prot · G60924 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är jusakligt korrekta påståenden som inget munväder i världen från socialdemokratisksida kan bortförklara. återkommer till frågan vad det blir av denåtstramning som t. ex. jag förordade i valrörelsen som nödvändig för deoffentliga utgifterna, och som vi också hade det politiska kuraget attredovisa. Sanningen är ju att den devalvering som socialdemokraternanu genomfört och som av allt att döma applåderar leder till enåtstramning utan motstycke. Och hela denna åtstramning läggs på vissa delar avnäringslivet men framför allt på hushållen. Jag tror att t. o. m. att om man siktar på att hävda sysselsättningen i ett land, får detvara en gräns för summan av den åtstramning som man åstadkommer i samhället. Nisocialdemokrater har försatt er i den pinsamma situation, där devalveringenförutsätter reallönesänkningar för att lyckas. Om ni har så goda kontakter medlöntagarorganisationerna som ni av och till ger uttryck för, varför valde nivägen att ta reallönesänkning via en devalvering och en våldsam inflafion? Dåhade det varit möjligt att resonera sig fram till denna reallönesänkning medlöntagarorganisafionerna, genom de kontakter som ni skryter med, och då hadealla i det svenska samhället sluppit de oerhört negativa effekter som följer avden våldsamma inflation ni nu skapar. En inflation skapar i sig en omfördelningsom är negativ. Glöm inte, , att det är en ny verklighet somregeringen har skapat genom devalveringen, och det är mot den bakgrunden somdenna riksdag måste pröva de ekonomisk-politiska åtgärder som måste till. Vid remiss av propositionerna 1982/83:50 och 55 AnL 41 OLAULLSTEN (fp): Jag vill börja med att gratulera LillyHansson till utnämningen fill gruppledare - jag har inte haft tillfälle attgöra det förut -och hälsa henne välkommen till denna debatt. blir jag litet bekymrad när den som skall varagruppledare för det största partiet i jämställer riksdagsdebatten meden massmedial pimett som vi egentligen borde avhålla oss ifrån. Jag följde inte alla piruetter i går i radions kanaler ochde båda TV-programmen, men nog var det ganska mycket av enmanspiruetter ifrånregeringen där. Inte är det väl då alldeles orimligt om riksdag, tillvilken denna proposition ändå är adresserad, också får en chans att säga sitt. Jag tror att får vänja sig vid att riksdagenär till för att debattera regeringens politik, liksom vid att det ibland kanbli ganska kritiska omdömen om den polifiken. var mycket upprörd över att jag hade etthögt tonläge. Det är en beskyllning som jag normalt inte brukar utsättas för.Jag brukar inte heller anstränga mig för att höja tonen mer än vad sakenkräver. Men eftersom var missnöjd med tonläget och inte tyckteatt jag gav en sannfärdig beskrivning av socialdemokraternas politik, vill jagupprepa mina tio påståenden om vad jag uppfattade att socialdemokraterna sade ivalrörelsen. Kanske kan jag sedan få besked från om vilka av Vid remiss av propositionerna 1982/83:50 och 55 dessa tiopåståenden som är felaktiga eller om möjligen alla är det. Jag uppfattade att socialdemokraterna i valrörelsen sadeatt det skulle bli slut på åtstramningspolitiken. Jag uppfattade även att mansade att det skulle bli slut på de ständiga prishöjningarna. Jag såg mångatalande och välillustrerade annonser om den saken. får det vara nog, sadebåde husfäder och husmödrar i tecknade och textade annonser. Jag uppfattade att man sade att det nu får vara slut påreallönesänkningarna för löntagarna. Jag uppfattade att det nu får vara slutmed budgetunderskotten. De regeringar som jag ingick i fick utstå myckenkritik för att vi hade drivit upp budgetunderskotten. Jag uppfattade också att man sade att landets pensionärerskulle få full värdesäkring för sina pensioner. Med det menas, ,att pensionerna icke skall drabbas av några prisökningar. Det var inte bara jagutan också många andra som uppfattade att det var detta som man menade. Jag uppfattade att man skulle slå vakt om barnfamiljerna.Jag såg rent av stora och färggranna affischer runt om i landet med detbudskapet. Jag uppfattade att man i skatteuppgörelsen sade attskattebetalarna skulle skyddas mot inflationen. Jag uppfattade att man ganska aggressivt sade, inte minstmed hjälp av hyresgästorganisationen, att det nu fick vara slut påhyreshöjningarna. Jag uppfattade att man sade att vi nu måste ökainvesteringarna, vilket krävde mera av eget kapital i