prot · G609107 · 1982-12-31 00:00:00 — Det ligger någonting posifivt i detta. Jag vill gärna påminna om att ett sådantstöd verkligen är ett stöd till de informationssvaga människorna i samhället.Utifrån liberala utgångspunkter är det, skulle jag tro, viktigt att prioriteraett sådant stöd. Jag är därför litet förvånad över att hon inte ansåg det somsärskilt väsentligt att uppehålla stödet på en nivå som möjliggör mångfald. Stöd till dagspressen m. m. Till vill jag sägaatt de insatser som f. n. görs från statens sida ändå inte motsvarar mer än ca5 % av dagspressens totala intäkter. Med ett generellt system av sammaomfattning skulle de flesta av tidningarna tvingas att upphöra med utgivningen,och om man skulle bevara nuvarande stöd till de tidningar som får del avdetta och ha en allsidig tidningskör genom att använda ett generellt stödsystemskulle det bli mycket dyrare. Det är bra, tycker jag, att en så stor riksdagsmajoritetnu fullföljer en presspolifik till stöd för en allsidig presskör. I detsammanhanget vill jag påpeka att detta också är en förutsättning för attbranschen skall visa villighet fill att i ökad utsträckning genom samverkanmedverka fill att lösa sina egna problem. Högtäckningstidningar kan inte, om står fast vidett selektivt presstöd, planera sin verksamhet i fråga om dimensionering avpersonal och investeringar utifrån antagandet att lågtäckningstidningarna förreller senare skall försvinna och räkna med att efter denna pressdöd övertaderas marknader. Därför är dagens riksdagsbeslut med dess satsning på ettselektivt presstöd på en hygglig nivå i hög grad samarbetsbefrämjande. Jag vill också erinra om att utskottet föreslår etttillkännagivande till regeringen om utbetalningsreglerna. I anslutning tillhemställan i en centermofion utgår utskottet från att det inte blir någonändring, vilket beträffande produktionsbidraget innebär att utbetalning skerefter det år bidraget avser. Som här har framgått, begärs i en gemensam borgerligreservation en översyn av presstödet, trots att ett mycket omfattandeslutbetänkande lämnades av den då verkande dagspresskommittén så som ijuni 1980. Utöver huvudbetänkandet hade kommittén överlämnat ett delbetänkandeoch vidare två forskningsrapporter. Den synnerligen omfattande bedömning avpresstödsfrågan som därvid gjordes tycker jag står sig än . Fortfarandegäller att det behövs selektiva produktionsbidrag och ett etableringsstöd föratt motverka de negativa konkurrens- och strukturverkningarna av dagspressensstora beroende av annonsintäkter. Andra frågor har naturligtvis fått störreaktualitet - de uppmärksammades kanske inte så mycket då - såsom den delvisförändrade mediesituation som följer i den tekniska utvecklingens spår. Menjust den frågan behandlas i en parlamentariskt sammansatt kommitté,massmediekommittén, där två av reservanterna f. ö. är medlemmar. Därför har visocialdemokrater svårt att se varför den frågan nu skall tas upp i en nypressutredning, vilket antyds i reservationen. De pressfrågor som en särskild sakkunnig, Bo Präntare,skall utreda är relativt begränsade men nog så viktiga, såsom annonsbladensställning och det samarbete som branschen med större allvar måste ta itu medoch som staten bör stimulera. Jag vet att presstödsnämndens kanslichef isamtliga partier är uppskattad för sin kunnighet. Och utskottet förutsätter attutredaren, då behov därav uppstår, skall samråda med företrädare för depolitiska partierna. Jag vill gärna säga till attutskottsmajoriteten verkligen är öppen för att oppositionen skall ha insyn ochkunna påverka i dessa frågor. Jag tror att det kan lösas på detta sätt - kan samråda via denna utredare som har tillsatts. Med detta vill jag dock inte ha sagt att det inte i enframfid kan bli aktuellt att i en parlamentarisk utredning ta upp frågan om enallmän översyn av presstödet. Men vi bör avvakta den bättre överblick som vifår efter det att massmediekommittén har blivit färdig och Bo Präntaresmaterial rörande dessa specialfrågor har