prot · G609134 · 1982-12-31 00:00:00 — säger: inför vi den kolpolitik som ni ville hanär vi debatterade och ni förespråkade linje 3. Det påståendet är verkligendemagogiskt och grovt osant. Det som påbörjas är långt mer än vad viförespråkade. Och den enkla och mycket blygsamma satsning på kol som viförespråkade, den karakteriserade ni då som en nedsmutsning av hela landet; detskulle bli ett Kolsverige - död, pina och förbannelse. helt plötsligt är enkanske tio eller tjugo gånger större kolsatsning en försiktig introduktion. Manfår väl ändå vara litet nyanserad och inte bara springa ifrån vad man sagt förnågra år sedan, för att nu komma med helt andra påståenden - det slår ju baratillbaka mot er själva. Ni har ingen kontroll över kolintroduktionen i ,påstår jag. Och därför kräver vi kontroll, importlicenser och annat, något somni själva krävde så sent som . Här verkar marknadskrafterna, som PerUnckel pläderar för, och vi kommer kanske att få en introduktion av kol som viinte alls vill ha, om vi inte slår till bromsarna och skaffar dekontrollmöjligheter och annat som behövs. 16 () replik; Det är mycket att replikera på. Först till : Beträffande kolet följer vihelt de riktlinjer som regeringen lade fram och somriksdagen fattade beslut om - varken mer eller mindre. Att mana fram det som enmycket betydande kolsatsning är alltså helt felaktigt. Vi har sagt varken ja eller nej till importlicenser förkolet, utan vi vill avvakta den fortsatta beredningen i påden här punkten. Därför är beskrivning av alt vi har sagtnej fill importlicenser felaktig. Jag har personligen skrivit en motion somförordar detta. Till OlofJohansson; Jag tror inte att kan förneka att man på något sättuppenbarligen har ändrat uppfattning när det gäller behovet av fortsatta På något annat sätt går det nämligen inte att beskrivadet nej som man sagt till vad regeringen föreslagit när det gäller att minskaoljeanvändningen och finansiera en ökad satsning på inhemska Nr 134 energikällor. Regeringenföreslog en ökning av oljeavgiften för att klara stränga krav på 29 april1983 Det gick ni inte med på, ni sade nej till den oljeavgiften. i ställetatt de pengarna skulle tas från oljeersättningsfonden, den fond som Enersioolitik finansierar satsningen och utbyggnaden av alternativa inhemskaenergikällor. Detta är ett bevis så klart som något på att ni valde oljanframför de inhemska energibränslena, trots att ni har sagt något helt annat. Till slut vill jag bara konstatera att inlägg var glädjande. Han säger att står fast vid den2-procentiga realprisökningen på energin. Det är ett alldeles utmärkt besked.Det innebär att ni ännu inte slutgiltigt har bestämt er för att säga nej tillde energiskatter som regeringen nu har föreslagit. Det betyder bara att manutnyttjar en liten del av det utrymme som de kraftiga oljeprissänkningarna harinneburit. Förste vice talmannen anmälde attOlof anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 17 (): Man känner sig som något av en inbrottstjuv ikyrkan när man ställer sig upp i en allmän energipolitisk debatt. Det gamlasträvsamma gänget utbyter argument med småleenden och förefaller egentligentrivas bäst med varandra. Jag väljer den andra metoden och anhåller härmed ommedlemskap i den energipolitiska klubben. Jag ämnar i fortsättningen delta idessa debatter. Det kan, med hänsyn till mitt främlingskap, kanske varamotiverat att göra aningen av en programförklaring fill vad jag anser varacentralt energipolitik. Det har att göra med den debatt somfördes mellan och om vad somutgör verkligheten i energifrågorna. Man kanske enklast kunde formulera det såhär; För oss moderater, och då särskilt mycket för mig, tillhör framtidenverklighetsbilden. Vi kan inte bortse från att god politik och god demokratiinnebär att vi inte får fatta polifiska beslut som tar ifrån framtidensväljare i den handlingsfrihet som de är berättigade till i sina beslutför sin framtid. Detta är särskilt viktigt i energipolitiska frågor därplaneringstiden är