaderna för utvecklingav XX20- projektet alltjämt är försvarbara inom de bantade materialanskaffningsra- mama för armén? 26§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:378av (vpk) till socialministern om prövningen av rörelsehindradesbehov av färdmedel: I och med att socialtjänstlagen trädde i kraft den1 hävdade att färdtjänsten skulle omfattas avlagens bestämmelser om bistånd, dvs. behovsprövad rätt till socialhjälp. Jag vill härmed frågasocialministern: Ansersocialministern att rörelsehindrades behov av kommunikationer skall betraktaspå ett principiellt annat sätt än vad som gäller för icke rörelsehindrade? 1982/83:379 av OveEriksson (m) till statsrådet om tillvalsämnena i grundskolanshögstadium: I och med Lgr 80 avskaffades de gamlatillvalsämnena i högstadium. De enskilda skolorna fick frihet attinom vissa gränser hitta på egna tillvalsämnen. Vilkaär erfarenheterna av det nya systemet med "fria" tillvalsämnen? Hurmånga tillvalsämnen har stoppats därför att läroplanens krav på en jämnkönsfördelning inte uppfyllts? att de nya tillvalsämnena ger eleverna bättre kunskaper för vidarestudier eller yrkesarbete än de gamla? 1982/83:380av () till statsrådet om planerad utbyggnad avvattenkraften: tillkallade energiministern enparlamentarisk beredning med uppgift att föreslå en plan för vattenkraftensutbyggnad. Beredningen bör enligt direktiven vara klar med sitt arbete senastden . Idecember 1982 gav regeringen fillstånd för utbyggnad av Älglunds kraftverk iRickleån. I budgetpropositionen föreslås vidare en utbyggnad av Fatsjökraftverk i vattensystem. Båda dessa projekt är kontroversiella,eftersom starka motstående intressen finns. Detär anmärkningsvärt att regeringen på detta sätt föregriper beredningensarbete. Det gäller i synnerhet då en plan för utbyggnaden av vattenkraften kangöras så att kontroversiella utbyggnader inte behöver tillgripas. Målen kan nåsgenom ombyggnader och effektiviseringar. Ytterligare projekt ligger föravgörande bl. a. i . Mot denna bakgrund billjag ställa följande fråga till energiminsitern: Harregeringen för avsikt att ge tillstånd till ytterligare vattenkraftsutbyggnadinnan vattenkraftberedningen slutfört sitt arbete? 1982/83:381 av () till jordbruksministernom ifrågasatt höjning av skogsvårdsavgiften: I tidningsartiklar har uppgetts attskogsvårdsavgiften skall höjas i syfte att få fram mer skogsråvara tillindustrin. Kombinerat med ett bidrag för avverkning är det, enligt uppgifternai pressen, ett sätt att få fram mer massaved och sågtimmer om konjunkturernaför skogsindustrin vänder snabbt uppåt. Det angavs också att det är fullt möjligt att lägga framett sådant förslag för så att bestämmelserna kan träda i kraftfrån . I anledning av dessa uppgifter vill jag till statsrådetställa följande fråga: Är statsrådet beredd att antingen bekräfta eller dementerauppgifterna om att det inom regeringen finns planer på att höjaskogsvårdsavgiften ? 1982/83:382 av (vpk) till statsrådet om homosexuella flykfingar: Homosexuella utsätts för grovförföljelse i stora delar av världen. Tyvärr har avvisatförslag om att sådan förföljelse skall kunna utgöra grund för att erhållaflyktingstatus i . Däremot har uttalat sig för att personersom riskerar förföljelse för homosexualitet, t. ex. i form av allvarligafrihetsstraff, av humanitära skäl skall kunna få stanna i . Avuppgifter, bl. a. sammanställda av RFSL, förefaller det emellertid inte som omriksdagens uttalande lett till avsedd förändring av praxis. Ett flertalpersoner som riskerar just sådan förföljelse som nämns i uttalandehar utvisats och förpassats ur landet. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförverkliga intentionerna i uttalande? 1982/83:383 av () tillutbildningsministern om det politiska inflytandet vid universiteten: Enligt uppgift i pressen har entalesman för socialdemokraterna uttalat att samhället måste ta ansvar för attuniversiteten blir mer inriktade på att stå i samhällets tjänst. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Anser även utbildningsministern attett ökat politiskt inflytande vid universiteten är önskvärt? 1982/83:384av () till utbildningsministern om framtida regler förantagning till högskolan: I gjorde utbildningsministern detöverraskande uttalandet att "betygen mer eller mindre spelat ut sinroll". Jag vill därför fråga utbildningsministern: Vid vilken tidpunktanser utbildningsministern att betygen skall avskaf- Nr 107 den Vilka antagningsregler fill högskolanskall, enligt utbildningsministern, 24 rnars 1983 gälla efter det attbetygen avskaffats? Meddelande om 1982/83:385 av () till finansministern om det s. k. frågor tvåprocentsmålet för denkommunala tillväxten: I en intervju i den 24 mars 1983yttrade statsministern på en fråga om tvåprocentsmålet för den kommunalatillväxten: "Vi har inte släppt det målet. Däremot har vi aldrig sagt attökningen skulle ske med statliga pengar." Vem skall betalafillväxten, om inga nya statliga bidrag skall utgå? Delarfinansministern statsministerns uppfattning att tvåprocentsmålet ligger fast? 27§ Kammaren åtskildes .