prot · G609143 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringenhar därför lagt upp sina förslag sä att det blir åtgärder för att delsstimulera framväxten av nya industrier, dels stimulera till ökad verksamhet påtjänstesektorn. De åtgärder som har vidtagits - vilka har efterlysts av någonsom möjligen inte har tagit del av propositionen - är att utvecklingsfonden fårökade resurser, att utvecklingsfonden på hemmaplan i skallarbeta mera intensivt med starta-eget-kampanjer, utbildning för att just satsapå en annan industristruktur i med tonvikt på små företag. En särskild förhandlingsgrupp kommer , såfort har fattat beslut, att tillsättas för att ökalokaliseringssamrådet, intensifiera lokaliseringsområdet med stora företag föratt få dem att lägga nya, tillkommande verksamheter i , särskiltmalmfälten. Namnen på deltagarna i denna förhandlingsgrupp kommer jag att kunnaoffentliggöra om någon dag, efter att har fattat sitt beslut. I propositionen har vi också sagt att en särskildförhandlare skall tillsättas för etableringar i . I samband medbeslutet om meddelade statsministern att han i samtal medledningen för IG-J AS-gruppen hade tagit upp frågan om att man frånindustrigruppens sida skulle kunna göra ett konkret åtagande för att ordnasysselsättning i . Från industrigruppens sida förklarade man sigberedd att fortsätta sina ansträngningar att skapa nya arbetstillfällen iNorrbotten och malmfälten. Med utgångspunkt från detta löfte har diskussionerförts mellan regeringen och IG-JAS-gruppen om hur man konkret skall åstadkommadet angivna sysselsättningstillskottet i . Därvid har man särskiltsett på möjligheterna att skapa nya jobb i . Från sida - ett avde i IG-JAS-gruppen ingående företagen - har man inrättat en särskildarbetsgrupp som har till uppgift att arbeta med konkreta industriprojekt.Arbetet fortsätter, och jag har inte fått fram något som tyder på att man frånindustrins sida inte försöker klara detta åtagande. Vi har från industridepartementets sida följt det härarbetet, och i enlighet med vad som sägs i propositionen kommer vi formellt, såfort har fattat sitt beslut här , att tillsätta en särskildförhandlingsman som håller i denna fråga för regeringens räkning. Jag skulle kunna ge ytterligare exempel pä insatser iNorrbotten som den socialdemokratiska regeringen har gjort sedan dentillträdde. Det har inte skrivits så mycket om dessa insatser. De har kanskevarit ointressanta därför att de har bedömts som självklara. Men det har varitinsatser för ökad prospektering och öppnande av nya gruvor där pengar haranvisats, och det har varit uppdraget till statens industriverk att ökasökningen av tjänster som kan förläggas till malmfälten. Det har också varitutbyggnaden av SIGA-verksamheten, där jag har uppdragit åt 40 myndigheter attredovisa vilka administrativa verksamheter som uträttas på de orter därmyndigheten och verketligger, men som i stället med fördel skulle kunna utföras uppe i malmfälten. Flera insatser har gjorts av regeringen ,projekt som syftar till att utveckla ny teknik och utveckla företagen iNorrbotten. Det har varit insatser i nytillkommande industri, och det har varitinsatser i kommunerna för att förstärka industrimottagandet. Under debatten har en fråga ställts, nämligen: Vad äralternativet till den politik som regeringen har redovisat i propositionen? Vadär alternativet till den socialdemokratiska politik som de berörda utskottenhar redovisat för ? Finns det någon samlad borgerlig politik förNorrbotten? Finns det något eget borgerligt program för ? Jag tvingas, i likhet med utskottets talesman från densocialdemokratiska sidan, att konstatera att svaret är nej. Det räcker attlyssna till debatten här . talesman har i stort sett anslutitsig till regeringens politik och tyckt att det mesta är bra. harbeskyllt moderatpolitiken för att vara kylig och rent av cynisk när det gällerNorrbotten. Och har först , vilket upplyste om,beslutat att börja ägna sig åt Norrbottensfrägorna genom att tillsätta