mycket lång. Man kan i detta sammanhang fråga sig vad angriparna avmoderaternas syn på folkomröstningens innebörd skulle ge för svar om man gjorde antagandet att den tekniska utvecklingen till en början tillät en säker förvaring av avfallet. Tekniken har förut skänkt människorna ganska underbara över raskningar, och det finns väl egentligen ingenting i vår samtid som talar föratt inte det vore möjligt en gång till. Antag t. ex. vidare att alla dessamänniskor som strävar efter en tryggare värld skulle kunna åstadkomma en känsla av mindre dramatik och mindre laddning i kärnvapenfrågan. Och antag då att svenska väljare om ett tiotal år såg annorlunda och . Menar verkligen kritikerna av den moderata hållningen att det är bristande 31 respekt för folkomröstningens resultat att begära enplanering av energipolitiken som bevarar handlingskraften ochhandlingsfriheten så långt som möjligt in ? Så kommer jag till en andra programförklaring. Jag delarfullständigt uppfattning att energihushållningen är den mestomfattande och lättast tillgängliga energikällan för vårt land. Jag har sett enuppgift om att det i , det energiberusade landet, förekommer att avdess förbrukning av fossila bränslen kyls bort. Inte är förhållandena sådana iSverige, men jag är alldeles övertygad om att det finns mycket att vinna isatsningar på hushållning som den främsta alternativa energikällan. Jag hade egentligen från början tänktuppehålla mig vid de moderata reservationerna 6 och 10, den som vi delar medcentern, och har alltså tagit väl rundlig tid på mig för min inledning. Reservation 6 berör främst den satsning på energistöd somkom till stånd genom regeringens ekonomisk-politiska proposition . Därföreslog regeringen tre olika stödformer till en kostnad om tillsammans 1,2miljarder. Jag vill gärna gå igenom dem för att just påvisa grunden för vårinställning att mindre regleringar och mer marknad är vad som behövs. Deförslag som lades fram i proposition 50 var, menar jag, helt omöjliga urenergipolitisk synpunkt. Vi är angelägna om att dessa förslag om möjligtundanröjs, och det har vi markerat i reservation 6. I all hast: Förslaget rör stöd tillfjärrvärmeanläggningar. Man ansåg att det ur sysselsättningssynpunkt skullevara förmånligt att lämna stöd, så att investeringarna kom i gång ifjärrvärmeanläggningar. Utbyggnadstakten hade sjunkit ,och förklaringen till det är lätt att finna. Det höga ränteläget harsannerligen inte stöttat investeringsviljan. Osäkerheten i valet avenergikällor för fjärrvärmeanläggningarna har inneburit för investeringsviljanhämmande faktorer. Men si - enligt klassisk socialdemokratisk tradition ochmed stark tro på centrala regleringar och central styrning föreslog regeringenoch energiministern - och fick därtill accept av näringsutskottetssocialdemokrater - att 300 miljoner skulle förbrukas . ,kort efter beslutet, skulle dessa pengar förbrukas till stöd för investeringari fjärrvärmeanläggningar. Alltså: Bidrag, styrning och centraldirigering.Klassisk socialdemokratisk kolartro! Om detta vill jag säga, förutom den kritik jag riktar motatt man på detta sätt disponerar över en pressad statsbudgets medel, attfjärrvärmesatsningarna inte får utnyttjas för att bygga fast oss i ett systemsom senare åberopas i andra ledet fill stöd för etablering avmottrycksproduktion av energi - som i sin tur därefter skall tjäna såsom enbindning vid folkomröstningsbeslutet. Fjärrvärmesystem skall, liksom alla andraenergianläggningar, utbyggas och exploateras på sina egna meriter, i en riktigoch normal planeringssituation, och inte tvingas fram med hjälp av vad jagvill kalla hysteriskt frampressade statliga stödformer. Samma kommentar kan f. ö. göras om det andra elementet idetta paket . I det energipolitiska huvudbeslutet hade förutsatts att utvecklingen av torvförbränning i landet skulleleda till en produktion av och . Oljeersättningsdelegationen hade 1982 konstaterat, attutvecklingen inte alls motsvarade förväntningarna och de uppställda målen.Marknaden