prot · G609108 · 1982-12-31 00:00:00 — Någon har kallat datateknikens snabba expansion för den tystarevolutionen. Det har gått så ofantligt snabbt. Jag höll på att säga skrämmandesnabbt, men jag vill inte använda det uttrycket - vi får inte låta ossskrämmas. Vi måste i stället skaffa oss kunskap om tekniken, om dess följderoch om hur vi skall hantera den. Jag tror att det kommer att bli ettfantastiskt rop på utbildning på detta område, och alla resurser kommer attanvändas när man upptäcker vad detta innebär. Närdet gäller den centrala kursverksamheten anser vi att det statsfinansiellaläget inte medger att man vidgar kretsen av organisationer som får bidrag. Vihar ju inte fått en större pott att ta ur. Man skulle i så fall ha ökatanslaget. Anf.150 (): Från sida har vi föreslagit att bidraget tillanpassningskurser för synskadade skall få behålla sitt realvärde. Vi har alltsåbegärt en uppräkning med . Jag anser att det är förvånande att IngvarJohnsson och socialdemokraterna inte fillstyrker vårt förslag. 151 INGVARJOHNSSON (s): i sin replik till datautbildningen. Vi är överens om attungdomsorganisationernas roll är viktig när det gäller att nå ut. Men låt migupprepa att ingenfing tyder på att de har blivit sämre behandlade vidmedelsfördelningen än andra. Ungdomarna kan självfallet också vara med istudiecirklar som genomförs på detta område. Sedanvill jag fråga varför inte angriper i stället föross. har ju genom sitt särskilda yttrande framhållit att de intealls vill ge något bidrag till den utbildning som man från sidatalar så varmt för. Jagkan förstå att moderater och folkparfister inte vill jämställa producent-och konsumentkooperationennär det gäller studier. Men hur kan ha tagit denna ståndpunkt? har inte här i kammaren, varken i sitt anförande eller i sin replik,kunnat ange något skäl. Jag får därför fråga: Har ett enda argumentför ståndpunkt? KenthSkårvik återkom fill bidraget till anpassningskurser. Låt mig då säga att SÖhar en bedömning och en annan. må förlåta mig omjag litar mer på SÖ:s bedömning. 152 (): Jag tror att rätt allvarligt har missuppfattat enväsentlig del av debatten om datautbildning. Frågan gäller inte om det skallfinnas datautbildning i det svenska samhället eller ej. Den gäller inte hellerom studieförbunden skall organisera utbildning i datafrågor eller ej. Dengäller om vi från statsmedel skall avdela särskilda bidrag, särskildastimulanser utöver alla andra bidrag till studieförbunden, för just datafrågor.Det menar jag är ett sätt att styra studieförbundens verksamhet. Dessutom trorjag inte att det därigenom blir den breda utbildning som man skulle kunna fåfill stånd. Det är betydligt bättre att avsätta medel för att säkra människorspersonliga integritet i datasamhället. Närdet gäller invandringen kanske har observerat - det finnsåtergivet i budgetpropositionen och har framkommit även av samhällsdebatten -att vi har fått en markant minskning av invandringen. Det är faktiskt så att vihar ett minus på nettoinvandringen fill . Jag vill inte göra gällandeatt vi skulle kunna få en pluspost under detta anslag men väl att det inte kananses vara helt omotiverat att dra ner på detta anslag med tanke på att det ärfärre studietimmar och färre deltagare i invandrarundervisningen. Närdet sedan gäller frågan om jag skulle förringa behovet av central kursversamheti fackliga organisationer vill jag svara att det gör jag inte -tvärtom. Däremotmenar jag att det är rimligt att facket självt betalar sin fackliga utbildning.Utbildningsbehov i sådana ämnen som t. ex. nationalekonomi bör emellertidtillgodoses inom ramen för den regionala utbildningen och inte inom ramen förden trots allt rätt politiserade utbildning som bedrivs inom fackligaorganisationer. När värnarom bidrag till central kursverksamhet i centralaorganisationer och den konsumentkooperativa rörelsen är det väl Nr 108 heltenkelt så, att rörelsen i slår vakt om att rörelsen ute isamhället den skall fågott om pengar. Vi