prot · G60927 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:27 1 § Justerades protokollet för den 8innevarande månad. 2 § Talmannen anmälde aft GretheLundblad (s) denna dag återtagit sin plats i , varigenom StaffanVallins uppdrag som ersättare upphört. 3 § Svar på fråga 1982/83:75 om anställningsförmånerna vidpermittering AnL 1 Arbetsmarknadsministern : har frågat mig Om regeringenplanerar aft vidta förändringar i' lagen om anställningsskydd för att reglernaom löneförmåner under permitteringstid skall ändras så, att lön och andraanställningsförmåner skall utgå från permitteringens första dag och aftpermittering utan lön därmed förbjuds. Antalet permitteringar har ökat dramatiskt under desenaste åren. Det gäller både sammanhängande permitteringar och permittering iform av korttidsvecka. Inte minst är def storföretagen som permitferar. Och defgör de av konjunkturmässiga och företagsekonomiska skäl. Någon skyldighet förarbetsgivaren att använda driftsavbrottet för något mera meningsfullt -1, ex.för utbildning - finns infe. Det är arbetarna inom industrin som drabbas. Tjänstemännenoch de offentliganställda behöver inte riskera sina löner. Jag har redan här i , i den allmänpolitiskadebatten , sagt att def finns skäl att göra en översyn avde gällande reglerna. Regeringen har också, , beslutat att höjautbildningsbidraget för de arbetsgivare som utbildar sin personal i ställetför att permittera. Permitteringslönen regleras infe bara i lag utan också iavtal. Även arbetslöshetsförsäkringen berörs. Dessutom pågår def förhandlingarmellan Om anställningsförmånerna vid permittering Om anställningsförmånerna vid permittering arbetsmarknadensparter i denna fråga. Jag har därför inlett överläggningar med parterna. Innan dessa överläggningar har avslutats och regeringenhar övervägt frågan i hela dess vidd, är jag inte beredd aft lämna ett meradetaljerat svar på fråga. AnL 2 (vpk): Jag tackar för svaret. Det var kanske intedetaljer som jag var intresserad av, utan mera målet. Vad tänker regeringengöra åt def förhållandet att arbetarna och samhället får betala en stor del avdef inkomstbortfall som uppstår genom aft lön inte kommer in från företagen närde anställda blir permitferade? Permitteringskamsellen har tagit fart igen. Näsfan 3 000 var permitferade, och massormed arbetare i industrierna, framför allt inom stålindustrin, är varslade. InomSandvik ligger antalet varsel på ca 2 900. I är 1200 varslade, iLångshytfan 1 500, i 185, i 850 och vid 400.LKAB har också aviserat permitteringar. Dessa orättvisa övervälfringar som företagen gör påsamhälle och arbetare kan inte få fortsätta. Som arbetsmarknadsministern såriktigt sade är det arbetarna som får betala detta, och det är en orättvisamellan arbetare och tjänstemän. A-kassorna får bära en oförtjänt stor del. har en gång sagt att man borde förbjudapermittering utan lön och att den permitterade borde få lön från första dagen.I och med detta skulle permittering i nuvarande form tas bort. Den fråga somjag skulle vilja ställa - och det gäller inte någon detalj - är om målet fördessa överläggningar är att man skall förbättra reglerna. På en tidigare frågafill en borgerlig minister fick jag svaret att man skulle se över dessa regler.Av en minister från ett socialdemokratiskt parti kanske jag skulle kunna få ettbesked om vart man är på väg. Är man på väg åt rätt håll, alltså till full lön? 3Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Som jag sade i svarettill , är jag infe beredd aft gå in på en ytterligarediskussion om vad som kan bli resultatet av en sådan här översyn. Det framfördejag också i den allmänpolitiska debatten. Det här är ju, som vet, inte någon liten och enkel fråga, utan def är en ganska kompliceradmateria man ger sig in på och som i mycket hög grad rör frågan om vad man skallavtala om och vad man skall lagstifta om. Självfallet anser jag att det finns problem på deftaområde - annars hade jag aldrig aktualiserat denna fråga så som jag har gjortnu . Problemen är av två slag: dels de skiUnader som finns mellanarbetare och tjänstemän, dels frågan om på vilket sätt det är vettigt aftutnyttja konjunktursvackor, minskade orderingångar m. m. -om det skall skegenom