ensärskild arbetsgrupp. Ett annat sätt att peka på den borgerligaoenigheten är att titta på utskottsbetänkandena. De visar inte pä en enadborgerlig linje i Norrbottensfrågan. I de 5 aktuella betänkandena finns 76reservationer. Endast 5 av dem är gemensamt borgerliga. Av de 22reservationerna i näringsutskottets betänkande är endast 2 gemensamtborgerliga. Av de 43 reservationerna i arbetsmarknadsutskottets betänkande ärendast 2 gemensamt borgerliga. Detta bekräftar mer än någonsin att denborgerliga minoriteten helt saknar en gemensam uppfattning om hur man skalllösa problem. Jag tycker att detta bör påpekas efter de många och ivissa stycken stora ord som har uttalats från talarstol i den härdebatten. Det finns en fråga som mänga ställersig, nämligen: Är det här tillräckligt för ? Jag har mött den frågan,och jag tror att även kammarens ledamöter har mött den. Löser denna propositionoch de förslag till åtgärder som regeringen har lagt fram problem? Vad vi kan säga är att vi tar ett första steg föratt långsiktigt lägga en grund för ett nytt livskraftigt norrbottnisktnäringsliv, men självfallet löser vi inte alla problem. Detta kan vi inte säga,det vore felaktigt. Den omstrukturering som behövs inom basindustrierna och ihela,näringsliv för ökad vidareförädling och till mera expansivaverksamheter, kommer att ta mänga och länga, och kanske också svära, är attgenomföra. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 70 () replik: Jag tror att det senaste som var ett riktigt konstaterande, att propositionen - och den utvecklingsplansom lyftes till skyarna i valrörelsen - ingalunda förändrarsituationen i . Det tar många är att vända utvecklingen i länet iannan riktning. Det sade jag också i mitt huvudanförande i början av debatten.Det var den strategin som låg bakom de insatser som gjorde under tideni regeringsställning. Mycket av det som vi påbörjade bygger regeringen nu vidarepå. Jag tänker på , prospektering osv. Det ansågs från början som futtigainsatser, men de var tydligen inte så dåliga, eftersom de är värda att byggavidare på . Det har gjorts ett stort nummer av de fyra miljarderkronor som propositionen omfattar. Det finns emellertid anledning att någotanalysera värdet av de fyra miljarderna. Merparten av dessa pengar gällerengångsinsatser. Det är bokföringstekniska pengar, som inte ger några jobb. del av återstoden avser arbetsförmedlingsverksamhet m. m., som tidigarenämnts i debatten. Det ger heller inga nya jobb i . De långsiktigaåtgärder som togs fram i två paket 1979 och 1982 omfattade tillsammans mer pålång sikt än det som blir kvar av regeringens paket. Dessa långsiktiga åtgärderhar betytt och betyder fortfarande mer för . Det var satsningar överhela länet. Det skulle vara intressant att få besked pä ett parpunkter, och jag frågar : Vilka av de åtgärder som föreslåskommer att vara det främsta instrumentet för att forma en annannäringslivsstruktur i ? Finns det inte anledning att gå vidare närdet gäller stödet till utvecklingsfonden? Förslagetom konsulter till malmfälten är bra, men övriga inlandet och harockså problem och skulle behöva få del av resurserna. Det har vi föreslagit. Då det sedan gäller möjligheterna att genomlokaliseringssamräd flytta produktion eller få ny produktion upp tillNorrbotten frän stora industriföretag i landet vill jag säga att man här haren riktig ambition. Jag delar den. Jag vill då konstatera att det finns någrautvecklingsbara och expansiva industriföretag i landet. Jag tänker på ,som har en fin marknad på m. fl. Jag vill rikta en direktuppmaning till industriministern: konkreta förhandlingar med somett av flera företag för att hitta en varaktig industriproduktion i ! 