går emot det. 153 (): yissa anslag till Jag tycker inte att det är riktigt att gömma sig bakom SÖ:s vuxenutbildnins anslagsyrkandei det här fallet. Det innebär ju trots allt en rejäl minskning av 154 (): Jag vill säga till att detfortfarande finns rejäla behov av att satsa på undervisning i svenska förinvandrare. Debatten har ju gjort klart att inte tycker att detär så viktigt att invandrarna får delaktighet i samhället. Det är ju enkonsekvent moderat uppfattning i och för sig. När det gäller bidragen fill central kursverksamhet anserGunnar det inte vara rimligt att samhället betalar för att utbildafackens företrädare. Jag tycker att skall fundera på om det ändåinte är så att samhället oftast betalat utbildningen för den formelltvälutbildade motpart som löntagarnas representanter möter i sitt arbete. 155 (): frågade vad jag anser ommoderaternas särskilda yttrande. Jag vill svara att är ettfolkrörelseparti och har en gammal tradifion när det gäller folkbildning. Dentraditionen har inte , och de har kanske därför inte heller sammasyn på den här frågan. Man frågar hur vi kan avstyrka att de konsumentkooperafivaorganisationerna får bidrag till central kursverksamhet, och man jämför demmed LRF. Jag menar att LRF är en facklig organisation. Lantbrukarna har intenågon annan facklig organisation än LRF, och då får man alltså jämställa LRFmed de fackliga organisationerna. Det kan man inte gör med de konsumentkooperativaorganisationerna. 156 (): Bara mycket kort om detta med svenska för invandrare. Det är inte så att vi inte vill att invandrarna tillSverige skall få god utbildning i svenska språket. Det har sagttre gånger , men alla tre gångerna har det varit lika fel. Skillnaden mellan oss är bara den att till skillnad frånIngvar anser jag att man bör ta viss hänsyn till det faktum att vifått allt färre invandrare i . Jag menar att det bör påverka anslaget fillutbildning i svenska för invandrare. Det menar inte . Det måvara honom obetaget, men det hjälper inte budget att tänka på detviset. Vissa anslag till vuxenutbildning 157 (): När det gäller svenska för invandrare vill jag hänvisatill att det i budgetpropositionen upptas medel för uppsökande verksamhetbeträffande bl, a. hemarbetande. Det kan vara en väg att se fill att dennaundervisning inte minskar ytterligare. Vi vet att behoven av en omfattandeutbildning på detta område är stora. konstaterar jag, herr talman, att IngerJosefsson inte har något argument för att producentkooperationen skall habidrag till sin utbildning, men konsumentkooperationen skall vara utan. 158INGER (): Talade jag inte så att det hördes? Jag sadeatt LRF är en facklig organisation. Lantbrukarna har inte någon annan fackligorganisation. Vi får alltså jämställa LRF med de fackliga organisationernadärvidlag. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 och3 (bred utbildning i datafrågor) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 48 förreservafion 1 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1(undervisning för invandrare i svenska språket m. Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 73 förreservation 2 av Per m. fl. Beräkningav medel till an passnings kurser för synskadade Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avJörgen , bifölls med acklamafion. Beräkning av inedel till försäkring av folkhögskoleelever Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avBjörn , bifölls med acklamation. Mom . 11 i övrigt Utskottetshemställan bifölls. Mom. 1-3 (bidrag fill viss central kursverksamhet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 5 avPer m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 5 (bidrag till de konsumentkooperativaorganisationernas centrala kursverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 132 förreservation 6 av m. fl. Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 30 § Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /83:18 om vissa för skolväsendet gemensamma frågor m. m. (prop.1982/83:100 delvis). 