permitteringar som gör folk arbetslösa eller om det skall ske genomutbildning eller andra insatser. Båda dessa problem far vi alltså upp i de diskussioner somnu förs, men eftersom vi ännu infe har kommit särskilt långt i dessaöveriäggningar, kan jag infe ge något ytterligare svar . Defta är en frågasom har diskuterats under en lång följd av år. Tyvärr blev def inte någonutredning av frågan i den tidigare anställningsskyddskommittén, som det bordeha blivit, och därför har vi alltså ett omfattande arbete framför oss innan vikan se slutresultatet. AnL 4 (vpk): Jag tycker för min del att huvudproblemetändå är enkelt: skillnaden mellan arbetare och tjänstemän måste upphävas på detsättet att arbetarna får full lön från permitteringens första dag. Om deftaskall ske genom avtal eller lag kan vara en prakfisk fråga, men eftersom manhittills inte kommit fram fill någon bra lösning avfalsvägen - här har A-kassanfått sitta emellan - är det väl dags för lagstiftning. En delfråga är: Är arbetsmarknadsministern beredd, omdessa överläggningar infe ger resultat, aft lagstifta om full lön? En andradelfråga är: Skall det anordnas utbildning med driftstopp, närföretagen inte har full produkfion? De fackliga organisafionerna skulle habetydligt bättre på fötterna om det fanns en lag om fuU lön vid permittering -då kan de t. ex. tvinga fram vettiga aktiviteter med driftstopp. AnL 5 Arbetsmarknadsministern : Herrfalman! Jag vill bara erinra om aft avtalsförhandlingar omden här frågan f. n. pågår och är i högsta grad.aktuella. De är alltså infealls avslutade. AnL 6 (vpk): Då kanske jag av arbetsmarknadsministern kanfå svar på frågan: Om dessa avtalsförhandlingar inte ger ett tillfredsställanderesultat, kommer regeringen då att ingripa och lagstifta om full lön frånförsta permitteringsdagen, som var krav? Om anställningsförmånerna vid permittering Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1982/83:45 till civilutskotfet1982/83:48 till konstifufionsufskotfet 1982/83:59 till lagutskottet 5 §Föredrogs och hänvisades 1982/83:6fill utrikesutskottet 6 §Föredrogs och hänvisades 1982/83:53fill finansutskottet 1982/83:54till civilutskotfet 7 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /83:5 8 § Anmäldes och bordlades Proposition 1982/83:65 Dispositionen avanvisade anslag för /83 till departementen m. m. 9 § Anmäldes och bordlades Förslag 1982/83:7 Ändrade bestämmelserangående kungörandet av författningar på förvaltningsområde 10 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1982/83:55av och i Ändringar i m. m.(prop. 1982/83:41) 1982/83:56 av och i VärmdöAdvokatsamfundefs disciplinära verksamhet (prop. 1982/83:42) 11 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följande interpellafioner framställts 1982/83:32av (vpk) tiU jordbruksministern om arrendepolitiken: har arrendefråganträngt sig fram till allt större uppmärksamhet. Detta har sina bestämdahistoriska och aktuella orsaker. har aldrig genomgått någon jordreform på det sättsom skett i , , , eller de baltiskaområdena. Skiftena i innebar ingen "torparfrigörelse" av denfinska typen, ingen jorddelning som i , ingen reduktion avfideikommissjordar som i . De svenska skiftena drevs fram avstorjordbrukare och godsägare, ofta mot andra brukares opposition. De innebartotalt sett en omfördelning av jord fill den agrara överklassens förmån. Deupphävde gamla allmänningsrättigheter för de jordlösa. Denna process bidrog tillatt traditionella arrendesystem dröjde kvar i def svenska landsbygdssamhället. Förloppet i liknade mera def som ägde rurn iPreussen och , och den politiska påverkan därifrån var tydligsärskilt i . Egenartade omständigheter gjorde att arrendefrågankom att få ett likarfat läge i norra delen av landet - där saknades visserligenen godsägarklass, men dess roll infogs i stället av kronan och de storabolagen. emigrationsufredning rekommenderade ökademöjligheter till självägande för torpare och arrendatorer såsom etf medel attminska utflyttningen och öka försörjningsmöjligheterna i hemlandet. Resultatetblev ensittarlag, som under vissa betingelser gav arrendatorer rättaft påfordra friköp av jorden. Ensittarlagen ägde bestånd och föll för denkoncentrafionsfilosofi som gick sitt