företagen. Jag uppfattade också att man sade att man skulle förhandlamed näringsUvet om införande av löntagarfonder. Det var dessa påståenden från den socialdemokratiskavalagitationen som jag upprepade och ställde mot den politik som vi nu harfått presenterad för oss. Jag skall inte kräva av att hontillbakavisar krifiken, men jag viU fråga henne vilka av dessa påståenden somär alldeles felaktiga och som inte korrekt återspeglar vad socialdemokraternasade i valrörelsen. Vidare kom in på vad som skulle blivitföljden, om vi hade fått behålla den regering som vi hade före valet. Då skulleman ha kommit att skära tjocka skivor i välfärden. Hon ville mot dessaperspektiv ställa den rättvisare fördelningspolitik som hon menar attregeringen nu för. Jag vill fråga: Vad är det som gör att troratt en politik som går ut på att man höjer momsen, sänker reallönerna, driverupp priserna på praktiskt taget allting, försämrar pensionerna, framför alltför dem som har låga sådana, och dessutom tvingar fram ganska storakommunalskattehöjningar skulle leda till en rättvis fördelningspolifik? Såvitt jag förstår har alla dessa åtgärder sin udd riktadmot de inkomstsvaga. Det är de som kommer att förlora. Man bedriver ju enmedveten inflationspolitik. Vi har åtskilliga gånger från denna talarstol ochfrån andra hört socialdemokrater helt korrekt påpeka att en inflation innebärkraftig omfördelning av resurser från fattiga till rika. Vi har hört Kjell-OlofFeldt och andra läsa högt ur TCO-utredningar som talar om att två tredjedelarav hushållen förlorar på inflationen och en tredjedel vinner på den. De somförlorar är de svaga, och de som vinner är de starka. Vad är det som gör attLilly tror att en polifik där man medvetet satsar på att ge upp kampenmot inflationen är en politik som innebär en rättvis fördelning? Jag skulle fill sist, herr talman, till ihennes egenskap av gruppledare vilja ställa frågan vad hon tänker rekommenderaden socialdemokratiska regeringen att göra, när det nu är klart att vpk intekommer att stödja momshöjningen och inte heller - det utgår jag från -förslaget om försämring av pensionen. Vid remiss av propositionerna 1982/83:50 och 55 AnL 42LARS (vpk): När jag konstaterar att regeringen bland sinaförslag har tagit upp våra förslag om skatt på övervinster inomvattenkraftsindustrin, beskattning av aktieutdelningen och begränsning av.akfiefondssparandet,hoppar upp och börjar hojta om att jag nästan uppträder som ettstatsråd. Nej, , så enkelt är det inte. Men vi fillåter ossfaktiskt att sakligt bedöma regeringens olika förslag. Vi har då konstateratatt det finns både bra och dåliga förslag. kan man faktiskt spela en rolläven om man står utanför en regering. Det borde och moderaternakänna till. Och med tanke på det borgerliga hyckleriet, , är detinte svårt att hamna på en annan ståndpunkt än i dessa debatter. Vi säger att det också finns dåliga förslag, för det ärtunga bördor som regeringen annonserar. Priser och hyror kommer att öka som ettresultat av devalveringen. Till det vill regeringen lägga en momshöjning, somdrabbar barnfamiljer och lågavlönade hårt. vill man ge de högstavlönade skattelättnader inom ramen för den skatteuppgörelse som ni frånmittenpartiernas sida var med om att träffa men sedan hoppade av. Men dennabit är ni fortfarande överens om. Vi säger fill socialdemokraterna: Ni måste förstå dennakritik. Vi tycker att ni agerar oklokt om ni inte lyssnar på den, eftersom nimed säkerhet kommer att få höra den från många fler, också från era egna.Lyssna därför på denna kritik och på invändningarna från fackföreningsrörelsennär det gäller förslaget att höja momsen! Vårt parti fick litet över 300 000 röster i valet. Det ärnaturligtvis inte så många som socialdemokraterna fick, men våra röster är intemindre värda än era. Våra väljare måste också respekteras. Ni har era löftentill väljarna, vi har våra. Vår utgångspunkt har varit, och är fortfarande, att detinte borde vara förenat med oöverstigliga hinder att finna lösningar somfillfredsställer både er och oss, som kan finansiera vallöftena och samtidigtmedverka fill att få ordning på statsfinanserna och löntagarnas ekonomi. Menförslaget om en höjning av momsen är ett dåligt förslag. Sådana här saker bordeman kunna tala öppet och äriigt om. Utpressning och nervkrig biter inte på oss.Vi kommer vid utskottsbehandlingen att lägga fram våra förslag, som gör det Vid remiss av propositionerna 