prot · G60945 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:45 Om åtgärder för att förhindra en ökad utförsäkring frånarbetslöshetskassorna Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 1 innevarande månad. 2 §Meddelande om svar på interpellation 1982/83:37 AnL 1 Industriministern : Interpellation 1982/83:37 av ,daterad , om sysselsättningen i järnmalmsorterna kommer atfbesvaras . Arbetet med statliga sysselsätfningsåfgärder förmalmfälfskommunerna pågår för fullt i . Interpellationenberör flera departements och flera statsråds ansvarsområden, varför def senarekommer att avgöras vilket statsråd som skall besvarainterpellationen. 3§ Svar på frågorna 1982/83:124 och 136 om åtgärder föratt förhindra en ökad utförsäkring från arbetslöshetskassorna AnL 2 Arbetsmarknadsministern : Herrfalman! och har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att förhindra en ökad utförsäkring fränarbetslöshetskassorna. Utförsäkringen från de erkända arbetslöshetskassorna harökat oroväckande . Från olika håll har framförts krav påatt detta problem skall lösas genom att ersätfningsperioderna förlängs. Enligtmin mening är detta en kortsiktig lösning, som innebär att man bara skjuterproblemet framför sig. Jag menar att man i stället måste möta de allt längrearbetslöshetsfiderna med en ökad satsning på platsförmedling och andraarbetsmarknadspolifiska åtgärder, såsom beredskapsarbete och arbetsmark- Om åtgärder för att förhindra en ökad utförsäkring frånarbetslöshetskassorna nadsutbildning.Dessa åtgärder måste sättas in i ett så fidigt skede atf en utförsäkring infeblir aktuell. har också under innevarande höst,i sina rikfiinjer för länsarbetsnämndernas verksamhet, föreskrivitintensifierade arbefsförmedlingsinsafser för atf hejda utvecklingen mot alltlängre arbetslöshetstider. Således skall nu en särskild uppföljningsinsatsgöras efter sex månaders arbetslöshet. För ungdomar skalluppföljningen göras . Regeringen kommer naturligtvis atf även i fortsättningennoga följa utvecklingen av utförsäkringen från arbetslöshetskassorna. AnL 3 (): Jag tackar statsrådet för svaret på frågan. Bakgrunden tUl denna fråga är atf anf alef utförsäkradefrån A-kassorna nu ökar mycket snabbt. Enligt A-kassornas samorganisationberäknas närmare 15 000 personer vara utförsäkrade . Mestdrabbade i absoluta fal är , , och . Efter en utförsäkring återstår för många människor endastaft söka socialhjälp. Även om def är en samhäUelig rättighet, upplever mångaarbetslösa det som oerhört genant atf utsättas för den prövning som def innebäraft söka socialhjälp. Påföljden blir att de drabbades ekonomi i många fallraseras. Regeringens satsning på beredskapsarbeten och AMS beslutatt vid dessa ge förtur för långfidsarbefslösa kan bromsa upp dennautförsäkring, men antalet ökar nu så snabbt att många ändå riskerar att fallaigenom def skyddsnät som arbetslöshetsförsäkringen utgör. Jag är överens med statsrådet öm att man inte kan lösadessa problem genom att förlänga ersätfningsperioderna utan att man måste mötaproblemen med ökade satsningar på bl. a. beredskapsarbeten ocharbets-marknadsutbUdning. Arbetsmarknadsministern avslutar sitt svar med attsäga: "Regeringen kommer naturligtvis atf även i fortsättningen noga följautvecklingen av utförsäkringen från arbetslöshetskassorna I" Jag tolkardefta så,.atf det, om det skulle bli nödvändigt, kommer ytterligare satsningarpå beredskapsarbeten och liknande för aft möta en eventuellt snabbt ökandeutförsäkring. AnL 4 (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaretpå min fråga. Jag är naturHgtvis helt överens med henne om atf det bästaär att inte ha någon arbetslöshet och att det allfid blir fråga om kortsikfigaåtgärder. problemet är nu akut. Föregående frågeställare nämnde att defkommer aft finnas ungefär 15 000 utförsäkrade innan detta år är slut. Vi kanskeredan har lippnåff def talet - vi känner ju inte fill den aktuella statistiken.Till detta måste vi också lägga de ungdomar sorn utförsäkras från KAS, somkanske är