prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — Jaghar mycket svårt att förstå den argumentationen från sida. I ensituation då vi har en alltför hög arbetslöshet, då industrin och företageninte efterfrågar eller anställer arbetskraft, kan man väl inte betrakta AMS somen konkurrent till företagen om arbetskraft. Något sådant skymtar i detmoderata resonemanget i reservationen. Man talar om ett föråldrat system, därvi sitter fast. Jag känner igen sådana argument från debatten tidigare här , Jag skulle vilja fråga : Skall vi tolkadetta så att menar att vi skall avskaffa arbetsmarknadsverket heltoch hållet, om detta nu är till så stort hinder för marknadskrafterna attklara problemen som tydligen blint tror? Vi har tidigare höjt finansfullmakten. Senast skedde /80. Då höjdes den från 2 miljarder till 2,5 miljarder. hade vi en borgerlig regering, och då hördes inga protester mot höjningenfrån . Men det är väl i denna fråga som i så många andra frågor när,det gäller den moderata politiken: Man för en politik i regeringsställning, enannan i opposition och i valrörelserna. Det gäller ju t. ex. i fråga ommoderaternas många skattesänkningslöften. I opposition kräver de skattesänkningarav stora mått, i regeringsställning höjer de skatterna på löpande band. , Fru talman! Jag yrkar bifall fill utskottets hemställanoch avslag på den moderata reservationen. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, finansfullmakten) 41TAGE At>OLFSSON (m): Jag kommer till en helt annan slutsats än . Jag hävdarnämligen att nya skatter, nya avgifter, nya pålagor leder fill sämre lönsamhetför företagen och därmed färre arbetstillfällen. Den väg som för leder till större utgifter för samhället och ännu större lånebehov- det är ändå lånade pengar som vi rör oss med. För somvi fortsätter den här vägen och förnekar nödvändigheten av att sätta in derätta ekonomiska åtgärderna för att rädda landets ekonomi närmar sig Sverigeallt snabbare den ekonomiska katastrofen. Och jag trodde att vi i denna kammarekunde vara överens om att vår främsta uppgift är att försöka hindra detta. frågar om jag vill avskaffa AMS. Denmålsättningen trodde jag att vi kunde vara överens om. Det är väl ändå ettslutmål att hoppas på att ekonomi och företagens lönsamhet blir sådanaatt vi kan skapa Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, finansfullmakten) naturligaarbetstillfällen för människor som söker arbete, så att denna verksamhet bliröverflödig. 42 (): Vi har hört den här visan i , såvi vet på vilket sätt tror sig kunna lösa arbetsmarknadsproblemen.Dess bättre är fortfarande ganska ensamma i om att drivaden tesen. Och jag hoppas att ni i fortsättningen också kommer att vara ensammai dessa strävanden. säger att det kan vara en målsättning föralla att avskaffa AMS. Vi kan i varje fall inte göra det i dagens situation,när vi har uppenbara svårigheter att sysselsätta framför allt ungdomen. Och jagupprepar: Den argumentation som hade i sitt första inlägg var egentligenen argumentation för att samhället skulle göra större satsningar för att lösaproblemen. Jag frågar fortfarande: Varför är det nu plötsligtomöjligt att höja finansfullmakten med den miljard som behövs på grund av densituafion som vi i varje fall kortsiktigt har på arbetsmarknaden, när det gickbra att höja den med en halv miljard i ett läge då situationen påarbetsmarknaden faktiskt var bättre än den är ? Då hörde vi som sagt ingaprotester från . Då var de med om att höja finansfullmakten från 2miljarder till 2,5 miljarder. Det går inte ihop, . Jagvidhåller mitt yrkande, fru talman. 43 (): konstaterade i sitt anförande attvi moderater är ensamma om vår uppfattning och att vi kommer att vara det ocksåi framtiden. Jag är inte alldeles övertygad om detta, . Jag troratt vi alla måste inse den nakna sanningen. Den som utför ett dagsverke i AMS regi kostar maximaltkanske . När AMS får hantera detta dagsverke, är det uppei en kostnad av . Då tycker jag att vi alla bör ställa oss frågan:Har'vi verkligen råd att hålla på med en verksamhet, som kostar långt . per dag utöver vad den får som utför arbetet? Det är alldeles häpnadsväckande attvi över huvud taget håller på med detta. I inget fall skulle jag tro att enklaarbeten utförda i AMS regi betalas med ett lika högt belopp som vadAMS egna administrafionskostnader uppgår till , nämligen . 