159 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 160PER (): Moderata samlingsparfiet har i en partimotionbegärt att skall klargöra att kunskapsmålet skall ges prioritetframför andra uppgifter som pålagts skolan. Oskuldsfullt trodde vi att ettsådant motionsyrkande fakfiskt skulle kunna vinna allmän anslutning. Döm om vår förvåning när det nu visar sig att i riksdagensutbildningsutskott är ensamma om att hävda motionens kunskapskrav!Bakom allt det högstämda tal om kunskapernas betydelse som inte minstsocialdemokraterna hängett sig åt fanns alltså mycket litetnär korten synades. Skolans viktigaste uppgift är tydligen inte framför alltannat att förmedla kunskaper och färdigheter. Skolans uppgift är litet avvarje, där det ena inte är viktigare än det andra. Den tvehågsenhetutskottsmajoriteten visar inför elevers och föräldrars krav på en utbildningsom håller som stimulans fill personlig utveckling och för ett kvalificeratyrkesliv kan inte undgå att få negafiva konsekvenser. Lärare och elever kan vittna om hur skolanpålagts den ena i och för sig angelägna sidouppgiften efter den andra.Samtidigt har undervisningsuppgiften försvårats genom politiskt betingadebegränsningar i fråga om anpassningsmöjligheterna till varje elevs personligabehov. Dogmatism står i vägen för en utbildning som ger varje elev ett fullgottkunnande. Skolanmåste få en chans att koncentrera arbetet på den kunskapsförmed- Vissaför skolväsendet gemensamma frågor ling den är till för. Denpersonliga inriktningen av undervisningen får inte blockeras av jämlikhets-eller ens jämställdhetsskäl. Atthävda denna ståndpunkt, herr talman, innebär inte att man uppfattar andra avskolans arbetsuppgifter än kunskapsförmedlingen som oväsentliga. Däremot innebärdet att man inte tvekar att ge dem som arbetar i skolan stöd att avstå frånsådant som i tidshänseende eller på annat sätt menligt inverkar på skolarbetetskvalitet. Detinnebär också - som senare kommer att utveckla - att man inte låteri och för sig felaktiga könsroller stå i vägen för de tillval eleverna önskarpå högstadium. När andra partier vägrar att godta att ocksåtillval som riskerar att leda till en ojämn könsfördelning faktiskt måste fåorganiseras, om eleverna vill ha dem, tar man ställning motkunskapsförmedlingen när denna kolliderar med andra ambitioner. Skolan skall till alla elever förmedla en god basutbildning. Läsa,skriva och räkna måste alla kunna. Men det är också skolans uppgift att ge allaelever vad som litet högtidligt brukar kallas för bildning. Det innebär attskolan inte får bli så snävt nyttoorienterad att den inte förmår skapaförutsättningar för den enskilde att berika sitt liv också med sådant som intehar med det direkta yrkeslivet att göra. Bildningenär det inte så väl beställt med i skolan. Tillåts detta tillstånd bestå,riskerar åtskilliga elever att förlora tillgången till den kulturskatt vårtland rymmer. I då materiella frågor av andra skäl tränger sig på lederdetta till att människornas tillvaro lätt blir torftigare än den eljest skullebehöva vara. Ingentingav detta, herr talman, erkänns av utskottsmajoriteten. Att någrabildningsproblem existerar förtigs lika envetet som att skolan inteklarar att koncentrera arbetet på sin huvuduppgift. Likasjälvklart som det är att skolan skall ge alla baskunskaper och bildning, likasjälvklart borde det vara att skolan också skall ta hänsyn till varje elevspersonliga fallenhet. Också detta tiger utskottsmajoriteten om. I realiteteninnebär det att det sammanhållna inlärandet av utskottsmajoriteten alltfortställs före den individuella anpassningen. Allt skall bli vid det gamla. Ettsådant synsätt är orätt gentemot den enskilde, som förvägras en riktigutbildning. För den elev som inte stimuleras av dagens sammanhållna grundskolaerbjuder majoriteten egentligen ingenting. Att elever faller ur högstadiet ärmot den här bakgrunden inte konstigt. Motde individuella hänsynen anför det traditionella