uppemot 10 000. Siffrorär som sagt ganska meningslösa och är välkända för alla, men det oroande är aftantalet utförsäkrade ökar så kraftigt. Om vi ser på statistiken för förstahalvåret som Arbetslöshetskassornas samorganisation har tagit fram, somnämndes fidigare, finner vi aft def bUvit nära nog en fördubbling jämfört medförsta . Vadsom är ännu allvarligare är vilka som drabbas. Det är framför allt gruppernaunder och i stor omfattning ungdomar födda på 1960-falet som gått utpå arbetsmarknaden. Def är också kvinnor. De fack som berörs är , , dvs. Medlemmarnadär arbetar inom typiska kvinnoområden. Men också i industriförbunden, vilketredovisades i Metallarbetaren , har man fåft 3 000 utförsäkrade.Man räknar med aft det kanske blir uppemot 10 000 som faller ifrån innan dettaår är slut. Situationenär akut den närmaste framfiden. Det finns ytterligare några siffror jag villnämna. hade 33 000 personer passerat 200-dagarsgränsen.Många av dem har alltså redan nu fallit ut. 75 000 hade passerat100-dagarsgränsen, och många av dem kommer alltså att falla ut fram fill den 1juli 1983. Jag tycker aft man måste titta litet grand också på dem som hotasoch dem som har utförsäkrats. Därför är det litet för kortfattat att bara sägaatt man i första hand skall försöka möta detta med åtgärder av olika slag, som detsägs i frågesvaret, för det kommer inte atf räcka fill. Jagskulle vilja stäUa frågan till arbetsmarknadsministern om det är helt omöjligtatt tänka sig en förlängning. Def har nyUgen fattats beslut i finska riksdagenom defta, där man har förlängt från 450 tUl.500 dagar inom treårsperioden. IDanmark har man som bekant ett helt annat system, som är mycket meralångtgående. I detta akuta läge vill jag fråga om arbetsmarknadsministernanser atf det är helt uteslutet att tänka sig en förändring av systemet,eftersom situationen är akut och det är tiotusentals som faller ut och def närmaste året. Omåtgärder för att förhindra en ökad utförsäkring från arbetslöshetskassorna AnL5 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Får jag som svar påOswald direkta fråga säga atf jag inte har haft några funderingarpå en förlängning. Precis som jag säger i svaret, tycker jag att det skullevara en mycket dålig lösning på detta problem. Dessutom är def faktiskt så atfman infe löser de akuta problemen med en förlängning av arbetslöshetskassornasersättning; därför aft detta rör sig om ett försäkringssystem, och det är enganska omfattande byråkrafisk procedur innan man kan ändra ett sådant system. Omdef hade varit så atf hade följt förslag från bl. a.arbetsmarknadsstyrelsen, hade läget inte behövt vara så allvarligt som det nuär när def gäller utförsäkringen. Man borde ha saft in ökadearbetsmarknadspolitiska insatser tidigare - då hade vi inte varit i defta läge.Nu har vi ändå genom de åtgärder som har gjorts kunnat få enväldigt snabb ökning av de arbetsmarknadspolifiska insatserna och kunnat bromsaupp denna utveckling. Men jag håller med både Om åtgärder för att förhindra en ökad utförsäkring frånarbetslöshets-kassortta och OswaldSöderqvist om att det här är etf allvarligt problem. De ekonomiska svårighetersom drabbar de enskilda är mycket omfattande. Därför är def, som jag har sagt,mycket angeläget att vi följer utvecklingen väldigt noga. De beslut som har fattats av omsärskilda insatser för de här grupperna har fattats så atf vi inte harsett verkningarna av dem i prakfiken. Vi kan alltså inte riktigt bedöma om deräcker till eller om def krävs ytterligare åtgärder. Jag menar att det ärangeläget att följa utvecklingen, men jag tror alltså inte att vi löserproblemen vare sig akut eller genom en förlängning avarbetslöshefsersättningstiderna. AnL 6 (vpk): Det är alldeles klart atf man inte kan lösaproblemen snabbt genom sådana beslut som fattats. Men situafionen kommer infeatt vara särdeles mycket bättre , när vi kanske återigen samlas iriksdagen för atf debattera sådana här frågor. Jag håller med arbetsmarknadsministern om att detförhållandet att