44PAUL (): Jag kan hålla med om att det bör gå atteffektivisera och förbättra verksamheten inom AMS. Det är jag inte främmandeför. Men så länge inte har något annat medel att sätta in i dennasituafion än att bara lita till att marknadskrafterna skall lösa problemen utanatt vi behöver ha AMS, som kan gå in och hjälpa till, menar jag att TageAdolfsson och står tomhänta. Ni får lov att peka på någonting somkan Detta är samma debatt som vi har fört . Jag skall inteupprepa den. står dess bättre fortfarande ensamma i sin tro på attenbart marknadskrifterna skall kunna lösa sysselsättningsproblemen, men detgör de inte. 45 (): Låt oss inte glömma bort att dessa förhatligamarknadskrafter ändå har byggt upp både vårt välstånd och det svenska näringslivet.Därför tror jag att vi har anledning att sätta tilltro till marknadskrafternaäven i framfiden. Vi kan gå en annan väg än den anvisar. Jagupprepar vad som har sagts i dennakammare. Vi kan försöka skapa lönsamma företag genom att minska på skatter,avgifter och pålagor samt ändra på den lagstiftning som försvårar för företagenatt anställa folk, även om de behöver anställa folk. Den vägen måste.vi gå. Nyapålagor föder bara större arbetslöshet och försämrar både företagens ochlandets ekonomi. Det kan vi aldrig bortse från. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, finansfullmakten) 46 (): Jag antar att och jag intekommer överens. Men när har jag eller vi socialdemokrater sagt att vi inteskall ha lönsamma företag i ? Peka på något enda tillfälle, när ettsådant yttrande har fällts. Det har i varje fall inte fällts av mig. Vi torde vara helt överens om att basen försysselsättningen naturligtvis är ett näringsliv som fungerar och att vi harföretag som kan skapa jobb. Men i den mån som denna funktion inte räcker tillhar det visat sig att AMS beredskapsarbeten kan hålla folk i gångunder lågkonjunkturer och besvärligheter till dess att arbetsmarknaden på nyttbörjar fungera på ett normalt sätt. Jag tror ändå inte att på allvar menar kan helt göra sig av med de resurser som AMS ändå innebär, förrän man harskaffat något annat som verkligen kan lösa dessa problem. Jag upprepar: TageAdolfsson och har i detta fall inte presenterat ett sådantalternativ. 47 (): . blir PaulJansson och jag helt överens. Det är lönsamma företag som vi behöver, ochendast lönsamma företag kan lösa dessa problem . Men låt oss då vidta deåtgärder som fordras för att åstadkomma denna lönsamhet för företagsamheten ochalla de arbetsmöjligheter som vi saknar. Det sambandet tycks inte ensPaul längre förneka. 48PAUL (): Vi är i den olyckliga situationen, TageAdolfsson och jag, att det finns ingen tredje deltagare i den här debatten. Viskulle i princip kunna hålla på , men det tänker jag inte göra. Jag skallsluta med att återupprepa min fråga fill : Varför Nr 54 gick ni inte emot höjningen avfinansfullmakten från 2 miljarder till 2,5 Fredaeenden miljarder vid förra fillfället, närvi hade ett betydligt bättre arbetsmarknads- läge än vi har ? Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (UbU) Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med248 röster mot 79 för reservafionen av m. fl. 7 § Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /83:12 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. inomutbildningsdepartementets- verksamhetsområde (prop. 1982/83:50 delvis). 49 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför punkterna 1 och 2. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande båda punkterna i betänkandet. 