svenska utbildningstänkandetenvist risken att eleverna därigenom får en för snäv kunskapsram för att kunnaklara en föränderlig arbetsmarknad. Jag menar att detta argument bygger på enfelsyn. Enbegränsning av vidden är tvärtom en förutsättning för att vi skall klaradjupet. Ytlig orientering om allsköns företeelser kan måhända förefallavälmotiverad för stunden men har begränsat värde . Den bredd sådanorientering sägs innebära är i realiteten litet värd, om man inte harfått chansen att upptäcka vad verkliga kunskaper innebär. Detär min övertygelse, herr talman, att gedigna kunskaper på något smalaresektorer faktiskt är viktigare än den ofta orimligt överreklamerade breda orienteringsförmågan.Den som en gång lärt sig något ordenUigt har fått insikt om kunskapernasbetydelse. Från en sådan grund kan den enskilde bäst bredda sitt kunnande ocksåtill områden som senare i livet visar sig vara av värde. Den som bara lärt sigorientera riskerar däremot att aldrig få några kunskaper. Starkast,herr talman, känns denna felsyns effekter på högstadium.Misslyckas skolan så till den grad med anpassningen av undervisningen till vadenskilda önskar att inte genomgår högstadiet fullt ut, hjälper detinte hur mycket riksdagsmajoriteten än hävdar att kunskaperna är viktiga. Deelever som inte stimuleras till ordentliga insatser kommer aldrig ens inärheten av de kunskaper som alla nu säger är av mycket central betydelse. Högstämt tal hj alper alltså inte för att lösa de problem dagens skolabrottas med. Talet måste förenas med sådana åtgärder som gör talet reellt. Ungamänniskors utveckling till individuella personligheter kan inte blundas bortnär kunskapskravet skall ges ett konkret innehåll. Mendet är viktigt att förstå att trovärdigheten i skolans kunskapsambitionerockså kräver att kunskaper tillmäts verklig betydelse. Det för oss över tillbetygsfrågan. härförleden diskuterade utbildningsminister betygens värde som urvalsinstrument för högre studier. Bakomutbildningsministerns uttalande döljer sig en minst sagt ambivalent inställningtill sådana kunskaper som skolan skall förmedla. Viktigastär att hitta ett nytt intagningssystem - till högre utbildning - som kanersätta betygen, hävdade . Arbetslivserfarenhet måste bli meravärd. Gymnasieeleverna kanske skall styras in på olika linjer, menade hon.Betygen har spelat ut sin roll. Sammasynsätt ventilerade skolministern enligt tidningsreferaten påutbildningsriksdagen . Enligt måste betygen tonas ner. Hurskall man, herr talman, mot denna bakgrund kunna få eleverna att tro att det ärviktigt att skaffa sig sådana kunskaper som de senare i livet kommer attupptäcka att de faktiskt behöver? Om det är andra meriter som statsmakternaanser bör tillmätas ökad vikt, varför då jobba och slita för att skaffa sig detkunnande man kanske inte fullt ut inser den djupare betydelsen ochvärdet av? Detär, herr talman, bl. a. mot den här bakgrunden som vi moderater slåss för ettriktigt betygssystem. För oss är det inte det främsta skälet för betygen attdessa uppskattas av en bred folkopinion. Enligt nämnda tidningsreferatfrån utbildningsriksdagen är det däremot detta taktiskt betonade argument somför spelar en avgörande roll för att inte nu rusa åstad ochgenomföra den socialdemokratiska partikongressens beslut om en betygsfri skola.För oss är betygen bra på sina egna meriter. Betyg är ett uttryck för skolansambition att sätta kunskaperna främst. Vissaför skolväsendet gemensamma frågor Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Tycker man att betyg är bra, är det också bra att de gesofta och utan dramatik. Först på så sätt kan betygen bli ett naturligt inslag iskolans arbete, ett inslag som stimulerar eleverna och som ger bättre rättvisaän andra system i fråga om intagning till vidare utbildning. När nu deklarerar att han inte avser attgöra något åt betygen är detta glädjande bara i så måtto att den fullständigaaningslöshet som den socialdemokratiska partikongressen tidigare