71ELVER () replik: Industriministern sade att propositionen ärett uttryck för en ambition. - visst är den det! Men propositionensförslag har en lägre ambitionsnivå än valrörelsens budskap hade. Det har hellerinte bestritts av industriministern. Förslaget syftar till att vända utvecklingeni och skapa ett starkare . Javisst, det är riktigt, det ärbra, det är rätt tänkt! Men lösningen ligger inte ens i propositionens fyramiljarder kronor. Pä ätgärdssidan, därindustriministern räknar upp en rad saker, är det nästan som att läsa innantillur folkparfipropositionen frän 1979, som är refererad iarbetsmarknadsutskottets betänkande 1978/79:33. Väldigt mycket återfinns där,och det är bra att detta nu fullföljs. Det har jag försökt säga i tidigareinlägg och påvisa att det inte är särskilt mycket nytt vi nu hittar.Det gäller också de fem beryktade stegen. Industriministern menar att miljarden bara skullevara en fjärdedel av det som satsas. Men kvar står, om vi ser det över enlängre period, att gavs ,ca 4 gånger mer än vad som föreslås för den kommande treårsperioden. När det gäller inriktningen och omfattningen av stödet säskulle man nu ha utarbetat förslaget på lokal och regional nivå. Samma var förhållandet när det gällerNorrbottenspropositionen 1979. Ur den synpunkten var de förslagen banbrytande,och de blev ju också beslut. Någonting principiellt nytt är detsvårt att hitta - om det ens går. När det gäller uppräkningen av pengarna kanman mera tala om marginella insatser än om någonting epokgörande. Propositionen är alltså en fortsättning. Det är nödvändigtmed det som ges. Från sida är vi beredda att ställa upp. Det ärsteg på vägen - kalla det gärna fem steg om det skulle göra det ideologisktlitet enklare - men kom ihåg: Det är inga jättekliv. Fortsättning måste följa! 72ANDERS HÖGMARK (m) replik: Industriministern frågade i avslutningen avsitt inlägg: Löser vi med detta problem? Han antydde i sitt egetsvar en viss ödmjukhet - det kan vi inte vara säkra på; det återstår säkertmycket annat. Det är då först och främst viktigt att klarlägga: Vad ärmålsättningen från regeringens sida med Norrbottensinsatserna? Jag återkommertill den frågan, eftersom det är ganska meningslöst att diskutera i miljard-och miljonbelopp vad olika regeringar gjort, om det inte relateras till denmålsättning man har. Det kunde vara intressant för kammaren att få veta: Vad ärmålsättningen med regeringens Norrbottenspaket? Det är att stoppa utvecklingen,säger någon - det är att vända utvecklingen. Vad är dä hållpunkterna? När kanvi börja avläsa resultaten av detta? Vi har diskuterat vilken insats man skall använda -generella metoder eller selektiva. Det är ganska givet att man måste använda enblandning av dessa metoder. Socialdemokratiska talare har tidigare fört resonemangetatt lönenivån betyder väldigt litet - eller nästan ingenting alls, har mangjort gällande. Varför föreslår dä regeringen sänkta indirekta lönekostnader,om man tycker att lönenivåns betydelse är helt ointressant för det norrbottniskanäringslivets konkurrenskraft? Varför talar industriministern om att man bordegöra försök med sänkta ungdomslöner i ? Både påståendet attlönenivåns betydelse är ointressant och förslaget att gå ut med en politik somskall sänka socialförsäkringsavgifterna kan inte vara riktiga. Tror regeringenpå sin egen politik är de totala arbetskraftskostnaderna av betydelse isammanhanget. Sedan nämner industriministern enlång rad satsningar inom ramen för Särskilda insatser. Vi har i vårareservationer klart sagt ifrån att de projekt som är framkomliga är satsningarpä rymdforskningen och på utvecklingen på data- och telekommunikationsområdet.Dessa åtgärder är bra. och där skall man satsa pengar. Däremot är vi mertveksamma till en del andra projekt. Jag skulle avslutningsvis vilja fråga industriministern:Det svar som en familj i eller skall få när man diskuterarframtiden, är det att med socialdemokratisk politik de kommande tvä ä tre åren,så skall familjen inte fundera pä att flytta till annan ort utan stanna kvar?Säger man att regeringen lyckas vända utvecklingen och återskapa möjligheterför alla människor uppe i att få arbete? Det innebär med andra ordatt ni ansluter er till uppfattning att alla som bor iNorrbotten skall ha ett jobb. Är detta regeringens målsättning? Skall vi bedömapolitiken och insatserna utifrån den målsättningen? Det är alltid bra att vetautifrån vilket mål man skall bedöma regeringars insatser. 