50 (): Jag skall på vår sista arbetsdag förejuluppehållet försöka fatta mig kort, även om det i och för sig finns mycketatt säga om de satsningar som regeringen har gjort i proposition nr 50 inomutbildningsdepartefnentets område. Vi moderater i utbildningsutskottet har reserverat oss motde satsningar som regeringen föreslår, trots att vi i och för sig inte harnågot emot att de redovisade byggnadsobjekten kommer till stånd. Vi anser dockatt ärenden av större ekonomisk räckvidd bör beredas i vanlig ordning i detreguljära budgetarbetet. I samband därmed kan då avvägningar göras gentemotandra angelägna områden. Detta är enligt vår uppfattning nödvändigt i det rådandestatsfinansiella läget. Regeringen har i det här fallet lyft fram ärenden någramånader i tiden för att kunna visa på handhngskraft. Må så vara. Mentidigareläggningen blir i jämförelse med det ordinarie budgetarbetet så litenatt den är av mindre betydelse även på sysselsättningsområdet och motiverarenligt vår uppfattning inte avsteget från det nödvändiga övergripandebudgetarbete som är alldeles speciellt nödvändigt i det rådande ekonomiskaläget. Med det anförda yrkarjag bifall till den moderata reservationen nr 2 tillutbildningsutskottets betänkande nr 12. 51KERSTIN (): ,' Fru.talman! I reservafion 1 till"Utskottsbetänkandet har den icke socialistiska delen av utskottetföreslagit att det stimulansbidrag sorn kommunerna får för att anordnagymnasial lärlingsutbildning inom industri- och hantverkssektorn - somi proposifionen föreslås höjt fill -också skall kunna användas av kommunernaför att anordna lärlingsutbildning hos hantverksmästare och mindre företagare. Vivet att på detta område finns möjligheten att ordna denna utbildning, men vivet också att det för en hantverksmästare blir ganska mycket kringkostnader,vilket gör att många drar sig. Vivet också att det inom detta område finns möjlighet för ungdomarna att efterutbildningen också få ett arbete. Vi anser att det vikfigaste är att kommunernapå ett bra sätt kan leva upp till den garanfi man har att ansvara för när detgäller 16-17-åringar. Jag yrkarbifall till reservafion 1. Anf.52 (): I det arbetsmarknadsläge vi nu har är det angeläget att alla till budsstående medel sätts in för att framför allt underlätta för de ungdomar somskall slussas ut på arbetsmarknaden. En lång rad åtgärder har vidtagits avmittenregeringen på både utbildnings- och arbetsmarknadsområdena. Deåtgärder som föreslås i proposition 50 om utökad intagning tillgymnasieskolan och ökad yrkesutbildning på icke gymnasieorter ansluter väl tillde åtgärder som de borgerliga regeringarna fidigare vidtagit. Vistöder också förslaget om det ökade stimulansbidraget. Stimulansbidraget skalldock inte kunna användas fill inrättande av lärlingsplatser. Vi i folkpartiettycker det är fel att göra detta undantag och stöder därför förslagatt det skall få användas även fill lärlingsplatser. Inledningsvissade jag att alla fill buds stående medel bör användas fill ungdomsinsatser.Folkpartiet har därför lagt fram förslag om att ytterligare ökalärhrigsutbildningen med hjälp av arbetsmarknadsmedel. Dengymnasiala lärlingsutbildningen kan tillgodose utbildningsbehov förverksamhetsområden där rekryteringsbehoven är relativt låga. Den ger ocksåmöjlighet till individuell utformning och geografisk spridning. Avolika skäl har det varit svårt att öka antalet lärlingsplatser. Ett är att detföreligger ett anställningsförhållande för lärlingen med rätt till minimilön.Många av de hantverkare som skulle kunna vara aktuella som handledare haremellertid enpersonsföretag eller endast en anställd. Av ekonomiska skäl har dedå inte möjlighet att ta emot en lärHng, även om de skulle kunna ge av sinyrkesskicklighet och sin tid. Om man menar allvar med ungdomssatsningarna, får man inte låta dettaförslag vara oprövat. Jag yrkar därför bifall fill , ochmoderaternas reservation i utbildningsutskottets betänkande 1982/83:12. Jaghänvisar också till och reservafion 4 iarbetsmarknadsutskottets betänkande 