gett uttryckför åtminstone för stunden förefaller att ha övergivits. Längre än så, herr talman, finns det emellertid inget skälatt glädja sig. Skolministerns uttalande innebär att alla de elever som föreårskurs 8 i faktiskt vill ha sina kunskaper bedömda efter fastakriterier inte kommer att få sin rätt tillgodosedd. Precis som kommervärderingen av elevernas kunskaper att ske i informella samtal mellan lärare,elever och föräldrar. Vi är för vår del inte övertygade om dessa samtals allenasaliggörande verkan. Att hävda detta är emellertid i socialdemokratiskaskolöron uppenbarligen kätterskt. Så till den grad skall idén om samtal i stället för betygskyddas, att man inte ens vågar gå med på en förutsättningslös prövning avsamtalens värde. Det som är bra borde tåla också en utredning.Är socialdemokraterna rädda för att en utvärdering av kvartssamtalens värde som"betygsättare" skulle visa vad många lärare och elever redan vet,nämligen att sådana samtal aldrig ensamma kan ge den säkerhet och denuppriktighet som betygen faktiskt förmedlar? Till slut: Vi moderater har velat få erfarenheterna av dennu genomförda intagningen till gymnasieskolan på höstterminsbetygen i 9-anundersökta. Som så mänga andra misstänker vi att detta intagningsförfarande varett missgrepp. Vid det tredje betygstillfället skulle gymnasieframtiden avgöras. Vårterminen i 9-an riskerarsamtidigt att bli ett förlorat halvår. Också till detta sägersocialdemokraterna - naturligtvis - nej. Den svenska experimentskolanfortsätter utan de kontrollstationer som behövs för att felbedömningar i tidskall kunna upptäckas och rättas till. Det är samma sätt att se på reformarbetetsom präglat de senaste 20 årens skolomvandling. Allaspåren från denna epok manar inte till efterföljd. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill de moderata reservationerna vid utbildningsutskottets betänkande. 161KERSTIN (): Jag skulle vilja börja med att säga till PerUnckel att det faktiskt inte skulle skada om han ägnade åt attläsa den läroplan som är signerad av . Precis de krav på kunskaperoch färdigheter som han efterlyser är grundtanken i den läroplanen. Skolan har från och till varit föremål för en mycketlivlig debatt. Det är ganska naturligt, eftersom just skola och skolfrågor är någotsom ligger människor väldigt nära. Många har olika kontakter med skolan. det är braatt vi för en saklig och konstruktiv debatt. Jag tycker också att det finns skäl att konstatera att deförändringar och reformer som har genomförts på skolans område har kunnatgenomföras i stor enighet. får man av den allmänna debatten kanske ettintryck av att det inte är så. Vi i anser att det har ett värde i sig att man harkunnat uppnå denna enighet. Det tycker vi ger stabilitet åtutbildningsväsendet. Under framför allt handlade förändringarna igrundskolan om organisatoriska frågor. har insatserna inriktatsmest på skolans inre arbete, på skolans innehåll. Jag behöver bara nämnaSIA-beslutet och den nya läroplanen Lgr 80. Den nya läroplanen har blivit ett väldigt fint ochvärdefullt instrument för skolans arbete. I den tar man upp just vad jagberörde fidigare, nämligen vikten av kunskaper och färdigheter. Man betonarverkligen att förutsättningen för att eleverna senare skall klara sig iskolarbetet, i samhället och i arbetslivet är att de har grundkunskaper ochordentligt kan läsa, skriva och räkna. Man tar också upp andra frågor, som är väldigt vikfiga förelevernas fortsatta utveckling. Man tar upp skolans roll i samhället och detvikfiga i att eleverna också lär sig demokrafins principer, betydelsen avjämlikhet i samhället och jämställdhet mellan män och kvinnor. I den teoretiskautbildningen måste man även ha en klar anknytning till den praktiskaverkligheten. Man har i läroplanen även väldigt klart betonat elevers,personals och föräldrars gemensamma ansvar för verksamheten i skolan. Någonfing som Per var inne på och som jag ocksåtycker är väldigt vikfigt är att ge varje elev