1982/83:50 och 55 möjligt att uppfylla och betala de fyra vaUöftena. Får jag ställa ett par frågor fillrepresentanterna för de borgerliga partierna, eftersom ni är så oerhörtintresserade av momsfrågan. Det har ni inte varit tidigare, annat än när dethar gällt att höja momsen. Hur mycket vill ni sänka matpriserna? Hur mycketvill ni sänka momsen på maten? Vi vill ju ta bort momsen på maten och föreslårnu som ett första steg att man skall ta bort en del. Jag vill fråga , och : Hur mycket vill ni sänka matmomsen? Hur mycket vill ni ökalivsmedelssubventionerna för att få ned matpriserna? Det vore intressant atthöra i det här sammanhanget, eftersom ni nu har en sådan rörande omsorg omlöntagarna, barnfamiljerna och pensionärerna - de som drabbades när ni var medom att höja priser och hyror med ända . AnL 43LILLY (): Våra meningsmotståndare fortsätter attanklaga oss för att den politik som vi för och har lagt fram förslag om kommeratt föra ännu längre ner i utförsbacken. Men vem är det som har satt igång kärran med olika borgerliga regeringskonstellationer? Vimåste faktiskt försöka hinna ifatt den där kärran och vända den uppåt igen, ochdet är precis det som vår politik som vi har lagt fram förslag om innebär. var inne på inflation, budgetunderskott ochpensionärerna. Inflationen kommer att öka, på grund av att vi tvingades tiU endevalvering. Och vi vet ju att de borgerliga, om de hade fått regeringsmakten,också hade varit tvungna fillgripa devalvering. När marknaden reagerar medmisstro mot den politik som har förts i detta land och motregeringens oförmåga att försvara vår valuta, skall det då varasocialdemokraternas fel att åtgärder måste vidtas för att rädda vårt landsekonomi i en akut situation? Ja, budgetunderskottet kommer att öka. Men det mesta avdet underskottet, ca 10 miljarder, avser obetalda räkningar som gäller destatUga företagens dåliga affärer. Vår polifik innehåller åtstramningar- detsade vi i valrörelsen och det syns i vårt förslag. Men vår politik innehållerockså ett skydd för utsatta grupper, barnfamiljer och pensionärer, som harvarit illa behandlade under de sex borgerliga åren. Vi höjer barnbidraget, viökar flerbarnstillägget och vi inför matsubvenfioner igen. På det sättetförsöker vi alltså skydda de svaga grupperna. På vilket sätt skulle ni, med denpolitik som ni bjöd svenska folket under valrörelsen, ha kunnat skydda de härsvaga grupperna? Budgetunderskottet är otroligt stort - vem har åstadkommitdet? Det är Utet beklämmande när och företrädarna för deövriga borgerliga partierna, som har fört en politik som har lett till dennaekonomiska situafion och har fått fill resultat budgetunderskott ochutlandsupplåning, nu kommer och kritiserar oss för att budgetunderskottet är såotroligt stort. Vi har också under valrörelsen sagt att vi kan ta en vissökning av ett budgetunderskott, därför att vi med det kan vidta riktade åtgärder för att få fartpå svenskt näringsliv. Närdet gäller pensionärerna, som ni - litet förvånande, må jag säga-förefaller att så otroligt hårt slå vakt om, så innebar vårt löfte till dematt vi skulle återinföra värdesäkringssystemet. Pensionerna skall inte urholkasgenom att vissa återkommande prisökningar undantas från värdesäkringssystemet.Det löftet har uppfyllts genom det regeringsförslag som presenterades i går.Om den borgerliga polifiken när det gäller beräkningen av pensionerna hade fåttfortsätta, skulle pensionerna år ha blivit mindre värda. beräkningar skulle värdet på pensionen motsvaraca och inte som av inkomsten. Det var ju för att den urholkningav pensionerna som ni har inlett inte skulle få fortsätta som vi sade attvärdesäkringen av pensionerna skall återställas. Vihar också sagt att inte några grupper i samhäUet skall få kompensera sig fördevalveringen. Från PRQ:s sida har man vid de samtal som förts sagt att man ärberedd att inte kompensera sig för denna engångsföreteelse. Och närpensionärerna ställer upp så är det inte, herrar Adelsohn, och ,enbart PRO-anslutna pensionärer som gör det. Jag har under valrörelsen träffathundratals pensionärer som sagt sig vara beredda att ta sin del av bördan, omalla andra grupper gör detsamma. Det är en viktig reservation i dettasammanhang. Vidremiss av propositionerna 1982/83:50 och 55 Överläggningenvar härmed avslutad. Proposition1982/83:50 hänvisades 2 första dels-satsen ....... fillskatteutskottet andra dels-satsen................ tillfinansutskottet I övrigt.............................. tillfinansutskottet Proposition1982/83:55 hänvisades 1 punkterna 1 och 2........ tillsocialförsäkringsutskottet punkterna 3 och 4............... fillsocialutskottet 2................................. .. tillskatteutskottet Iövrigt.............................. fill finansutskottet 12 § Anmäldes ochbordlades 1982/83:25 TilläggsbudgetI till statsbudgeten för /83 7 protokoll 1982/83:23-25 1982/83:38 Internationella namnregler 1982/83:53 Vissaåtgärder för att förbättra skatteuppbörden /83:54 Undantag frånlagfartskravet beträffande vissa äldre förvärv 1982/83:56 Ändring i lagen(1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, m. m. 1982/83:58Beskattningen av statsskuldväxlar m. m. 13 §Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellafion framställts 1982/83:29 ay () till ekonomi- ochbudgetministern om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen: Den internationella reakfionen påden kraftiga svenska devalveringen på har varit hård. Särskilt krifiskahar regeringarna varit i våra nordiska grannländerFinland, och . Idessa länder har t. o. m. direkta motåtgärder av olika slag satts in. Även i de stora industriländerna i och i deinternationella ekonomiska organen har det svenska agerandet rönt stark kritik.Representanter för IMF har besökt för att förhöra sig om densocialdemokratiska regeringens motiv fill en så hög devalvering. Den internationella förvåningen över det svenskahandlingssättet är förståelig. I samma regeringsförklaring som devalveringentillkännages, kan man läsa: "Ett utbyggt samarbete mellan länder ärnödvändigt för att bryta den ekonomiska krisen-- ." Regeringen fastslår vidare att man vill "på grundvalav samarbetet i , i?iom EFTA och vårt frihandelsavtal med EG öka utbytetav erfarenheter och söka överenskommelser till ömsesidigt gagn". Ett i de stora ekonomiska sammanhangen litet land somSverige, vars industri är starkt exportinriktad, är mycket beroende av ett välfungerande internationellt ekonomiskt umgänge. Det är då av stor vikt att visjälva går före med gott exempel. Om vi tvärtom bryter mot internationelltaccepterade regler för hur handelskonkurrens länder emellan bör bedrivas,riskerar vi att sätta i gång en lavin av olika konkurrensbegränsande åtgärder.Trycket mot regeringarna i större ekonomier att ta till sådana metoder ärnaturligtvis extra starkt i ett läge när dessa länder själva har dubbelt ellertredubbelt så stor arbetslöshet som vi. Skulle ett sådant handelskrig utlösasär det inte svårt att räkna ut att en av de säkraste förlorarna kommer att varaSverige. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga finansministerKjell-Olof : Vilkaslutsatser drar regeringen av de internationella reakfionerna på Vilkaåtgärder planerar regeringen för att eliminera verkningarna av de Torsdaeenden handelspolifiska motåtgärder som devalveringen har utlöst i vissaländer? 14§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 10november 1982/83:84 av LillyBergander (s) till socialministern om obligatorisk förmedling av adoptivbarn: Kommer socialministern att verka för att det pånytt blir obligatorisk förmedling av adoptivbarn? 1982/83:85av () till arbetsmarknadsministern om alternativsysselsättning för ägare till olönsamma jordbruk: Sysselsättningsproblemen är svåra i det svenskasamhället liksom i hela . Många människor i låg- ochmellaninkomstklasserna har fått vidkännas reallöneminskningar. Särskiltbarnfamiljer med en försörjare har ekonomiska problem. Desom är verksamma i jordbruket, både jordbrukare och lantarbetare, av sammaproblem. Lönsamheten i jordbruket har allvarligt försvagats.När LO:s andre ordförande hävdar att man inte kan driva jordbruk somterapeutisk verksamhet och att prisutvecklingen måste hejdas, känner många avjordbmkets utövare detta som ett hot. Undertidigare perioder och med hård press mot jordbruket har många tvingats övergejordbruket och bege sig tiU andra näringar. Dessa har då hungrat efterarbetskraft. råder inte motsvarande situation på arbetsmarknaden. Eftersomjag själv driver ett jordbruk i skogsbygder med i huvudsak marginellåkerjord upplever jag hotet personligt. Jag vill därför ställa följande frågatill statsrådet: , om jag och andra jordbrukare på grund av bristande lönsamhettvingas lägga ner våra jordbruk, att kunna hjälpa oss och våra anställda tillannan sysselsättning och i så fall vad? 1982/83:86av () till jordbruksministern om åtgärder för att stödjaturistnäringen: Turismen är en betydelsefuU näring förinlandskommunerna i . Prognosen när detgäller nyttjandet av fjällturistanläggningarna är dyster. Devalveringenorsakade stora höjningar av bensinpriserna,och det innebär ökade transportkostnader för fjällturisten. Höjningarna avarbetsgivaravgifterna ger ökade kostnader för serviceanläggningarna. Ävenmomshöjningen är negativ för denna näring. Med anledning av det anförda villjag fråga civilministern: åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stödjaturistnäringen? 