offentliggjorts. Jag noterar med tillfredsställelse att departementschefenunder punkten Lån fill dagspressen stött ett förslag som vi socialdemokraterarbetade för under oppositionsåren, nämligen att 46 § i presstödsförordningenskall förses med en bestämmelse som öppnar lånefonden för icke-tidningsföretagsom trycker dagstidningar. Detta är positivt. Om ett tidningsföretag samverkarmed ett icke-tidningsägt företag för t. ex. sättning eller tryckeriproduktion,kan ju tidningsföretaget göra kostnadsbesparingar genom att det undgårinvesteringar i kapitalkrävande utrustning. Den öppning som vi här har gjort ärliten, då vi har varit försiktiga med tanke på den grafiska industrin och dessrädsla för konkurrens utanför tidningstryckningsområdet. Lån får endastbeviljas icke-tidningsföretag som trycker minst två flerdagstidningar som harproduktionsbidrag och olika ägare. vill här gå något längre i sinreservation, medan och säger blankt nej. Det kan tydapå att regeringen har funnit den gyllene medelvägen. Därmed har jag berört frågor som har föranlettreservationer. Jag vill till detta lägga några synpunkter påorganisationspresstödet och taltidningsverksamheten. Från socialdemokratisk sida hade vi gärna sett att ävenorganisationspressen hade fått sina anslag höjda. Den är utan tvivel väl inivå med dagspressen som kanal för att upprätthålla mångfald och vitalitet iden offentliga debatten. Utskottet hänvisar i sin skrivning fill attverkningarna av stödet kontinuerligt studeras av presstödsnämnden. Om man intekan öka stödet bör det enligt min personliga mening finnas anledning attöverväga en omfördelning till förmån för fidningar som på grund av sinannonssituation m. m. bäst är i behov av stöd. Om taltidningsverksamheten gör utskottet etttillkännagivande till regeringen med anledning av motion.Utskottet erinrar om att taltidningskommittén har vittgående befogenheter. Ochi samband, med behandlingen av motionen uttalar vi att det med fog kanifrågasättas om ett hushåll vari ingår en synskadad skall behöva betala dubbelprenumerationsavgift för samma tidning. Med det här anförda vill jag yrka bifall fill utskottetshemställan på samtliga punkter. Stöd till dagspresr sen m. m. 32ANDERS () replik: Allt låter väldigt vackert och bra när OlleSvensson målar upp hur det fungerar. Den som på litet närmare håll har sett hurpresstödet fungerar vill inte instämma i den glättade beskrivning som OlleSvensson ger. Stödtill dagspressen m. m. Detär nämligen så, herr talman, att det selekfiva presstödet, som talat sig så varm för, ju innebär mycket stora orättvisor. På en ort kan entidning få många , och konkurrenttidningen får icke ett öre iproduktionsbidrag. Jag har svårt att se att detta innebär något högre mått avrättvisa. Man kan med hjälp av editionsknep och annat se till att presstödet utnyttjasmaximalt och få pengar som försätter konkurrenterna i en mycket besvärligsituation. Nuär det så att pressen förvisso spelar en mycket viktig roll, och också detta. Må det tillåtas mig, herr talman, att säga att pressenkanske ändå inte spelar riktigt den roll som vill göra gällandeatt den spelar eller som vi ofta hör talas om i denna kammare. Sanningen är juden att många riksdagsmän har rekryterats ur dagspressjournalistkåren - herrSvensson är ett exempel på detta. Man träffar också på gott om ledamöter idenna kammare som sitter i olika former av fidningsföretags styrelser ellerliknande. Däremot är radio- och TV-journalister mycket sällsynta fåglar blanddenna kammares ledamöter. Vad som faktiskt är på gång - och det tycker jag inte att ett riktigt grepp om - är att nya medier undan för undan tar över en delav den opinionsbildande verksamhet som pressen har hand om. Pressen kommeringalunda att sakna betydelse , men vi måste ändå, när vi diskuterardessa miljardbelopp, ha klart för oss att det också finns vissa andra saker. Jagvill säga att Bo Präntare är en person som har stort förtroende i allapolitiska partier. Han gör ett utmärkt arbete i presstödsnämnden och i mångasammanhang. Men jag kan i så fall inte förstå varför han inte får leda enparlamentarisk utredning. sade ju att Bo Präntare har filluppgift - och majoriteten understryker detta - att se till att oppositionen harinsyn och kan påverka hans arbete. Om vi både skall ha insyn och skall kunnapåverka frågar jag mig varför regeringen vägrar att filisätta en parlamentariskutredning, något som tidigare alltid varit självklart. 