var inte beredd att ta emot den styrning som politikerna ville geutvecklingen. I stället för att acceptera marknadens reakfion valde regeringen- och på nytt fick regeringen accept av den socialdemokrafiska majoriteten inäringsutskottet - att försöka pressa fram en utveckling med hjälp av statligastöd; 200 milj. kr. ökning av avgift till oljeersättningsfonden.Allra värst är att regeringen i det här sammanhanget föreslog ochsedermera fick accept för att anvisa 700 miljoner till en centralt förlagdupphandling av energianläggningar. Jag har, fru talman, läst propositionen om och om igen föratt försöka förstå vad regeringen egentligen avsåg att förbruka detta väldigabelopp till, och jag saknar fortfarande möjlighet att förstå det. Propositionenlämnar ingen vägledning, och de förfrågningar jag har gjort för att försöka fåklarhet har inte gjort mig visare. Som jag ser det var även detta ett försök att med hjälp avlockande subventioner och stöd överföra centrala beslut från kommuner ochindustri till staten, att betaga kommunerna, förbrukarna, hushållen och industrin,den rätt till planering och egna beslut som är självklar. Vi moderater tog avstånd då och gör det även . PerUnckel har tidigare vältaligt utvecklat vår syn på avvägningen mellan marknadoch centralstyrning. Jag har på det här sättet indirekt faktiskt ocksåkommenterat reservation 10, där vi tillsammans med markerar att dencentrala styrningen inte får gå ut över den kommunala självbestämmanderätten. Med dessa ord, fru talman, vill jag nu yrka bifall tillmoderaternas reservationer 1, 3, 6, 10, 21, 29 och 39, av vilka nr 10 ärgemensam för och . 18LENNART () replik; För att undvika tidsöverdrag och liknande villjag redan nu göra en kort replik till . Han riktade kritik mot deekonomiskpolitiska åtgärder som regeringen föreslog för att stödjasysselsättningen. En viktig del - det har han rätt i - av de sysselsättningspolitiskastödåtgärderna var satsningen på energiinvesteringar. Jag beklagar denkamrerarinställning som visar till de satsningarna. De kostnader som stödet bokföringsmässigt innebar har påintet sätt sin motsvarighet i verkligheten. I verkligheten har folkhushålletblivit rikare genom det här stödet -vi har sysselsatt resurser, inkl. människoroch företag, som annars inte skulle ha tagits i anspråk; folk skulle ha gåttarbetslösa. Med dessa stödåtgärder har vi fått i gång en utveckling på energiområdetsom har varit till fördel, inte bara från energipolifisk synpunkt utan ocksåfrån 3 protokoll 1982/83:134-135 ekonomisk,för det svenska samhället. Här har regeringen verkligen slagit två flugor i éhsmäll - utan någon egentlig samhällsekonomisk kostnad, som det kommer att visasig, har man nu betydande energiinvesteringar på gång. Detta måste vara enriktig ekonomisk politik. Det är en politik som vi i varje fall från 1930-taletoch framåt var ganska ense om. Det är tråkigt att skilt ut sig påden punkten. 19 () replik; Kameralt eller inte,- jag menar, och jag trodde att jag hade utvecklat det, attnär man med konstlade medel pressar fram beslut om stora investeringaråstadkommer man inte ett positivt resultat från folkhushållets synpunkt, utantvärtom. Beslut av den genomgripande art och av den storleksordning som dessaenergipolitiska beslut i kommuner, i industrin och i staten var tarvar långbeslutsprocedur och god planering. Framför allt krävs att besluten vilar påsina egna ekonomiska lagars meriter. Det är först då de tillför folkhushålleten positiv ekonomi. 