segertåg i socialdemokrafisk ekonomiskpolitik . beslöts om dess avskaffande mot ett antalsocialdemokratiska och kommunistiska röster. Regeringentog alltså ställning för jorddroftarna och bolagen mot arrendatorerna. En vågav drastiska arrendehöjningar följde . En ny arrendelag,avsedd att förbättra arrendatorernas allmänna rättsställning, antogs men har ipraktiken visat sig få ringa genomslag inför det stora övertag jordägarna nuhar gentemot arrendatorerna. Friköpsfrågan har tagits upp mofionsvägen avvänsterpartiet kommunisterna. har därvid hänvisat till densittande arrende-lagsutredningen. Def står dock klart attutredningen inte kommer aft framlägga något förslag om rätt till friköp.Kommittén har redan offentliggjort detta. Arrendefrågans skärpning har medfört ett uppsving iarrendatorernas organisering och aktivitet. Opinionen för återställande avfriköpsrätfen har ökat. Arrendejorden ökar såväl absolut som relativt. Särskilt ibygder med gods-och bolagsjordar skärps motsättningarna och problemen. Mot dennabakgrund vill jag fråga jordbruksministern: Ämnarregeringen under innevarande valperiod framlägga förslag om friköpsrätt förarrendatorer? Ämnarregeringen under innevarande valperiod tillskapa friköpsrätt för tomtmark, såatt äldre arrendatorer som äger bostadshus på ofri grund kan friköpa marken? Vilken är iövrigt den nya regeringens arrendepolifik? 1982/83:33av () fill utrikes- och handelsministern om Frankrikeskärnvapenprov i : Den senaste fiden har vi viamassmedia fått beskrivningar av kärnvapenprov på öar i . Ända har fransmännen festat sina kärnvapen påatollerna Fangafaufa och Moruroa, från . Man här sprängt92 bomber på mellan 2 och 140 kiloton. Från början skedde sprängningarna både ovan och under jordmen numera - efter internationella protester -utförs de under jord. Kritikerna- bland dem författaren , bosatt på - hävdar attpolynesierna är emot proven men är maktlösa mot den franska dominansen.Uppgifter om säkerhetsförhållandena säger aft Momroa-afollen har spruckit ochradioakfivitet läcker ut i havet, att flera dödsfall har inträffat och atttekniker och ingenjörer som arbetar där hotar med strejk. Flerakritiker menar att en liten korallö är den mest olämpliga plats man kan tänkasig för atomprov. Förhållandenai har genomgått stora förändringar ekonomiskt, socialt och polifisktsedan proven inleddes. T. ex. har den lokala terrifori-alförsamlingen satts urspel och stora sociala orättvisor uppstått. Detsom nu sker på öarna i , det övergrepp som gör sig skyldigtfill, måste få ett slut. Def är viktigt aft även vi reagerar och tar avståndfrån dessa kärnvapenprov och att vi bidrar fill att utöva politisk påtryckningpå . Mot denna bakgrund villjag ställa följande fråga fill utrikesministern: Avserregeringen aft via FN eller på annat sätt vidta några åtgärder för att förmåFrankrike aft upphöra med kärnvapenproven i ? 12§ Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1982/83:102 av ArneFransson (c) till arbetsmarknadsministern om angelägenheten av ökad industrisysselsäffning: Regeringen har presenterat sitt s. k.krisprogram. En av huvudpunkterna anges därvid vara en industriell utvecklingmed en ökad sysselsättning. I def syftet skall investeringarna öka ochkonkurrenskraften förstärkas genom devalveringen. Devalveringen har f. ö. iregeringsförklaringen sagts vara "en nödvändig förutsättning för aft ökaproduktionen och sysselsättningen inom industrin". Samtidigthar publicerats en längre intervju med arbetsmarknadsminister vilken hon uttalar att def är svårt att öka antalet anställda i industrin menatt det kanske inte heller är nödvändigt. Arbetsmarknadsministern pekar istället på def stora antal arbetsuppgifter som behöver utföras inom denoffenfiiga sektorn. Slutsatsenefter en genomläsning av intervjun måste bli att arbetsmarknadsministern seren fortsatt expansion inom den offentliga sektorn som mer angelägen än en ökadsysselsättning inom industrin. Medanledning härav önskar jag ställa följande fråga fill arbetsmarknadsministern: Ärarbetsmarknadsministern, mot bakgrund av gjorda uttalanden, beredd att redovisa regeringensuppfattning om industrisysselsätfningens utveck- Nr 27 ''"S? 16november 1982 13 § Kammaren åtskildes .