beslut som borde ha fattats inte fattades naturligtvishar gjort situafionen värre. Men med samma fog kan då sägas att om man intefattar beslut , så kanske vi står här och säger: Varför fattade viinte beslut om att förändra försäkringssystefnet? Vi kan inte räkna med någon sådan förbättring aftproblemen kommer att lösas; det känner vi alla till. Därför tycker jag att detär synd att man inte vill överväga att ta itu med deri fråga som jag haraktualiserat. De åtgärder som arbetsmarknadsministern talar om riktarsig inte mot dem som närmast är hotade - gällde det 33000 personer och 75 000 . För dem som blirutförsäkrade återstår socialhjälpen eller eventuellt att de kän komma in iarbefsvårdssysfemef. Jag tycker alltså att man borde överväga en förändring avförsäkringssystemet. Annars står vi kanske här och säger atf det varsynd atf vi infe fattade beslut som hade kunnat förbättra situationen. AnL 7 (); Jag tror i likhet med arbetsmarknadsministernaft man infe löser de här problemen genom aft förlänga ersättningsperioden,utan aft man i stället bara rullar dem framför sig. Låt mig sedan säga aft om de åtgärder som har satts ininte skulle räcka fill, exempelvis i ett län som , finns det objektför beredskapsarbeten som snabbt kan sättas i gång. Det gäller bl. a.ombyggnad av skolor. Det kan vara värdefullt aft ha detta i bakfickan, om detskulle behöva sättas in ytterUgare åtgärder för att klara utförsäkrade. AnL 8 Arbetsmarknadsministern : Jag tror atf litet grand har missuppfattat vilkagrupper specialinsatserna från arbetsmarknadsverket rikfar sig fill, för det ärjust dessa grupper han talar om. Låt mig sedan säga aft det inte är så att vi inte görnågonting . Vi har faktiskt fattat beslut om atf lägga förslagpå bord om att avsätta lika mycket pengar för en ökning avberedskapsarbetena som den summa regeringen föreslog i budgetpropositionen ivåras. Def belopp vi nu lägger på är alltså lika stort som def somursprungligen anvisades. Därför har vi också kunnat fä en ökning av insatserna. Jag vill alltså hoppas och tro att vi i skallkunna lösa de här problemen genom att följa den traditionella svenska linjen,arbetslinjen, och infe försöka lösa problemen genom atf ge människor kontant stöd. Om administrativa förenklingar och besparingar inomhögskolan AnL 9 (vpk); I den huvudfrågan är det naturligtvis ingenoenighet alls, utan def är självklart atf alla strävar efter att få enarbetsmarknad som kan ge folk deras försörjning. Jag är också medveten om attregeringen har vidtagit åtgärder som kommer atf förbättra läget, men jagär rädd för att det inte är fillräckligt. kanske vi på nytt står där, med mycket värreproblem, och fortfarande säger man att man infe kan förlänga försäkringsfiden,därför atf def är en byråkrafisk apparat som tar . Därför tycker jagatf regeringen borde överväga ett sådant beslut, även om den principiellt ärmotståndare mot sådant. Det innebär infe aft man viker sig för de krafter somgör att folk sparkas ut i arbetslöshet. Jag vill åter hänvisa fill den finska , som justhar tagit ett sådant beslut och förlängt försäkringsfiden - säkert emotprinciperna för arbetsmarknadens organisationer, fackföreningar och andra -från 450 fill . Jag tror aft def kan blinödvändigt också för den att göra detta, även om man intetycker att def är någon lösning på problemet. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:137 om administrativaförenklingar och besparingar inom högskolan AnL 10 Utbildningsministern : har frågat mig när åtgärderrörande förenklingar och besparingar inom högskolans administrafion ochorganisation kan emotses. Jag vill först klargöra aft den departementspromemoriafrågeställaren talar om infe existerar i någon annan form än utkastefs. Den komsåledes inte att fullföljas under den föregående regeringen. Därav följer attnågon formell remiss inte har gått ut. Däremot sände den förra departementsledningenutkastet fillett antal personer inom högskolan för att få synpunkter päinnehållet. Enligt minuppfattning finns ett