20IVAR (): Låt mig först säga välkommen i gänget till NicGrönvall. Jag hoppas att han med viss framgång skall använda den analysförmågahan besitter. Låt mig sedan ta upp två saker som . Han beskyllde för att flytta medel från inhemska bränslen tillkolet. Det måste kännas litet obehagligt för att stå här ikammaren och lämna så uppenbart felaktiga uppgifter. vetmycket väl att även om vi vill ta pengarna ur oljeersättningsfonden hade vi, omvåra förslag till beslut antagits, haft en mycket god täckning för detta, utanatt vi på något sätt stört medelstilldelningen till inhemska bränslen. Vi ansågatt den verksamhet som upphandlingsdelegationen skall bedriva hade en ärligchans att fylla en meningsfull uppgift, om den inordnades under oljeersättningsfonden.Detta har vi klart uttalat. På båda dessa punkter har gjortsig skyldig till att ha lämnat direkt felaktiga uppgifter. Som inledde sitt anförande med, finnsdet hela 45 reservationer till näringsutskottets betänkande nr 33. ärmed på 22 av dem. De flesta av dessa är vi ensamma om. Vilken är då skiljelinjen? Självfallet finns den gamlaskiljelinjen kvar från folkomröstningen. Men det finns också en annan som inteär lika omtalad och kanske inte lika'tydlig för alla. Den skiljelinjen innebäratt står för den framåtsyftande och progressiva energipolitiken. Härstår vi emot socialdemokrater och moderater, som i sina beslut visar en totalbrist på framfidsvyer och en ganska besvärande bundenhet till vad som harvarit. Jag kan belysa detta med exempel på hur en del av våra motioner harbehandlats. När vi under har talat om vikten avkostnadsanpassade eltaxor har vi alltid fått höra att frågan är för tidigtväckt. Den frågan kan vi här i inte uttala oss om. avslår man motsvarande motion med konstaterandet attdetta nu är på väg att införas. har beslutat införa sådana taxor.Därför finns det ingen anledning att bifalla mofionen. När vi 1981 talade om att vi med hjälp av värmepumparkunde ersätta olja, var det ingen som troddepå det. Det var inte en fråga där kunde uttala att det var viktigtatt detta prioriterades. sammanfaller industrins prognoser med vad visade då. står och talar om att värmepumparna kommermed stormsteg. Det finns inga framtidsvyer eller konstruktiva framtidsbedömningari den politik som socialdemokrater och moderater företräder. övergår jag till att tala om vår reservation 8. befinner vi oss i denna fråga i det läge som vi befannoss i 1981 när vi talade om värmepumpar och kostnadsanpassade taxor ochliknande. Självfallet säger socialdemokrater och moderater på samma sätt nu:Detta är inget som vi kan lägga oss i. Självfallet kan det vara bra om det gårbra, men det är inte en fråga där bör ta initiativ. Vi har i vår reservafion och vår motion försökt visa hurviktigt det är att tänka i två steg och inte bara för morgondagen. Solenergin har en framtida konkurrenskraft, men den måstefå chansen att konkurrera på lika villkor, konkurrera som en basproduktion medhänsyn till alternativens totala kostnad. Därför är det så viktigt att vi gersolen och värmepumparna - och över huvud taget energihushållningen - en förstachans och avvaktar med kolinvesteringarna. De får bli den påfyllning som sedannödvändigtvis kan behövas. Det finns otroligt många investeringar på de områdensom jag pekat på, så ur sysselsättningssynpunkt finns det inte motiv att drivapå kolsatsningarna. Jag yrkarbifall till reservation 8. Jag skall något kommentera reservation 9, samfidigt somjag yrkar bifall till den. Där poängterar vi starkt att bör slå fastatt utnyttjandet av solenergi, inhemska bränslen och tillvaratagande av spillvärmesamt energihushållning skall prioriteras före kolanvändning. Detta vill intemajoriteten ställa upp på. Sedan några ord med anledning av reservation 10 omstyrning av kommunerna. Av många av de förslag som den socialdemokratiskaregeringen lagt fram framgår ganska tydligt en vilja till central planering ochcentral styrning. Detta kommer att förhindra många viktiga och nytfiga lokalainitiativ. Vi kommer på detta sätt att gå miste om en hel del av de speciellamöjligheter som finns ute i kommunerna. I samband med behandlingen av frågan omenergiverket ville vi ha inskrivet att agerande gentemotkommunerna självfallet inte skulle få innebära en styrning av kommunerna. Dåville socialdemokraterna inte längre vara med, utan vi fick avge en egenreservation. Här har vi i klartext ett bevis på att socialdemokraterna villcentralstyra och vill ha central planering. I reservation 12 tar vi upp