33 ()replik: sade att regeringen går en gyllene medelväg. Jag menaratt regeringen guldkantar tidningarnas väg. Sedansade att vill skära ner anslaget. Nej, ,vi vill ha en mindre höjning än socialdemokraterna. Eftersom alla statligamyndigheter och hela den offentliga sektorn måste finna sig i en ordentligåtstramning, som inte ger något svängrum, tycker vi att det bara är rimligt attpressen också får känna på att det är nödvändigt att börja tänka sig för närdet gäller utgifterna. Jag får lov att citeraföredragande statsrådet igen: "Det är----- nödvändigtatt fidningsbranschen själv vidtar kraftfulla åtgärder för att vända dennegativa kostnadsutvecklingen ." Jaghåller med statsrådet om det. Det är lättare för dagspressen att göra det ominte riksdag strör ut pengar på detta sätt. Dessutom har pressen nuhaft ett ganska gott år. Det är rikfigt, , att villvärna om svaga grupper. Men räknar inte journalistkår dit. Detvar bra att höra att apropå den allsidiga utredningen medgav atten sådan kan bli aktuell. Jag hoppas att den framtiden är mycketnära. Jag tror att trots allt innerst inne delar vår uppfattningatt frågor om pressen är frågor om demokrafins vara eller inte vara och omdemokratins villkor. Det är av den anledningen en självklarhet att allariksdagspartier bör vara representerade. talade om utbetalningsperioderna, och jag vill säga att jagnoterade att han glömde att påminna om att utskottsmajoriteten har skrivit atten ändring "f. n. inte är aktuell". Detta är alltså inskrivet ibetänkandet. Från och sida förstod vi att det varnödvändigt att göra detta påpekande om att alla utbetalningar bör ske på sammasätt. Stödtill dagspressen m. m. Anf.34 () replik: Först några ord om den nya utredningens sammansättning. Jagtycker att det hade funnits goda motiv för att utredningen skulle varaparlamentariskt sammansatt, och jag vill helt allmänt säga att jag inte delarden uppfattning som har kommit till uttryck från ledande socialdemokrafiskthåll, nämligen att man skall inskränka antalet parlamentariska utredniiigar ochi stället låta kanslihuspersonal eller särskilt utsedda specialister ta framvikfigt utredningsmaterial. Det är en fråga som nära berör förutsättningarnaför riksdagsarbetet, men som också nära berör förutsättningarna för en allmändebatt på ett fidigt stadium om viktiga samhällsfrågor. Sedan vill jag återkomma till den nya möjlighetenför tryckeriföretag som trycker tidningar att få lån. sade attdet är problem förknippade med detta, och det instämmer jag i. Vi vet att detär så, och vi har tidigare i olika omgångar diskuterat detta,i utskottet. Men detintressanta i det här sammanhanget, vilket vi också tar upp i vår reservation,är att de problem som finns inte principiellt blir annorlunda, omlånemöjligheten också omfattar tryckerier som trycker fådagarstidningar. Attutesluta sådana tryckerier är enligt vår mening en helt omotiveraddiskriminering. Begränsningen har ju heller inte på något sätt sakligtmofiverats vare sig i proposifionen eller i utskottsmajoritetens skrivning ochinte heller av i det anförande han höll. 35 ()replik: Först några ord till och med anledning avdiskussionen om presstödets syfte. Jagvill mycket starkt understryka att det här inte handlar om något anslag tilljournalistkåren. Vad det handlar om är ett anslag som är mofiverat av pressensdemokratiska funktioner. Det har klargjorts i förarbetena att de är centrala.Det gäller att informera, att granska makthavare, att kommentera skeenden, att svara för en gruppkommunikation i det demokratiska Stödtill