prot · G609124 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:120 av andre vice talman () tilljordbruksministern om kompetensproven för jägare: I proposition 1977/78:141 föreslogskömpetensprov för jägare, följde regeringens förslag. I nämndaproposition framfördes bl. a. att "proven inte blir alltför omfattande ochteorefiska. De bör utformas så att de i princip kan vara gemensamma för allakategorier av jägare." Efter den försöksverksamhet som utformats i starktmedansvar från de bägge jägarorganisationerna kommer det underlag att finnassom behövs för att regeringen skall meddela föreskrifter och bestämmelser förprovens slutliga utformning. Redan i proposifion 141 framhöll departementschefen:"har ingående redogjort för hur kursmaterial för provenskonstrukfion och prov skall utarbetas. I likhet med flera remissinstanser anserjag för egen del att förslaget i denna del förefaller omfattande ochresurskrävande." Som nämnts fick därefter jägarorganisationerna ett starktmedansvar för de praktiska och teoretiska provens utformning. Det är vidarekänt att studiecirkelverksamhet förekommit varifrån erfarenheter inhämtas frånstudiedeltagarna, innan det slutliga förslaget lagts till regeringen. Trots den tidigt uttalade riktlinjen att inte skapa ettför omfattande och teoretiskt system synes motsatsen nu inträffat. Denfrågebank som presenteras lär rymma mellan 1 200 och 1 600 frågor. Ur dennafrågebank skall sedan den som avlägger prov svåra på 80 frågor, av vilka högst11 får vara fel besvarade. Detta gäller det teoretiska grundprovet. För s. k.högviltsprov tillkommer 30Trågor, varav högst 5 får vara fel besvarade. Utöverdenna teoretiska del förekommer dels praktiska prov för hägelvapen, delssärskilt prov benämnr grundprov/kulvapen, dels också särskilt prov benämnthögviltsprov/kul vapen. Det förefaller som om ambitionen fortfarande varit alltförstor vid framtagandet av materialet, och framför allt gäller detta deteoretiska proven. Det är självklart viktigt att ha teoretiska kunskaper iekologi, artkännedom om däggdjur och fåglar samt kännedom om vapen ochammunition, skjutteknik och lagstiftning. Men det är inte önskvärt att denstundande examen blir så omfattande att man riskerar att skrämma bort vissakategorier jägare eller möjliga jägare. Det är svårt att se det meningsfulla ifrågor av följande art: De vildadjur som lever i är speciellt anpassade till: 8 protokoll 1982/83:124-125 Rovdjurens föda har större näringsinnehåll per kilo änväxtätarnas ja, det ärrätt nej,växter innehåller mer näring per kilo än kött nej, kött och växter har lika stort näringsinnehåll perkilo - för att nu nämna några av frågebankens outsinliga förråd av frågor. Även efter den obligatoriska jägarexamen är det inteexamen som sådan som gör utövaren till en bra jägare, utan helt andra faktorer.Det finns en påtaglig risk för att många nuvarande jaktutövare, såväl äldre somyngre, av olika anledningar kan ha svårt att klara framför allt den teoretiskadelen men ändå är omdömesgilla, kunniga och skickliga jägare. Det skulle därförvara värdefullt om ambitionerna sänktes och den obligatoriska jägarexamenstartades från en betydligt lägre nivå än den nu aktuella. Det kan nämligen inte uteslutas att de i den omfattandeförsöksverksamheten deltagande personerna inte i sin helhet är representativaför det stora flertalet jägare. Sannolikt förhåller det sig så att de i ställetär särskilt motiverade och därmed inte haft svårigheter med de prov som deavlagt. I detta sammanhang måste man komma ihåg den stora skara jägare som ickeär organiserad i någon jaktorganisation och följaktligen heller inte kunnatkomma till tals i frågan. I proposition 141 fastslogs att det ankommer på regeringenatt meddela föreskrifter om vilka kategorier jägare provet bör omfatta och ivad mån utlåning av vapen bör få ske. Med den ambitiösa uppläggning som jägarexamen nu får, ävenom ambitionsgraden sänks, är det nödvändigt att dispens kan meddelas frånproven i särskilda fall. T. ex. skulle det vara uppenbart orimligt att behövaresa långa vägar för att avlägga teoretiska och praktiska prov. Det bör ävenuppmärksammas vad som i propositionen sades om att proven till en början skulleomfatta endast dem som för förstagången avsåg att förvärva vapen förjaktändamål eller vapen av annan vapenklass . Det finns fortfarande anledning enligt min mening att ståfast vid detta ställningstagande. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att tilljordbruksministern få Ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att medverka till att proven förjägarexamen utformas så att de riktlinjer som angavs i proposition 1977/78:141och vad jag i interpellationen anfört blij regeringens beslut? 1982/83:121av Margö (vpk) till statsrådet om läkarnasinformationsskyldighet gentemot patienterna: Den uppmärksammade Ludwigstudien,som pågår vid bl. a. sjukhusen i har aktualiserat läkarnasinformationsplikt till patienterna. Ludwigstudien är en internationellvetenskaplig studie, som försöker klarlägga värdet av kortvarigcytostatikaterapi jämfört med längre cytosta-tikaterapi samt kombinationer avdessa metoder och hormonbehandling. Studien utgör en fortsättning på en standardiserad metoddär hela bröstet oftast avlägsnas. fann vid granskning av detta projekt attläkarna inte informerat patienterna på ett fillfredsställande sätt. Fr. o. m.den 1 januari gäller en ny hälso- och sjukvårdslag, där läkarnasinformationsskyldighet gentemot patienterna fastställs. Ansersjukvårdsministern att paragrafen om patienternas rätt till information i dennya hälso- och sjukvårdslagen är tillräcklig för att garantera att patienternafår fullständig information om sitt hälsotillstånd och alternativabehandlingsformer även då de ingår i medicinska forskningsstudier? Har enligtsjukvårdsministerns mening kvinnorna som fillhör sjukhuskliniker som ingår iLudwigstudien samma möjligheter som kvinnor som tillhör andra kliniker attvälja behandlingsmetod vid bröstcanceroperation? Finns det skälatt på något sätt stärka pafienternas rätt till information? 19 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:437 av (vpk) fill civilministern omökad insyn i kommunala bolag: Rätten att framställainterpellationer och frågor är av stor betydelse för att demokratin skallfungera i kommuner och landsting. Vissa verksamheter som bedrivs genom kommunalabolag är dock undantagna från alla former av insyn, då man ofta använder enalltför snäv tolkning av gällande bestämmelser. I min egen hemkommun, ,har man genom att bilda kommunala bolag inom energi- och fastighetssektorn heltförsatt all parlamentarisk insyn ur funktion. Det enda svar en förtroendevaldfår är att det går utanför den kommunala kompetensen att behandla frågorgällande kommunala bolag i exempelvis kommunfullmäktige. Med hänvisning till det anförda vill jag frågacivilministern: regeringen beredd att vidta åtgärder i syfte att ökainsynen i kommunala bolag? 1982/83:438 av () till statsrådet om tekokoncernen situation: Staten och harunder tillfört Eiser ca 650 milj. kr. i form av statligakoncernbidrag och nyemission. Pengarna har förbrukats under samma fid. Enligt uppgifter i massmediaföreslår en utredning inom Statsföretag att ytterligare 275 milj. kr. Mot bakgrund av utfästelserna inom regeringen attindustristödet skall trappas ned, tekopolitiken skall göras mer "offensiv"etc., anhåller jag att till statsrådet få ställa följande fråga: Vilka slutsatser drar regeringen av den nämndautredningens analys av situationen för den statliga tekokoncernen ? 1982/83:439av (vpk) till jordbruksministern om kontrollen avradiumförekomsten i Pleutajokk: harfastställt ett kontrollprogram om radium i vatten avseende vattendragetPleutajokk. Kommunens och prover i bäcken har inte gett samstämmigaresultat. Mot nämnda bakgrund vill jag ställa följande fråga: Är jordbruksministern beredd att vidta åtgärder för attåstadkomma en mer tillförhtlig kontroll av radiumförekomsten i Pleutajokk? 1982/83:440 av () till justitieministernom de statliga affärsverkens ansvar gentemot allmänheten: Återigen har det inträffat att ettantal människor förlorat stora belopp, i form av tipsvinster, genomförsumlighet av postverket. Hur ser justitieministern på postens och övriga statligaaffärsverks ansvar gentemot allmänheten? 1982/83:441 av () till statsrådetBengt om lärarledd bordsbön i skolan: Anser statsrådet att lärarleddbordsbön i skolan är i överensstämmelse med läroplanens mål om otendentiöspåverkan? 20 § Kammaren åtskildes .