73 Industriminister : . Herr talman!Jag tycker möjligen att vi skall ha en liten bakgrund till utvecklingen iSverige och när vi diskuterar . Folkmängden i ökade under första hälften av1970-talet, frän 255 000 invånare 1970 till 264 000 invånare 1975. Därefterskedde en vändning. minskade befolkningen med ca 3 000personer. Det fanns naturligtvis en förklaring till detta. Förklaringen ärnedgången i ekonomi, den katastrofalt dåliga ekonomi som fick.Förklaringen ligger i den låga industriella aktiviteten.Över 160 000 industrijobbförlorades i , och det är klart att detta skapade hål ocksåi . Jag är inte så ensidig att jag säger att alla jobb förlorades pågrund av den borgerliga politiken. Naturligtvis fick som ettinternationellt beroende land känna av den internationellakonjunkturpåfrestningen. Dessutom hade de stora strukturförändringar som slogigenom i med stor kraft naturligtvisslagit mot oss också under en socialdemokratisk regering. Men vi kan också konstatera att denna utveckling avSveriges ekonomi och industri försatte olika regioner i i ettutomordentligt svårt läge, framförallt de regionersom var värst utsatta, ochtill dem hörde . Här finns en orsak till de dystra inslagen iNorrbottens situation. Viktiga orsaker härtill är den begränsade omfattning somindustrin i har och att den norrbottniska industrin tillhör deindustrigrenar som utsattes för de svåraste- bakslagen ochdrabbades mest av de djupa internationella lågkonjunkturerna. Jag pekade i mitt förra inlägg på att avNorrbottens industrisysselsättning finns inom branscherna gruv-, stål- ochskogsindustri medan motsvarande andeiför det övriga landet är . Ändafram till mitten av hade dessa näringsgrenar relativt goda år, somt. o. m. gav ökad sysselsättning. Stora investeringar gjordes då av densocialdemo- kratiska regeringen inom såväl skogs- som stålindustrin,och därmed förbättrades också sysselsättningsläget i , Men efter 1975har samtliga dessa branscher drabbats av svåra motgångar. Stål- och gruvindustrinhar drabbats av varvsindustrins- kris, och skogsindustrin har hemsöktsav bristen på råvara. De borgerliga regeringarna förmådde inte ta fram råvaran,trots att den fanns i de svenska skogarna. En stor del av dessa industriers produktion har levereratstill andra länder, i form av halvfabrikat, som där har förädlats till färdigaprodukter. Så är det i allt för hög grad fortfarande. Självfallet hade Sverigefördelar av detta genom att vi i långa stycken fick bra betalt för produkterna.Men jag skall gärna erkänna- och det tycker jag att samtliga fem partier här ikammaren kan göra - att vi när vi nu ser facit kan konstatera att vi borde hasatsat mer av inkomsterna från våra basnäringar på vidareförädling för attta.ut det utvecklingsbara. Det är en satsning som borde ha skett inte bara iNorrbotten utan också i andra län där basindustrierna har ett starkt fäste. Viborde alltså ha satsat på en diversifiering av industrin. Jag erkänner också att vi tidigare borde ha insett ochförutsett att basnäringarna skulle komma att drabbas av problem, och vi skulleha använt en större andel av de pengar vi fick vid försäljningen av produkternatill utbyggnad av vidareförädlingen på grundval av våra basindustrier. Detta problem är allmänt för hela , men det drabbarNorrbotten flerfaldigt, eftersom dessa näringar i har en tre gångerså stor andel som i landet i övrigt. Inte heller har en annan viktigorsak till de ökandeproblemen i nämnts i debatten, och det är minskningen ibyggnadsverksamheten. Utbyggnaden av vattenkraften har betytt oerhört mycketför sysselsättningen i , som den också utgjort en viktigförutsättning för industriutbyggnaden i hela landet, inte bara i . Nuhar vattenkraftsutbyggnaden minskat. Vi har fått mycket kraftiga negativaeffekter pä sysselsättningen. Likaså vet vi att sysselsättningen har minskat ijord- och