dagspressen m. m. samhället.Lägg märke till att om detta skall ske, då är det viktigt att vi har enallsidigt sammansatt press, med bl. a. olika politiska företrädare. Jag trorinte att man kan ersätta detta med , lokalradio och sådant.Därför tycker jag att det är positivt att vi har kunnat bibehålla en allsidigtidningskör, fill följd av denna satsning. AndersBjörck har ju själv sagt att de bidragsberättigadelågtäckningstidningarna är mycket fattiga och har det mycket svårt.Det innebär ju också ett erkännande av att anslaget inte har försvårat för detidigare redan rika och på det sättet i grunden ändrat konkurrensförutsättningarna.Men man har kunnat upprätthålla en allsidig demokratisk debatt på det härsättet, och det är gott nog. Jagvill för framhålla att när jag talade om medelväg gällde det den frågasom berörde lånereglerna. Tala gärna med tidningsutgivare avlågtäckningstidningar! Jag tror inte att de skulle vilja skriva under på attanslagen är guldkantade. Vidarevill jag säga fill att vad det handlade om var en reducering medde belopp jag nämnde i förhållande till regeringsförslaget. Sedanvänder jag mig till . Jag delar hans uppfattning att det ärviktigt med parlamentariska allsidiga utredningar i stora, viktiga ochövergripande frågor. Att sådana utredningar blir parlamentariska skall vi verkaför även i fortsättningen på pressområdet. Slutligen vill jag säga att vad manhär har fört fram, "den gyllene medelvägen", har kommit för attminska risken av ett oönskat utnyttjande av denna lånemöjlighet. Det kan - läggmärke till det - enligt dessa regler utgå bidrag också till företag som tryckerfådagarstidningar. Det finns inget förbud mot det. 36 ()replik: Varken eller jag har på något sätt påstått att dethandlar om bidrag till journalistkåren. Vad det handlar om är om vi skall haett selektivt stöd eller inte såsom läget är just . Då är frågan: Vad är mesträttvist? Vad är mest jämlikt? Detta för att använda den terminologi som kanskeligger nära om hjärtat. Sanningenär ju den att på en viss ort, i opinionsbildningens förnämliga syfte, kan entidning få många , medan en annan tidning icke får ett öre. Jagfrågar mig om detta alltid kan vara självklart och riktigt. driver tesen att vi måste hjälpa en del tidningar, så att de kan bildaopinion - tidningar som är svaga och fattiga. Men det faller, herr talman, ickeOlle in att fråga sig: Varför är vissa tidningar svaga och fattiga?Vad kan det bero på? Kan det vara deras eget fel? Eller vill på att det är läsarna som har dålig smak och inte läser det som de bordeläsa? Problemetär ju att de tidningar som så varmt talar för ibland inte - jagtänker då på de socialdemokratiska tidningarna - har tillräckligt många läsare.De läses inte ens av de socialdemokratiska väljarna. I mitt hemlän är detfaktiskt så att den socialdemokratiska fidningen har en upplaga som är en åttondedel av det röstetal somsocialdemokraterna fick i valet i det länet och det spridningsområdet. Någonförklaring måste det väl finnas, , till just dessa skillnader. I stället för att fråga sig varför vissa tidningar ärfattiga och svaga och försöka se till att de kan bli starka och rika genom attvidta åtgärder som förbättrar deras situafion, utgår , som densanne socialdemokrat han är, från att det bara finns ett sätt att lösaproblemet, nämligen att samhället pumpar in pengar. Och det är det vi hargjort. Vi har, herr talman, pumpat in i direkt stöd under1970-talet. Vad har det lett till? Jo, det har lett till att de fidningar somhade det svårt då med något undantag fortfarande har det svårt. I vissa fall ärderas situation nu ännu sämre än då presstödet infördes. Det är detta som vifrån borgerligt håll tycker att man skall utreda i en parlamentarisktsammansatt utredning. har ännu inte svarat på min fråga: Varförfår inte företrädare för oppositionen vara med som fullvärdiga medlemmar i denhär utredningen, om det verkligen är så som själv sagt, att viskall ha möjlighet till insyn och påverkan i Bo Präntares