behov av att fullfölja det arbete som Om administrativa förenklingar och besparingar inomhögskolan uppdrogstill uppföljningskommiffén och som fogs upp i sedankommitténs arbete avstannat. Det rör bk a. en översyn av högskolansinstitutionella organisation, såsom sammansättningen av och arbetsuppgifter förstyrelser och nämnder. Viss översyn av studieorganisationen och budgetsystemetför högskolan förefaller det också nödvändigt att göra. Detta arbete bör enligtmin mening i första hand utföras inom regeringskansUet, bl. a. på grundval avdef material som tagits fram inom uppföljningskommiffén . Def kommer aftpåbörjas efter def att årets budgetarbete har avslutats. Min avsiktär atf en departementspromemoria i dessa frågor skall arbetas fram under vårenoch efter remissbehandling läggas fill grund för förslag till undernästa . När def gäller rationaliseringsverksamhef i övrigt inomhögskolan avser jag atf återkomma budgetproposition. AnL 11RUNE (): Jag ber atf få tacka utbildningsministernLena för svaret. I def ekonomiskt kärva läge som vi lever i, med bl. a.växande budgetunderskott, är det viktigt atf statens verksamhet på alla områden-därmed även på den högre utbildningens område - sker på ett så effektivt ochbra sätt som möjligt. Det innebär aft högskolan kontinuerligt måste se över sinverksamhet för att den skall uppfylla detta mål. Högskolan kan inte ställa sigutanför samhället i övrigt i dessa avseenden. Def ökande kravet på minskade utgifter i statensverksamhet leder därför till krav på besparingar och förenklingar inomhögskolan. Detta är och kommer aft vara en nödvändighet, oberoende av om mantycker atf högskolans organisation är bra eller ej. tycker jag emellertidaft den i sig är så omfattande och svåröverskådlig att den säkert kan görasavsevärt enklare, och därmed läfföverskådligare, och säkerligen ocksåeffektivare. Vi moderater har ju hela fiden varit kritiska mothögskolereformen. Vi vill bl. a. slopa regionstyrelserna och rent allmänt settförenkla byråkratin för aft därigenom få relativt sett mer resurser över filldet som är högskolans egentliga mål: att undervisa och forska. Detta lederenligt vår uppfattning till en ökad effektivitet inom högskolan, men framförallt fill en ökad kvalitet. Eftersom situafionen nu upplevs som allvarlig av många påhögskolan så brådskar def. Vi har, tycker jag, utrett den här frågantillräckligt, och är det för handling. Förslag finns fill förenklingar och besparingar itillräckUg omfattning. Det är därför med ett beklagande som jag konstaterar aftutbildningsministern inte är beredd aft nu genomföra några av de förslag somdiskuterades i uppföljningskommiffén och som har framförts i nämndadepartementspromemoria. Där finns det många fina och användbara förslag. Ävenom remissvaren i och för sig inte är officiella, eller formella, är desäkerligen ändå till stor nytta. Qm densocialdemokratiska regeringen fortsätter arbetet, vilket i sig är positivt,undrar jag varför utbildningsministern har valt atf göra detinom i stället för att låta uppföljningskommiffén, som haren pariamentarisk förankring, slutföra sitt arbete. Hade det inte varit bra meden bred parlamentarisk bas i etf arbete på administrativa förenklingar och besparingarinom högskolan? Någon tidsvinst gör ju regeringen infe med den valda vägen. AnL12 Utbildningsministern : Herr talman! Uppföljningskommiffénhar infe denna regering lagt ned, utan den sprack av sig själv. Därför är detsäkert bättre aft någon annan övertar dess arbete. Jag är förvissad om att vivinner tid genom att, som jag sade, behandla vissa frågor i budgetpropositionenredan i januari 1983 och sedan resten av frågorna i samband med endepartementsöversyn och en departementspromemoria. AnL13 (): Jag hoppas aft utredningsarbetet kommer att bedrivas så fort somutbildningsministern här säger. Def är absolut nödvändigt attdet bUr en förenklad och effekfivare administration inom högskolan, atfregionstyrelserna plockas bort, att linjeorganisationen att defblir ett förenklat anslagssystem. Kan vi få def här till budgetarbetet 1983 ärdet bra. Men det hade varit ännu bättre om det hade kunnat ske omedelbart.Förutsättningarna härför har funnits. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1982/83:131 om stämpelavgiften för vapenlicens 14 Ekonomi- ochbudgefministern : i har frågat justitieministern om han är bereddatt lämna en redogörelse för de faktiska kostnader som är förenade med ettvapenlicensärende och om justitierninistern anser att stämpelavgiften kan bliså hög aft den inverkar menligt på utbyfesbenägenhefen när def gäller åldrigaeller eljest slitna vapen. är så fördelat atf det är jag som skall svara på frågan. Deexpedifionsavgifter som tas ut för olika tillstånd och beslut är i principbestämda med hänsyn till de kostnader som handläggningen av ärendena orsakar.Kostnaderna måste av prakfiska skäl beräknas schablonmässigt. Defta gäller ävenvapenlicensärenden. Avgifterna i dessa ärenden varierar . proposition (prop. 1980/81:20) lämnades en redogörelse för desammanlagda kostnader som vapenärendena beräknades orsaka. Av redogörelsenframgår bl. a. att ärendena medför en arbetsbelastning för Nr 45 polisväsendet som motsvarar ungefär170 årsarbetskrafter till en kostnad av Torsdagenden 25-30 milj. kr. 9 december1982 Dessutom kräver vapenärendena arbetsinsats för länsstyrelserna. sammaredogörelse beräknades antalet olika vapenärenden till ca Omstämpelavgif- 10 000, vilket innebär atf bara polisväsendets kostnaderuppgick till 227-272 ten för vapenUcens - P" ärende. Dessa uppgiftervisar enligt min mening att avgifterna i vapenlicensärenden infe är förhöga. Jag tror inte heller aft expeditionsavgifterna i vapenärenden är så högaatf de märkbart påverkar benägenheten att byta ut gamla vapen. AnL 15ARNE i (); Jag ber att få tacka ekonomi- ochbudgetministern för svaret på min fråga. Def gagnar väl föga aft erinra om atfstämpelavgiften var så pass ringa som . Atf avgiften vid dentidpunkten förmodligen inte var särskilt anpassad till kostnaderna för ettsådant Hcensärendes handläggning är rätt klart. Däremot är det mot denbakgrunden ganska lätt att förstå att de som söker vapenlicens anser att dennuvarande nivån på . ter sig oskälig. Det är väl inte heller någonhemlighet att man befarat ytterligare höjningar. Och den infe alltfördetaljerade redogörelse som lämnats här belyser måhända att man redan nu tar uten avgift som jämfört med statsmaktens faktiska kostnad för ett sådant ärendeUgger vid den övre gränsen. Jag är naturligtvis mycket glad över redogörelsen. Men denger verkligen inte stöd för funderingen om att ytterligare höja avgiften. Menjag har en annan uppfattning än , som tror atf benägenheten attbyta olämpliga jaktvapen, dåliga tävlingsvapen eller vad det nu kan vara frågaom, infe påverkas av en så pass hög kostnad som det rör sig om. Jag tycker nogatt detta är den mer allvarliga delen av saken. Def är inte så - i varje fall inte i jägarkretsar- att manbyter vapen därför att det är skojigt att ha ett finare eller nyare vapen, utanman byter i de allra flesta fall av def skälet atf man vill ha ett säkrarevapen. Och skulle vi komma fill den situafionen aft enbart stämpelavgiften tersig avskräckande, tycker jag att vi har motverkat de syften som det ändå ärfråga om. Jag måste konstatera att huvuddelen av de vapenärenden somdef gäller måste vara av tämligen rutinartad karaktär. Av de 110 000vapenlicensärenden som handläggs måste det vara ett utomordentligtUtet antal -kanske en enda procent - som kräver en närmare granskningbeträffande den sökandes lämplighet att inneha vapen eller utöka sinvapenarsenal med ett bättre eller mer högklassigt vapen. Med andra ord:Huvuddelen av ärendena måste vara sådan att man handlägger etf betydande antalärenden . En undersökning av detta kan ge en viss fingervisning om atthandläggningen av rutinärenden sker på sådant sätt atf kostnaden av det skäletskulle kunna vara mycket lägre. Jag ber återigen aft få tacka för svaret, men jaguttrycker den bestämda uppfattningen, som