1982/83:13. Vissaekohornisk- politiska åtgärder m.m'. (UbU) '' 53 (): Egentligen skulle man behöva anslå ganska mycket tid till den debattsom vi borde föra kring dessa frågor. Jag skall emellertid inte göra det, utani stället korta mitt anförande. Vi får återkomma till diskussionen om Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. lärlingsutbildningensenare under detta budgetår, nämligen , när vi får den nyabudgetpropositionen. Jag skall bara beröra de två reservationer som är fogadetill utskottets betänkande. Reservation 1 gäller förslaget om en höjning avstimulansbidraget till kommuner. Jag måste först markera att reservanterna intehar uppmärksammat den enighet som rådde när vi införde stimulansbidraget.Avsikten med detta bidrag var att få kommunerna att ordna reguljärautbildningar inom såväl den stora som den lilla ramen inom gymnasieskolan. Det har senare visat sig att kommunerna har klarat dennauppgift relativt skapligt, medan de nu har vissa svårigheter av ekonomiskaskäl. Det är därför vi nu föreslår en höjning, för att möjliggöra förkommunerna att hyra lokaler och skaffa undervisningsmaterial - just det som dehar påpekat att de har svårigheter med. Utskottsmajoriteten anser att det ärangeläget att stödja detta. Därför skall man inte föra in lärlingsutbildningeni det här sammanhanget. Utskottet har tidigare enhälligt avstyrkt mofionerangående ändrade regler för lärlingsutbildningen. Vi vet också att det pågår enförsöksverksamhet. Den skall utvärderas, och förslag om de ändringar som detkan finnas anledning att göra kommer att läggas fram för . Rentprincipiellt har avsikten med stimulansbidraget icke varit att det skulle utgåsom lönebidrag till arbetsgivarna. Därför anser jag att inte skallbifalla reservation 1. I reservation 2 vill att man inte nu skallpåbörja arbetet för att fidigarelägga byggnation inom områdena högskola ochforskning. Vi anser att en sådan fidigareläggning är angelägen, och det ingår ipaketet av ekonomisk-politiska åtgärder för att sfimulera sysselsättningen.Dessutom skapar denna åtgärd - och det är minst lika vikfigt - förutsättningarför en bättre utbildning för de studerande. Det finns alltså möjligheter atttidigarelägga viss byggnation. Det skapar arbetsobjekt och ger en bättreutbildning. Detsamma gäller frågan om bidraget till undervisningsmaterial.Därför yrkar jag avslag även på reservation 2. Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (användningen av stimulansbidraget) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 152 förreservafion 1 av m. fl. Punkt 2(byggnadsarbeten, m. Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 79 förreservation 2 av Per . m. fl. 8 § Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. åtgärder m. m. betänkande 1982/83:6 om vissa ekonomisk- ('ttt\ politiskaåtgärder m. m. 1982/83:50 delvis). 54 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 55 (): Jag yrkar härmed bifall fill samtliga moderatareservationer i trafikutskottets betänkande nr 6. Vi har från moderat sida inte tagit ställning till deolika investeringsobjekten vart för sig. Det är mycket möjligt att flera avdem, kanske alla, i och för sig är vällovliga och välbehövliga, men de harutvalts enbart ur sysselsättningsmässiga aspekter, och sådana kan inte ensammavara avgörande för investeringar inom kommunikationsområdet. Stor vikt måstenaturligtvis också fästas vid värdet av investeringarna avtrafiksäkerhetsmäs-siga, miljömässiga och avkastningsmässiga skäl. Så haruppenbarligen icke skett. Våra avslagsyrkanden bygger på vår vägran att godtainvesteringsobjekt som plockats fram utifrån en ekonomisk politik, som vi intekan godta, och som finansieras på ett sätt som vi finner förkastligt. Jag yrkar således bifall till reservationernanr 1, 4, 7, 8,10, 12 och 14. För att spara tid kommer vimoderater att gå fill slutlig rösträkning endast för vår reservation nr 1.Utgången härav får gälla för våra övriga reservationer. Utsattes vi trots dennaförklaring för kontrapropositionsförfaranden, deltar vi i dessa men avstårfrån rösträkning i därpå följande huvudvoteringar. 