1982/83:87 av () tillkommunikationsministern om bättre trafikinformation i lokalradion: På många håll - t. ex. iVästtyskland och - svarar lokalradion för viktig trafiksäkerhetshöj andeoch snabb information tiU trafikanterna. Det kan gälla att rapportera omolyckor eller om väderförändringar. I pågår en konflikt mellan lokalradion och omväderprognoserna. har anslagit medel för att mildra konflikterna.Skåne är ett av de värst drabbade länen, och redan har svårahalkolyckor rapporterats. Till Radio uppger att man inte utlämnarnågra värderprognoser. Medanledning av det anförda vill jag fråga: Hur avser kommunikationsministern att inför vinternmedverka till en förbättrad väder- och trafikrapportering i lokalradion? 1982/83:88 av i () tilljordbruksministern om livsmedelspriserna: I ett anförande den 9 november 1982har förste vice ordförande uppmanatjordbruksministern att i direktiven fill en utredning om jordbrukspolitikenlåta utreda de jordbrukspolitiska målen. Syftet skulle vara att minska den svenska åkerarealen,minska antalet lantbmksföretag samt sänka kostnaderna för svenska livsmedelgenom sänkta producentpriser. Detta innebär en helt ny inriktning av jordbrukspolitiken.Dessa propåer från LO:s ledning kan inte tolkas på annat sätt än att de ärrepresentativa för LO. Delar jordbruksministern uppfattning att storadelar av svenskt jordbruk bedrivs med så låg effektivitet att det kan betraktassom terapi för de sysselsatta i denna näring? Anser jordbruksministern att priset på svenska livsmedelär högt vid en internafionell jämförelse, och i vilken utsträckning anserjordbruksministern att kostnadsläget för den enskilde lantbrukaren påverkarkonsumentpriser- 1982/83:89av () till socialministern om företagshälsovården ilantbruket: Samarbete etablerades 1976 mellanLRF, Skogs- och lantarbetsgivareför-bundet. om företagshälsovård i lantbruket.Verksamheten är ett led i utbyggnaden av det sociala skyddet förlantbmkssysselsatta. Statsbidrag utgår till Lantbrukshälsan för anställdai lantbruket men ej fill egenförefagare. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av attersättningsreglerna för företagshälsovård är under utredning vil! jag ställaföljande fråga: Kan man förvänta en ändring av lagen om allmän försäkring(AFL) så aft statsbidrag kan utgå till såväl egenförefagare som anställda? 1982/83:90 av () fill statsrådet om åtgärder för aft begränsa nyttjande av metalldetektorer: Under förra vårsessionbeslutade i anledning av motion i ärendet att ge regeringen i uppdragatt vidta åtgärder för att begränsa innehav och nyttjande av metalldetektorer.Denna typ av metallsökare används i stor utsträckning av privata skaftsökareför att i den gotländska jorden finna föremål av ädelmetaller vilka dels harett mycket stort arkeologiskt värde, dels är värda stora pengar på deninternafionella myntmarknaden. Vid en uppvaktning hos dåvarande departementschefen,, utlovades en proposition . besökteen delegafion från departementet och riksanfikvarieämbetet Gofiand för attinför proposifionsskrivningen på ort och ställe fa del av denna problemafik. förteckning som presenterats över proposifioner avsedda att avlämnas underhösten finns inget sådant förslag med, varför jag vill ställa följande frågatiU statsrådet : När kan proposition angående begränsning av innehav ochnyttjande av metalldetektorer förväntas? 1982/83:91 av (vpk) tillindustriministern om brytning av kyanit i norra : I regeringens proposifion1982/83:50 bil. 6 falas om ett program för utökad prospektering. Enligt Mineralpolitiska utredningen, SOU 1977:75,ärdencyanitfyndighet som påträffats i Hollsjöbergef i f. n. Sverigesmest intressanta fyndighet av sillimanifmaterial. Jag viUdärför rikta följande fråga fill industriministern: När kan vi i räkna med att få i gång en brytningav cyanit i industriell skala i Hollsjöbergef i norra ? 15 § Kammaren åtskildes .