möjligheter att tillvarata sinaegna anlag och intressen och att utvecklas efter sina egna förutsättningar. Detär också viktigt att man ger eleverna insikt i och respekt för andra människorsåsikt, respekt för andra människors liv, respekt för människor av olika ras,nationalitet osv. Allt det här är fina och bra inslag i läroplanen, och jagmåste uttrycka min förvåning över den reservation som moderata samlingspartiethar fogat till utskottsbetänkandet. Allt som står i reservationen finnsfaktiskt i läroplanen. Till yttermera visso är reservanternas förslag, attskolöverstyrelsen och länsskolnämnderna skall se till att de här kravenuppfylls, redan tillgodosett genom det beslut som har fattat närdet gäller verksamhetens inriktning. Det förvånar mig ytterligare, närrepresentanter för moderata samlingspartiet deltog i det sammanträde i februarinär fattade beslutet att och länsskolnämndernaskulle följa'läroplansarbetet på olika nivåer. Till betänkandet har fogats ett antal reservationer, delsav centerpartister, dels av representanter för och något eller någraandra partier. I reservation 10 tar vi upp skolöverstyrelsensövergångsorganisation. Inom SÖ finns tolv tjänster vilkas innehavaresedan länge har vad man kallar tjänstledighet t. v. På SÖ räknar man inte medatt dessa befattningshavare Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Vissa för skolväsendet gemensamma frågor kommer attvara i tjänst /84, och därför har man inte yrkat något anslag förderas tjänster. Trots det har det föredragande statsrådet föreslagit att manskall anslå medel till sex av dessa tjänster. Det kan väl sägas att det i och för sig inte rör sig om såmycket pengar, , men i dagens läge när vi verkligen måste titta påvarje krona och väldigt noga prioritera mellan olika områden, tycker vi nog attdet här är pengar som kunde användas på ett bättre sätt. Vi tycker också att SÖom någon skall väl kunna bedöma om pengarna behövs eller inte. Under anslaget som är betecknat D 1 har i propositionenavsatts 2 milj. kr. för löntagarorganisafionernas skolinformatörer. Vi tyckeratt det är väldigt viktigt med kontakterna arbetsliv-skola, men vi tycker ocksåatt det stödet mycket väl kan rymmas inom det anslag som länsskolnämnderna harför utbildning av representanterna i planeringsråden. Det finns också ett nyttanslag fill kommunernas uppföljningsåtgärder för utbildning av handledare, ochäven där finns det pengar för skolinformatörsverksamheten. Det här är ju också en fråga om att använda pengarna påbästa möjliga sätt och se var vi kan spara och vad vi kan använda till någotannat. De reformer som genomförts på skolans område de senasteåren har präglats av decentralisering av ansvar och beslut ut till lokal nivå.Det innebär att kommunerna ges en mycket stor frihet inom de givna ramarna ochatt de kan anpassa skolan till de lokala förutsättningarna. Det ställernaturligtvis i sin tur väldigt stora krav på dagens skolledare. Vi tycker attskolledarutbild-ningen är en mycket viktig del av fortbildningsverksamheten. I budgetproposifionen nämns detta mycket kortfattat. Mankonstaterar bara att den här utbildningen bör fortsätta enligt de planer somman har lagt fast. Det är naturligtvis bra, och det är naturligtvis alldelessjälvklart att det skall man göra. Men vi tycker i alla fall inom att det finnsanledning att fortlöpande följa den här utvecklingen. Vi tar i motion 948 uppett antal punkter, där det nu finns skäl att mera ingående diskutera vilketbehov vi har på det här området. Jag skall inte upprepa detta, eftersompunkterna är utförligt relaterade i motionen. I två motioner - 763 från och 1888 frånfolkpartiet - tar man upp personalutbildningen när det gällerreligionskunskapen. Detta är för många lärare ett mycket känsligt och svårt ämne.Många känner att de har otillräckliga grundkunskaper, och många undervisarockså i detta ämne utan att det ingår i deras ämneskombination. Därför ärnaturligtvis detta behov av fortbildning också mycket stort.