utredning? Stöd till dagspressen m. m. 37KARIN AHRLAND (fp) replik: Jag noterar att återigen togupp frågan om medelvägen och poängterade att det gällde lånereglerna. har alltså indirekt medgivit att han kanske inte tycker att 15 %ökning av anslaget kan kallas för medelväg. Jag hävdar fortfarande att det ären guldkantad väg. Vi kan ta upp kammarens tid länge och mycket och tala ikorus om hur mycket vi hyllar demokratin och pressens funktioner. Det bliringen debatt emellan oss på den punkten, herr talman - vi är rörande ense,opposition och regeringssida. Vi är också rörande ense om att det behövs enallsidigt sammansatt press. Tyvärr är det bara de borgerliga som är rörandeense om att det är lika viktigt med en allsidigt sammansatt utredning angåendepressens villkor. 38 () replik: Jag blev överraskad av avslutningen i OlleSvenssons senaste inlägg. När det gäller den nya lånemöjligheten står det ipropositionen: "Jag föreslår därför att lån ur pressens lånefond även fårbeviljas icketidningsföretag som trycker minst två flerdagarstidningar som harproduktionsbidrag och olika ägare." Dettaansluter sig utskottet till. säger att detta är öppet även förendagstidningar. Det innebär att han ändrat mening. Det tycker jag är bra. Ettsäkert sätt att få detta att bli uttalade mening är att OlleSvensson och socialdemokraterna i den votering som kommer röstar på vårreservation. Nr 107 Anf. 39 () replik: Torsdaeen den Herrtalman! Till det sista vill jag säga att det ju kan finnas företag som trycker flerdagarsfidningar enligt dessa regler och dessutom trycker fådagarstidningar.Därmed får detta en positiv verkan även för dem. Stödtill dasspres- 8 '" gärna fortsätta debatten med ompresstödets syfte. sen m m 8 '" understryka att presstödet ändå under ettantal år har hållit vid liv ett tjugofemtalflerdagarstidningar och ett trettiotal fådagarstidningar. Jag vill tolka AndersBjörcks krav på förändringar så, att han tycker det skulle ha varit bättre omhögtäckningstidningarna övertagit lågtäckningsfidningarnas marknad. Jagtycker detta skulle vara en felaktig utveckling utifrån de krav som jagtidigare talat om: att vi bör stödja pressens demokrafiska funktioner och attdetta kräver mångfald. Slutligen till KarinAhrland: Visst kan vi tala i korus om press- och yttrandefrihet, men låtdet inte stanna vid retorik. Gå också till handling! Den prutning med 61,6miljoner som här föreslår skulle utan tvivel kunna leda fill entidningsdöd här i landet. Det kan inte ligga i någons Vadjag alltså arbetar för är ett rikt urval av tidningar. Vi har ändå kunnatåstadkomma ett visst resultat i den vägen, eftersom vi har haft ettkonstrukfivt uppbyggt presstöd som går fill de tidningar som verkligen behöverdet. Jagvill påpeka för att jag bor i en valkrets där det inte utkommernågon som helst moderat tidning. Vad beror det på? Är det svaghet på någotsätt? Jag tycker det hade varit värdefullt med en moderat tidning. Det finnsoerhört många läsare som läser lågtäckningstidningar. Det är dessa läsare viskall försöka stödja. Men tidningarna arbetar på två marknader, dels påprenumerantmarknaden, dels på annonsmarknaden. Största delen av inkomsternakommer från annonserna. Vi stöder läsarna genom ett selektivt presstöd, somkompenserar bristen på annonsintäkter för lågtäckningstidningar. vice talmannen anmälde att att fill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt fillytterligare replik. Anf.40 (vpk): Trots presstödets omfattning är det uppenbart att den ekonomiskasituationen är mycket besvärlig för vissa tidningar. gäller attekonomiskt starka intressen har ett klart övertag i opinionsbildningen, medanstora grupper i samhället har mycket små möjligheter att göra sin stämma hörd.Detta har inte presstödet kunnat förändra, men utan presstöd skulle säkertläget vara ännu allvarligare. Ett par områden skall nubli föremål för utredning, nämligen de s. k. Det finns säkert flera frågor som bör bli föremål för utredning.Utskottet anför också att det kan bli aktuellt