skogsbruket.' Sysselsättningsminskningen inom dessa områden harfortsatt uppe i . Denna bakgrund tycker jag att vi måste ha, om vi seriöstskall diskutera . Arbetarrörelsen har därför i valrörelsen utarbetaten plan - en plan som man kunde kritisera, eftersom den presenterades i sambandmed den politiska debatten i en valrörelse. Men när nu arbetarrörelsen, i det här fallet densocialdemokratiska regeringen, lägger fram vissa av förslagen i denna plan iform av en proposition till- - jag skulle kunna pricka av förslagefter förslag som fanns i planen och som finns i propositionen, och det harockså min partikamrat gjort i ett tidigare inlägg - dåkritiseras vi helt plötsligt för att vi lägger fram denna plan för och att det skall fattas beslut om den. 4 miljarder är marginellt, säger . Det berorväl litet grand pä hur man ser på saker och ting. Man kan också bli blind förpengar och pengars värde. Jag tycker att 4 miljarder är en utomordentligt storinsats, var den än Och den sker nu på industri-, närings-och i viss utsträckning sysselsättningspolitiken. Till detta kommer nära 1miljard, som den socialdemokratiska regeringen satt in pä andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder i under resans gång. Det är flera insatser i som inte ingår iprogrammet men som vi fidigare satsat pä. Jag har en förteckning pä ett tiotalsådana. Jag skulle vilja peka på en mycket betydelsefull insats.Det var när vi beviljade nästan 30 milj. kr.-som jag anser vara mycket pengar-ibörjan av detta år i lokaliseringsstöd till kommun för en lokalför uthyrning till administrativ verksamhet, det s. k. rymdhuset. Man beräknaratt 200 arbetstillfällen skall skapas, och det är mycket, var det än förekommer-och jag tror att det är väldigt mycket i . Det skall bli verksamhet medhögteknologiskt kunnande som kommer att kunna förläggas dit. Och jag tror justatt sådana projekt skall fä en spridningseffekt som betyder långsiktigt bärandeverksamheter för framtida företag, och det är sädana satsningar som vi harflera av i den aktuella propositionen. Jag har lyssnat på alla repliker här . Inte med ett ord har han nämnt den privata sektorns eller det privatakapitalets skyldigheter mot och ansvar för . harhan i flera inlägg angripit statens ansvar och statens satsningar i Norrbotten.Är det något som jag tror att människor i och kännerskräck inför, så är det om den politik som representerar ochvill föra skulle bli verklighet. Han vill ju inte ha några privatasatsningar-inget ansvar för det privata kapitalet - och inte heller någrastörre statliga satsningar och något statligt ansvar. Dä tycker jag att man iden här debatten skall tala med betydligt mindre bokstäver. Jag reste, herr talman, frågan om detta var tillräckligt.Jag svarade på den själv med att säga att regeringens förslag, liksom det som är uppe till diskussion, inte löser alla problem. Och jag skulle viljasluta med att tillägga: Om vi kan återkomma till med flerNorrbottensförslag hänger i hög grad samman med vilken ekonomisk aktivitet ochvilken industriell utveckling vi får i . Blir aktiviteten hög, då ökarmöjligheterna att göra nya insatser i . Endast med en samhällsekonomii balans och med en industri i expansion kan regionalpolitiken bli effektiv ochvåra möjligheter att göra insatser i bli större. 74ELVER () replik: Först om pengar och pengars värde: När jagtalade om marginella förändringar gällde det den uppräkning som föreslogs ipropositionen i förhållande till vad som har getts och varit på gång.Men vi skall väl inte strida om det , utan låt oss vänta. Med facit i hand,som industriministern själv sade, är det lättare att läsa av det hela. Och dåkan vi återkomma till en jämförelse. Sedan får jag tacka industriministern för den klara analyssom han gav över hur situationen varit och hur den är och över detberoendeförhållande som vi har både nationellt och internationellt. Det manmöjligen skulle kunna önska sig efter detta balanserade och fina inlägg var att deorden från industriministern hade nått fram till riksdagsmannenThage i ett tidigare skede, dvs. Jag vill också säga litet grand om byggandet.Socialdemokraternas recept före inträdet i kanslihuset för att lösa problemenvar att kraftigt öka bostadsbyggandet. framgår det av propositionen att dehär tankarna inte längre framförs med den intensitet som var fallet tidigare.Kvar står, herr talman - för att göra det här inlägget kort - att det vi nu haratt besluta om inte är fem steg, möjligen är det ett steg - därmed inte sagtatt det är oviktigt. 