56CLAES ELMSTEDT (c): De förslag från de olika fackdepartementen omekonomiskpolitiska åtgärder som har att ta ställning till har ettdrag gemensamt, nämligen att äskandena spänner över flera budgetår. Det ärnågot nytt att generellt använda den tekniken på det här sättet. Vi har fråncenterns sida ansett att det är rimligt att man följer den regel som normaltgäller, att de pengar som äskas avser det budgetår som de anvisats för och inteen . Över större delen av det här området har vi gått med pådet som gäller /83. Vi skullenaturligtvis kunna ha en stor debatt om dessa frågor, men det Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. finnsanledning att återkomma efter det att budgetpropositionen har lagts fram ijanuari. Man kan emellertid göra en del randanmärkningar, och jag vill ta uppnågra. Regeringen säger på något ställe att vägunderhållet är eftersattoch att det kräver en rejäl satsning - visserligen från arbetsmarknadssynpunkt,men ändå. Så anvisar man 100 milj. kr. fill detta ändamål. Jag vill göra den kommentaren att det för det första kandiskuteras, minst sagt, huruvida vägunderhållet är eftersatt eller inte. Vikommer kanske inte fram till något definifivt svar på den frågan , men detär nog rätt svårt att leda i bevis att underhållet är eftersatt. För det andrafinner man, om man tar i beaktande den devalvering som var det första regeringengjorde när den tillträdde och räknar ut vad den betyder för anslagettill vägväsendet, att de 100 milj. kr. som nu spenderas till vägunderhållegentligen inte fullt ut täcker den penningvärdeförsämring som devalveringen ihela dess vidd innebar. Vi tycker från vårt håll att det finns skäl attåtminstone vidmakthålla det realvärde som fanns tidigare. Vi har gått med på de100 miljonerna. Jag bestrider alltså att det är något nettofillskott. Det ärbara att täppa igen det tomrum som uppstod efter den socialdemokrafiskaregeringens devalvering. Vi har också en annan fördelning av beloppet. Regeringenföreslår 75 milj. kr. till statliga vägar och 25 milj. kr. till stätskommunalaoch lämnar helt och hållet det enskilda vägnätet därhän. Vi har alltså gjort enannan fördelning. Vi håller med om att det kan vara rimligt att de statligavägarna får lejonparten, dvs. 75 milj. kr. De statskommunala vägarna ger vi 10milj. kr., det enskilda vägnätet 10 milj. kr., och så har vi satsat 5 milj. kr.på ett anslag som introducerades , nämligen förbärighetsupprustning av broar och mindre vägar, som betyder mycket förtraiisportsidän och industrisidan, inte minst för skogsindustrin. Frånregeringens sida har man alltså inte brytt sig om att yrka på någonting extratill detta. Jag vill också i det här sammanhanget säga att jag ställerstora förväntningar på budgetpropositionen när den kommer. I devägdiskussio-ner och de debatter vi har haft i kammaren - ivarje fall , när jag har haft anledning att i detaljfölja dem - har det riktats hård kritik från socialdemokratisk sida mot att vihar satsat för litet på vägväsendet. Jag förväntar mig alltså ett ordentligtoch rejält påslag riär det gäller budgetpropositionen. Jag vill gärna anmäladetta , men naturligtvis får jag lugna mig och försöka stilla minnyfikenhet intill dess att propositionen läggs fram . All logikkräver ju att det blir rejäla lyft, som i någon mån svarar upp mot den kritiksom tidigare riktats av den dåvarande oppositionen, de nuvaranderegeringsinnehavarna, på den här punkten. En enda liten sak till, fru talman. I fråga omkollekfivtrafikberedningen föreslås i proposifionen att man skall ge ett anslagpå 40 milj. kr. Vi har stannat på 10 milj. kr., av den enkla anledningen att viär osäkra på kollekfivtrafikberedningens framtid. Vi hade anledning att i denbudgetproposition som gäller göra en liten randanmärkning på den härpunkten. uppgiftersom kollektivtrafikberedningen har, att lägga ut projekt för att försökalösa en del frågor som har med kollektivtrafik att göra, kan måhända iframtiden läggas till redan befinfiiga organ. Risken är nämligen att vi byggerupp en ny organisation och ett nytt organ, och det finns det ingen anledningatt göra. Det är därför som vi vill gå litet sakta fram och gör den markeringenredan nu. Jag ber att få yrka bifall fill samtligareservationer vid detta betänkande där mitt namn förekommer. 