med 30 en allmän översyn av presstödet - vilket är viktigt att observera -men anser attdetta bör ske först när de båda andra utredningarna är klara. Jagvill också, som flera andra, rikta uppmärksamheten på frågan om reglerna förutbetalning av presstöd. Utskottet förutsätter att någon ändring avutbetalningsreglerna f. n. inte är aktuell. Denna fråga är dock kopplad tillplaner på ändrade utbetalningsregler för bidrag till organisationerna. Sådanaändrade utbetalningsregler skulle innebära försämringar av organisationernasvillkor. En eventuell omläggning av reglerna får inte innebära ekonomiskaförsämringar för organisationerna. Detsamma måste givetvis gälla pressen. Omoch när en omläggning sker, måste bidragsmottagarna erhålla kompensafion. Stödettill organisationsfidskrifter och taltidningar är viktiga delar av presstödet,om än inte de mest kostnadskrävande. Det är vikfigt att problem härvidlagobserveras. Det har t. ex. ansetts riktigt att synskadade fått betala dubblaprenumerationsavgifter om de erhållit såväl kassett som tidning. Utskottetifrågasätter det rikuga i en sådan ordning och påpekar att taltidningskommitténär oförhindrad att pröva om prenumerafionsavgiften är rätt avvägd. Det måsteanses som mycket viktigt att de synskadade ges ökade möjligheter att ta del avden informafion som står seende till buds. Snäva ekonomiska beräkningar fårinte utgöra hinder därvidlag. Sammasynpunkter kan läggas på frågan om stödet till handikapptidskrifterna sombehandlas i samband med stödet till organisationstidskrifter. Jag kan inte delautskottets uppfattning att det statsfinansiella läget inte skulle medge ökatstöd till sådana tidskrifter. Detta har jag också anfört i ett särskiltyttrande. Jag anser att man måste vara vaksam mot tendenser att rättfärdiganjugghet mot angelägna behov under åberopande av det ansträngdastatsfinansiella läget. Det finns säkert mindre angelägna utgifter som förstborde begränsas eller t. o. m. beskäras. Jaghar, herr talman, inget annat yrkande än bifall till utskottets förslag, menjag har önskat göra markeringar i några av de frågor som behandlas ibetänkandet. Stödtill dagspressen m. m. Anf.41 (): Bara en avslutande kommentar till senaste inlägg om denya möjligheterna för tryckeriföretag att få lån. Enligt det beslut somriksdagen troligen kommer ätt fatta är situafionen den, att om ett sådantföretag trycker två flerdagarstidningar kan man få lån, och om man trycker tvåflerdagarstidningar och en endagstidning, kan man också få lån. Men om mantrycker två endagsfidningar och en flerdagarsfidning kan man inte få lån, ochinte ens om man trycker en flerdagarsfidning och tre endagstidningar kan man fådet. Det är här som diskrimineringen i det socialdemokratiska förslaget ligger. Överläggningen varhärmed avslutad. Mom. 2 a (stödet till dagspressen) Reservafion 1 avAnders m. fl., som ställdes mot reservafion 2 av KarinAhrland, antogs till kontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 78 förreservation 1 av m. fl. 13 ledamöter avstod från att rösta. Anslag till polisväsendet och åklagarväsendet Mom. 2 c(en översyn av stödet till dagspressen) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 139 förreservation 3 av m. fl. ' Mom. 3 a (lån till dagspressen) I kontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 4 avAnders m. fl. med 92 röster mot 49 för reservation 5 av . 167 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 4 av m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 15 § Anslag till polisväsendet och åklagarväsendet (forts,från prot. Fortsattes överläggningen omjustitieutskottets betänkanden /83:20 och 21. 42GUNILLA (): Polisen är en av länkarna i vårt samhällessamlade resurser, som har till uppgift att ge människorna trygghet. Dess arbeteberör många verksamhetsområden. Förväntningar av skilda slag ställs på polisenfrån allmänheten, från överordnade, från andra myndigheter och från statsmakternai allmänhet. Vi är beroende av ett väl fungerande polisväsende.