75ANDERS HÖGMARK (m) replik: Jag vill i likhet med att den analys som industriministern gjorde av utvecklingen iNorrbotten under de senaste årfiondena kan vara en bättre bakgrund fördebatten. Det kanske hade varit trivsammare om den kommit in i debatten i etttidigare läge. I stora delar kan jag instämma i analysen. Man kan konstatera att satsningen på rymdteknologi, dataoch elektronik kan ha stor betydelse för . Det har vi sagt, och vihar bejakat de projekten. Vi har också markerat att det handikapp somNorrbottens geografiska avstånd har inneburit under många årtionden då manfixerat sig kring fysiska transporter delvis kan reduceras genom användandet avmodern teknik. Där tror jag också att det finns en framkomlighet. När utskottetreste i konstaterade vi också vid besök vid rymdbasen att det fannsmånga intressanta utvecklingsprojekt där. Om det tror jag inte vi behöver grälaeller föra någon lång debatt. Däremot konstaterade jag att industriministern inte medett ord har nämnt hur man ser på lönelägets betydelse. Jag konstaterar attpropositionsförfattarna - regeringen - antagligen har rätt i sin bedömning attde totala arbetskraftskostnaderna för industrin har betydelse, och då hartyvärr tidigare talare som representerat socialdemokraterna inte riktigtförstått innebörden av detta. Sedan konstaterar jag också att det privata kapitaletsjälvfallet skall känna ansvar, inom vissa ramar som regeringsmakten ställerupp. Jag hoppas att inte kritiken av det privata kapitalet, som givetvisdrabbar de många små företag som jobbar och sliter i , skall varainkörsporten till de samtal som industriministern skall ha med näringslivet föratt kunna påräkna etableringar i . Jag tror att klimatet då på någotsätt blir litet frostigt inledningsvis. Det finns i och för sig två linjer iresonemanget. Socialdemokratin tror mer på de selektiva medlen. Jag tror, somjag har sagt till , att det finns ett behov av sådana.Vi kan aldrig lösa problem utan att använda selektiva medel, meninslaget av generella medel måste öka. Jag kan bara konstatera, sedan måindustriministern gå i ytterligare replik, att regeringens inställning ochförslag om sänkta arbetsgivaravgifter - även om förslaget är dunkelt ochoprecist - 6 proiokoU 1982/83:143-144 innebär att regeringen har tänkt om. Detta är ett av de fåoffensiva grepp regeringen har. Det är bra att den modellen kommer. Sedan kanman diskutera den tekniska utformningen av systemet, och det får vi skäl attgöra då regeringen lägger fram sin proposition. 76 () replik: Det kanske var bra att industriministern gickin i debatten så att man får tillfälle att säga något gott om något av desocialdemokratiska anförandena. Jag kan också ansluta mig till de synpunktersom har framförts av bl. Den analys och den bakgrundsteckningav situation som industriministern gjorde var riktig. Men det ärsynd att inte den analysen kunde ske och i början av1970-talet då ganska mycket av den struktur som nu befinner sig igrundlades. Då vi av och i början av1980-talet försökte föra in länet i en ny struktur hette det att vi vändebasnäringarna och basindustrierna ryggen. Men vi var medvetna om attframtidsmöjligheterna och framtidstron i måste återges via en annannäringslivsstruktur och satsning på småföretagen. Det är en sak som däremot skrämmer mig i den här debatten,och den kommer tillbaka av och till, i viss män också i industriministernsanförande, nämligen att vi måste ha en ekonomisk tillväxt för att landet skallha råd att rädda .