kostnaderna för försenadidrifttaghing av kärnreaktorer. Det gäller då . Vi pläderar för ettnågot annorlunda beräkningssätt. Vi säger bl. a. att detta med gasturbiner intebör har yttratsig över detta. Det är väldigtintressant när man först pläderar för att gasturbinsdrift skall ingå och sedansäger att överföringskapaciteten på nätet vid hög belastning inte ärtillräcklig -för att behovet i vid alla tillfällen skall täckasmåste det täckas med baskraft, dvs. den kärnkraft och oljekondens som det därfinns tillgång till. Mig veterligt var inte ens under de allra kallastevinterdagarna och all kondenskraft utnyttjad isödra . I klartext alltså: Det är inte bristen på kärnkraft ocholjekondens som gör att man då och då måste ta till gasturbiner, utan det ärhelt enkelt därför att gasturbiner är så mycket snabbare att reglera. Därförfinns det kortvariga belastningstoppar som bör täckas på detta sätt. Man hävdar från majoritetens sida att vi här går emottidigare riktlinjer och uppgörelser. Jag vill då framhålla att ett av våra tyngsta argument äratt om inte hade haft de problem som de har, skulle detsannolikt inte ha funnits någon ersättning att utbetala. Det har ju aldrigvarit meningen att skattebetalarna indirekt skall betala för problem medtidigare uppstartade kärnkraftsreaktorer, problem som inte alls har med denförsenade idrifttag-ningen att göra. Vad det gäller ränteberäkningarna har,vi i första handtryckt på vikten av att de verkligen räknas med i den totala uppgörelsen: Föratt få det klarlagt menar vi att vi har ytterligt goda motiv för att skjuta påmedelsanvisningen tills vi får klarhet i hela uppgörelsen. Jag yrkarbifall till reservation 12. Låt mig också säga ett par ord om kärnvärmereaktorerna.Det är ändå så att riksdagsmajoriteten med det beslut som då fattadesöppnade dörren på glänt för Secure. Detta har vi reagerat mycket hårt emot.Därför blev vi mycket glada när energiministern så konkret, så klart härdeklarerade regeringens inställning till Secure, nämligen "att någonSecurereaktor inte ingår i det svenska kärnkraftsprogrammet och inte kanförekomma i någon form , såsom har fattat beslutet efterfolkomröstningen. Linje 2:s alternativ i folkomröstningen, som den nu sittanderegeringen arbetar för att fullfölja, innefattar icke någonSecurereaktor". Det är helt rikfigt att det första beslutet, som riksdagenfattade efter folkomröstningen, gav detta resultat. Där fanns inte Secure med.Men det beslut som fattades som nr 2 har gett en öppning för Secure.Vad vi egentligen trycker på, , det är att den riksdag, varsstörsta parti, med nästan egen majoritet, representerar regeringen, skallställa sig bakom regeringsuttalandet. Det är det vi klämmer på. Vi finner detangeläget att nu klart ansluter sig till vad statsrådet uttaladei denna fråga i nämnda interpellationsdebatt. Det är detta vi tycker är enrimhg åtgärd för en riksdag där ändå ett så stort antal ledamöter hör tillregeringspartiet. Jag yrkarföljaktligen bifall till reservation 14. De små vattenkraftverken har genom de bestämmelser som komtill i samband med överflyttningen av stödet till oljeersättningsfonden bliviti viss Det finns alltså klara motiv för att förbättra detta stöd, atthöja låneprocenten från , att vara generös mot de allra minstavattenkraftverken. Det föreslår vi i reservation 25, som jag härmed yrkarbifall till. Det finns ett yrkande från angåendeförstärkning av de lokala elnäten. Vi har i reservation 26 pekat på att man härfaktiskt kan spara kostnaderna, om man medvetet hushållar med tillgängligeleffekt. Då går det att nå en betydligt större oljeersättning - det är vi allaöverens om - utan att behöva göra kostnadskrävande utbyggander av de lokalaelnäten. En del utbyggnad måste göras, men man kan med effektiv hushållningfaktiskt nå mycket imponerande resultat. Det måste ur alla synpunkter vara detbästa sättet. Därmedyrkar jag bifall till reservation 26, Reservation 28 behandlar frågan hur vi bäst skall brukaden tillgängliga elkapaciteten. På den