landets jägare och sportskyttar har,att en ytterligare höjningkan komma atf få de konsekvenser som jag har försökt aft något Nr 45 Överläggningen var härmed avslutad. Om översyn av , bostadsanvisnings-6§ Svar på fråga 1982/83:133 om översyn av bostadsanvisningsla- lagen gen AnL 16 Bostadsministern : har frågat mig om regeringenplanerar att göra någon översyn av bostadsanvisningslagen i syfte att bl. a. fåfill stånd en snabbare fillämpning av lagen. Regeringen har beslutat om direktiv för en översynav bostadspolitiken. Enligt direktiven skall kommittén överväga bl. a. vilkaåtgärder som krävs för att kommunerna skall kunna förmedla etf tillräckligtantal lägenheter. Därvid skall kommunernas erfarenheter av bostadsanvisningslagen(1980:94) studeras. Regeringen har f. n. infe planer pä några ytterligareåtgärder i fråga om bostadsanvisningslagen. AnL 17 (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga, men jagmåste dess värre konstatera att def infe kan göra någon människa glad. Möjligenkan de fastighetsägarintressen som på allt sätt motarbetar lagens tillämpningoch de som sysslar med svart lägenhetshandel känna sig tillfredsställda överatt det inte finns några planer pä ytterligare åtgärder förrän den kommitté somskall arbeta bl. a. med de här frågorna kan tänkas lägga fram ett förslag.Sådana förslag - om det blir några - lär def inte bli möjligt att omsätta ipraktiken förrän fidigast . Jag anser detta vara heltotillfredsställande mot bakgrund av hur förhållandena nu är. Ett antal störrekommuner i landet har som bekant fattat beslut om fillämpning avbostadsanvisningslagen, men f. n. är det såvitt jag vet bara en kommun,kommun, som kan fillämpa den, beroende på atf fasfighefsägarnamaximalt har utnyttjat och utnyttjar de möjligheter som finns atf i tvåinstanser överklaga beslut från kommunernas sida. Lagensstörsta betydelse ligger i och för sig i aft den finns och att den kan tillämpas.Men fastighetsägarna vill ju genoms, k. frivillig överenskommelse avbegränsad omfattning få kommunerna att avstå från att fillämpa den. Under fid har många försök gjorts atf fåFastighetsägareförbundet, föreningar och enskilda fastighetsägare att gå med påöverenskommelser, men man har bara i undantagsfall lyckats. menar attbostadsförmedlingen skall vara obligatorisk, dvs. lägenheterskall anmälas dit, och fastighetsägaren skall vara skyldig att ta emot de hyresgäster som anvisas. En rättvis fördelning av bostäder Om översyn av bostadsanvisningslagen förutsätteren bostadsförmedling i samhällets regi och ingår som ett vikfigt led i ensocial bostadspolitik. Om fastighetsägarna skulle vara så villiga atf lämna allalediga lägenheter och kommunerna så villiga atf godta anvisade hyresgäster somman vill ge sken av, riskerar man ju inte att drabbas av lagen, och då bordeman logiskt sett inte motsätta sig dess tillämpning. De s. k. frivilligaöverenskommelserna ger dessutom inte på samma sätt som lagen möjligheter fillsankfioner och tvång, när fastighetsägarna vägrar att acceptera anvisadhyresgäst. De här överenskommelserna har blivit ett hinder för att man skallkunna bedriva en bra bostadsförmedling. Jag vill därför upprepa frågan, om bosfadsministern ändåinfe skulle kunna tänka sig atf före den fid förslag kan förväntas frånutredningen ta något initiativ i syfte atf möjliggöra en tidigare tillämpningav lagen efter beslut av vederbörande myndighet, dvs. AnL 18 Bosfadsministern : sade aft svaret infe var mycketaft glädja sig åt. Jag vet infe vilka anspråk har när def gällerglädjeämnen, men han har frågat mig om jag planerar att göra en översyn avbostadsanvisningslagen, och jag har svarat honom aft genom de direkfiv somregeringen fastställde för någon vecka sedan har en utredning fått i uppgiftatf se över denna lag. Vad begär mera för atf han skall känna sigglad? Han har ju fått ett posifivt svar på sin frågeställning. Jag delar uppfattning attbostadsanvisningslagen behöver ses över. Vi behöver utvärdera de erfarenhetersom har gjorts av lagen.