57 (): Jag ber att få yrka bifall fillreservationerna 3, 6, 9,11,13 och 16 i det utskottsbetänkande som vi nubehandlar. Beträffande särskilda väginvesteringar finns ipropositionen bl. a. förslag om särskilda medel för förbättring av genomHalland. I motionen 1982/83:71 av m. fl. finns förslag om attden nu aktuella utbyggnaden skall ske till motorvägsstandard.Utskottsmajoriteten avstyrker motionen med motiveringen att avgörfrågan i samråd med berörd länsstyrelse. Av en fyrparfimofion 1982/83:72framgår tydligt att det finns regionala önskemål om att vägsträckan byggs sommotorväg. Eftersom utskottet dessutom har erfarit att länsstyrelseni delar motionärernas uppfattning, finns det all anledning förriksdagen att yrka bifall fill reservafion 3 och därmed avslag påutskottsmajoritetens hemställan. Jag yrkar alltså bifall fill reservation 3. Beträffande åtgärder mot eftersatt vägunderhåll har jag ireservafion 6 föreslagit bifall till folkparfiets partimotion 120. Vi anser attsärskilda anslag för vägunderhåll nu.inte bör inrättas utan att regeringen istället bör återkomma med en medelsframställning i kommande budgetproposifionunder ordinarie driftsanslag. Jag yrkar alltså bifall fillreservation 6. I proposition 1982/83:50 har regeringen föreslagit attsärskilda medel anvisas för dels luftfarten, dels postväsendet, dels teleanläggningar.Folkpartiet och har i sina resp. partimotioner biträtt förslagen. Menvi finner ingen anledning att anvisa mer medel än vad som erfordras itilläggsanslag under innevarande budgetår. Jag yrkar bifall till reservationerna9, 11 och 13 samt avslag på utskottsmajoritetens hemställan i motsvarandedelar. Enligt propositionen är nuvarande statliga insatser föratt främja en ökad kollektivtrafik inte tillräckliga, varför regeringenföreslår ett reservationsanslag på , avsett för åtgärder för attfrämja investeringar och utvecklingsarbete i kollektivtrafiken. Mycket av detsom sägs i propositionen om behovet av en utvecklad kollekfivtrafik, bidragfill forskning och utveckling samt bidrag till praktiskt inriktadedemonstrationsförsök är helt invändningsfritt. Däremot saknas helt uppgifter omhur de föreslagna medlen skall användas, dvs. det saknas ett program för denverksamhet som skall bedrivas med hjälp av de 40 miljonerna. Ifolkpartiets motion 1981/82:1879, som har behandlats av Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. 5 protokoll 1982/83:54-55 Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. ,har bl. a. bristen på målinriktning beträffande forskningen inomtransportområdet påtalats. Dåvarande kommunikationsministern aviserade också ibudgetpropositionen 1982 att han ämnade återkomma med en närmare utformning avett program för forsknings- och utvecklingsarbetet inom transportområdet. Detär angeläget att så sker - det gäller även den nuvarandekommunikationsministern. I avvaktan på ett program som saknas och medanledning av utskottets hemställan yrkar jag bifall till reservation 16, som ärfogad vid trafikutskottets betänkande 6. 58 (): De senaste dagarnas riksdagsdebatter harhuvudsakligen handlat om den offensiva ekonomiska politik som densocialdemokratiska regeringen nu startat för att vända den ekonomiskautvecklingen i vårt land. En väsentlig del av denna politik syftar till att fåtill stånd en ökning av investeringsverksamheten och därmed till att samhälletsresurser utnyttjas fullt ut. Goda kommunikationer är en viktig förutsättning förnäringslivets konkurrenskraft. Investeringar på kommunikationsområdet bidrardärmed direkt fill att förbättra landets ekonomi.