här punkten demonstrerarsocialdemokraterna på ett utomordentligt sätt hur litet de har förstått av dennödvändiga utvecklingen. Det gäller bl. a. frågan om kostnadsanpassade taxorsom är nödvändiga för en rätt hushållning. Detta pratar vi om nu för fjärdeåret i följd. Socialdemokraterna konstaterar att nu är utvecklingen där och attdet inte längre finns någon anledning till initiativ. Jag tror ändå att dethade varit bra om man, som vi föreslår, klart hade deklarerat att man ärmedveten om vad verkligheten kräver. Att har den kunskapen måste varaen merit. Därför yrkar jag bifall till reservation 28. Vad gäller kolimporten går vi emot importlicenser. Vi menaratt det enda rationella och vettiga sättet att begränsa kolimporten är attverkligen prioritera de bättre alternativen. Även om vi ienergipropositionen framhävde värmepumpsteknikens möjligheter, även om viredan då i motioner sade att det finns möjlighet att spara 45 miljoner m'olja, finns detta inte inlagt i energibalansen. Det måste vi vara medvetna om.Jag noterar med tacksamhet att socialdemokraterna förstår detta . Men dåmåste givetvis värmepumpstekniken beredas utrymme, och vad är mera logiskt änatt ta det från kolet. kol täcks i stort sett upp av baravärmepumpar, om vi helhjärtat går in för det. Jag yrkarbifall till reservation 30. I konsekvens med vårt resonemang om kol yrkar vi ocksåavslag på förslaget om en kolhamn i . Vi menar att man inte får bindastora kapital i hamnanläggningar för kol som troligen inte behövs. Jag yrkarbifall fill reservation 32. För inhemska bränslen, som reservation 33 handlar om, harvi problem att hitta marknader. Vi har en överprodukfion flisberg somväntar på kunder. Det är ytterligt viktigt för en framtidsriktigenergianvändning att vi snabbt löser dessa problem. Jag tror att orsaken tillatt problemet har uppstått är en överdriven rädsla för att vi skall elda uppindustriråvaran. Det har visat sig gå mycket bra att förena industri ochenergiintressen. Skogsindustrin har ställt upp på ett förnämligt sätt. Vi menaratt det är nödvändigt att vi ger eldningsanläggningar för skogsbränsle sammabidrags- möjlighetersom eldningsanläggningar för torv. Jag yrkarbifall till reservation 33. Vi har en htet udda reservation som gäller vyrmetan - ettsätt att med hjälp av miljarder bakterier omvandla torven till en ren ochlättanvänd gas. Vad den här metoden i det långa loppet egentligen rymmer kanväl ingen med säkerhet uttala sig om , men det finns två aspekter som göratt man borde prioritera den. Dels är det miljöaspekten. På detta sätt kan manbevara natur och miljö och ändå utvinna värdefull energi utanförbränningsproblem. Dels kan denna teknik vara otroligt intressant iutvecklingsländerna. Med det ansvar som vi har när det gäller biståndspolitikenvore.det välbetänkt att försöka få till stånd projekt i . Jag tycker det är beklämmande. Vi vet att dessa metoder iannan tillämpning har fungerat mycket väl i icke-industriella länder. Jag yrkarbifall till reservation 36. Så till fjärrvärmen. Här finns ytterligare ett av demycket beklagliga bevisen på brist på framtidsvyer. Vi har gång efter annanpläderat för att fjärrvärmeanläggningar måste bli flexibla, de måste blianläggningar som verkligen rymmer framfidsmöjligheterna. Det får inte bli delåsningar som var rädd för. De måste passa in i det system medvarierande priser och varierande tillgång på energi som framtiden kommer attinnebära. Då är möjligheten till låga drifttemperaturer av helt avgörandebetydelse. Vi är inte för styrningar, men vi tycker att när man lämnar bidraghar man rätt att ställa vissa villkor. Det är mycket beklagligt att majoriteteninte har ställt upp på våra motioner och biträder vår reservation 40, som jagmed detta yrkar bifall till. Att man verkligen följer de intentioner som viredovisar i reservationen är av grundläggande betydelse för attfjärrvärmesatsningen skall bli den goda satsning som jag tror att vi alla villgöra den till. Idetta anförande instämde () 21LENNART () replik: