prot · G60918 · 1982-12-31 00:00:00 — Mendet är inte bara kärnkraften som skall avvecklas. har också beslutatatt vi skall kraftigt minska vårt oljeberoende. Vi sitter fortfarande fasti ett farligt beroende av importerad olja. Närvi diskuterade alternafiven inför folkomröstningen varden årliga kostnaden för oljeimporten . Det motsvarade dåvärdet av hela verkstadsindustrins export. är oljenotan drygt 30 miljarderkronor. Var och en inser hur mycket mer vi måste exportera för att vår skuldtill utlandet i varje fall inte skall öka. De flesta anser nog att det finnsbättre sätt att använda inkomster från de exportökningar som är möjliga. Vadvi nu behöver är därför en energipolitik utformad som en offensiv satsning föratt minska oljeberoendet och utveckla ny teknik. Det kan ge oss unika bidrag ikampen mot krisen. Enradikal minskning av oljeberoendet skulle hjälpa oss att sanera ekonomin,minska ufiandsskulden och förbättra hushållens ekonomi. Ett nytt energisystem skallutvecklas. Det systemet skall i största möjliga utsträckning bygga på inhemska,uthålliga och förnyelsebara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Dethär betyder att vi skall basera av vårenergiförsörjning på energikällor som bara används marginellt eller intealls. Det är ensvår uppgift men vi får inte förskräckas av det! En djärv och målmedveten satsning på ny energiteknik kanhjälpa oss att bygga en ny framgångsrik industri. Hemmamarknaden är stor nogför att utgöra en stabil grund för utvecklingen. Och energikrisen ärinternationell. Varje land behöver förbättra sitt energisystem. Den industrioch det land som är först på plan kommer att ha god konkurrensförmåga. Genom enframsynt och målmedveten polifik kan vi skapa tusentals nya jobb i en industrisom verkligen har framtiden för sig. Så långt om de insatser som krävs på längre och medellångsikt. Vi tror att vi med beslutsamma insatser kan ha goda möjligheter att klarade uppgifterna. Men de verkligt stora problemen ligger närmare. Dethandlar om vad som skall hända nu och under resten av 1980-talet. Misslyckas vimed det riskerar vi också de långsiktiga målen. Många av de åtgärder som redanborde ha fått effekt på vår energiförsörjning har gått alltför långsamt.Bristen på klara besked från fidigare regeringar har lett fill att statentappat greppet över utvecklingen och fill att kommuner, industrier och vanUgaenergikonsumenter saknat rimligt underlag för sina bedömningar av vilketenergislag och försörjningssystem som skall väljas. Några avde mest näraliggande problemen är: Energihushållningsprogrammet har inte gett tillräckligtresultat. Låt mig då först slå fast att energihushållning inte enbart eller enshuvudsakligen kan bygga på sparåtgärder utan måste formas utifrån en helhetssyndär bebyggelseplanering, industriinvesteringar och samhällsplaneringen i stortvägs in. Jag tror att ett viktigt skäl till att vi inte nått tillräckligt långtär den borgerUga oförmågan att se detta samband och omsätta det i praktiskhandling. När vi nu fått en socialdemokrafisk regering och socialdemokratiskledning i en majoritet av våra kommuner-däribland storstadskommunerna-har viockså skapat förutsättningar för den samhällsplanering och den prakfiskapolitik som behövs för att utveckla ett energisnålt, resurshushållande ochmiljövänligt samhälle. Oljeersättningen går för långsamt. 1 stället föroljeersättning genom övergång till fasta bränslen och ny energiteknik har vifått en okontrollerad övergång från olja till el i uppvärmningen. Det är dehöga oljepriserna som drivit på den utvecklingen fillsammans med bristen på enmedveten politik från de borgerUga regeringarna och brist på styrning ochstyrmedel ute i kommunerna. Den utveckling vi nu ser utgör ett hot mot våramöjligheter att klara målen för både energipolitiken och krispolitiken. Därförär omedelbara åtgärder för att styra utvecklingen i rätt riktning nödvändiga. 1det arbetet blir utvecklingen i kommunerna av avgörande betydelse. fjärrvärmenäten är härvid av stategisk betydelseomedelbart och för framtiden. Vi ser utbyggnaden av fjärrvärmen i tre steg. Det förstasteget är omedelbara investeringar för att bygga ut själva fjärrvärmenäten. Detkan snabbt ge sysselsättning åt tusentals anläggnings- och industriarbetare.Den efterfrågan detta skapar bör riktas mot svensk industri. Det andra steget blir investeringar i nyaproduktionsanläggningar. För att svensk industri skall ha en chans att mötadenna efterfrågan, måste den få besked nu om vad som väntar, så att industrinkan och vågar göra nödvändiga förberedelser och investeringar. Det tredje steget tas när värmeprodukfionsanläggningarkombineras med mottrycksverk för kraftprodukfion då kärnkraften börjaravvecklas. Vi bör redan nu skapa en beredskap för denna situation genom attdels se till att fjärrvärmen byggs ut i tillräcklig omfattning, dels bl. a.reservera mark för mottrycksverk i anslutning till de värmeverk som byggs om. På det sättet kan vi på en gång skapa förutsättningar förde nödvändiga åtgärderna för att ersätta oljan och för de insatsersom krävs i samband med kärnkraftsavvecklingen. I denna satsning påoljeersättning och utbyggnad av fjärrvärme bör självfallet också aUamöjligheter att utnyttja värmepumpar och annan ny energiteknik Uksom spillvärmetas till vara. Den satsning det här är fråga om ställer krav på riksdagoch regering att ge klara riktlinjer om ekonomiska villkor, styrmedel,miljökrav, vilken elpolitik som skall föras och en plan för introduktion av koloch inhemska bränslen. Regeringen är beredd att gå in i dettaarbete. Vi har redan inlett diskussioner med kommunerna, industrin ochforskningsvärlden. Vi förbereder vidare en rad åtgärder som kommer attpresenteras i den ekonomiskpolitiska proposition som läggs fram förriksdagen. Ytterligare förslag kommer och . Men jag kanredan nu ge besked på ett par punkter av stor betydelse förfjärrvärmeutbyggnaden. Först till miljökraven: i de ärenden som behandlats ställt långtgående miljökrav för nyaanläggningar. har i sitt uttalande i anledning avförsurningspropositionen förväntat att motsvarande gränsvärden kommer att angesför de anläggningar som kan aktualiseras. Detta uttalande kommer att Uggatill grund för regeringens agerande i dessa frågor. Men våra strävanden att värna om miljön får inte leda tillatt fjärrvärmeproducenter av ekonomiska skäl avstår från sådana koleldadeanläggningar som är önskvärda mot bakgrund av den energiförsörjningsplan somriksdagen har fastställt. Därför kommer regeringen för det första att föreslåinrättande av den fond för bidrag till avsvavlingsanläggningar som riksdagenfidigare fattat principbeslut om. För det andra kommer vi att stimuleraövergången från olja till kol genom att verka för så långt möjligt fastaprisrelationer mellan olja och kol. Med de här åtgärderna kan de hårda miljökraven ses intefrämst som en ekonomisk belastning för fjärrvärmeproducenterna utan mer som ettstöd för industriell utveckling på det här området. För genom ett av samhälletstött utvecklingsarbete och teknikupphandling skapar vi oss ettkunnande, som - när andra länder börjar tillämpa hårdare miljökrav- kan ge svensk export ytterligare stimulans. Mitt andra besked gäller de ekonomiska villkoren. För attutbyggnaden av fjärrvärmen skall öka har jag tagit initiativ till vissaförändringar i reglerna för de s. k. fjärrvärmelånen. Vi har diskuterat medriksbanken om att ta bort utlandsdelen i fjärrvärmelånen. har ställtsig positiv till det. Därmed har vi tagit ett första steg mot en vidarefjärrvärmeutbyggnad. Vi överväger nu ytterligare åtgärder för att stimuleraövergången till fjärrvärmeproduktion. Regeringen kommer vidare att snabbt och i samarbete medkommunerna utarbeta en plan för introduktion av kol och andra metoder attersätta oljan. Genom de insatser jag här redovisat och andra insatser som f. n.bereds i kanslihuset skulle ca 25 koleldade förbränningsanläggningar uppförasoch ett stort antal värmepumpar installeras. Vidare bör genom detta program enintroduktion av anläggningar för bl. a. torv säkerställas, som kan bli ettbetydelsefullt inslag i arbetet på att skapa sysselsättning och industriellutveckling i några av de län som drabbats hårdast av arbetslösheten och kriseni industrin. En sådan plan skulle också ge industrin en stabil grundför planeringen. Den skulle ge samhället en möjlighet att styra utvecklingenmed hänsyn fill miljökraven. De arbetsuppgifter vi har framför oss blir avstrategisk betydelse för den svenska energipolitiken. De utgör också en unikchans för svensk industri att utveckla kompetens och konkurrensförmåga på ettområde av stor betydelse för framfiden. Jag har här velat redovisa huvuddrageni regeringeris energipolitik. Jag skall snabbt återkomma med konkreta förslagfill beslut om de åtgärder som krävs för att förverkliga denna poUfik. AnL 55INGEMAR () replik: Låt mig börja med att önska min efterträdarei ämbetet all framgång i rollen som energiminister. Den genomgångsom vi har fått lyssna till var både fyllig och målmedveten, och jag tycker attdet på många punkter lovar gott för framtiden och för den energipolitik som viju i huvuddragen är överens om numera i landet. Jag hade som utgångspunkt att vi i stort sett nu hadediskussionsstadiet bakom oss, att vi har gått in i ett förverkligandestadiumoch att man därför bör eftersträva att denna enighet består. Jag är, herrtalman, litet ledsen att behöva konstatera att den presentation som av dessa gemensamma riktlinjer på ett antal punkter ändå är provocerande.Jag hoppas att detta är en engångsföreteelse och att ifortsättningen försöker eftersträva en bred enighet i energipolifiken. säger t. ex. att övergången till inhemskaoch alternativa energislag har fördröjts därför att det har saknats beslut frånregeringens sida. Jag har också ofta beklagat att det inte har gått så rasktsom man skulle önska men velat påpeka att väldigt mycket hållerpå att hända som allmänheten nog inte riktigt har klart för sig. Det kan behövaspridas information om detta för att peppa upp folk som har en äkta entusiasm ide här frågorna och därmed behålla entusiasmen från debattens dagar fill dedecennier när vi skall förverkliga besluten. På ett par strategiska punkter, , var detinte mittenregeringens fel utan socialdemokraternas och fel attvi inte har kunnat ge besked. Jag tänker i första hand på normerna försvavelutsläpp vid koleldning. Vi hade kunnat ha sådana , fill glädje förmånga beslutsfattare i landet som behöver veta vilka regler som gäller. Vi hadevidare bort ha ett fungerande energiverk som hade betytt mycket förbeslutsfattarna i näringslivet och i kommunerna. På båda dessa punkter ville riksdagsmajoriteten någotannat. Därför tycker jag inte att man skall kasta sten, , när man sitter i glashus. " Till slut, herr talman, några ord om vattenkraften. Jagtycker att det är bra att det nu blir en prövning, men detta är intevärderingsfritt, . Det är ju trots allt så att ni i första handinom socialdemokratin måste bestämma er: VUl ni skydda de fyra orörda älvarnaeller vill ni inte? Om ni eftersträvar enighet mellan partierna ienergipolitiken, låt då de orörda älvarna förbli orörda! Självfallet skall vi ta vara på aUt det somvi är eniga om. Vi är eniga om målen i mycket långa stycken. Jag utgår från attalla partier här i står fast vid den riktlinje för energipolitikensom har faststäUts. Det som har skilt oss åt är metoderna för att nå dessa mål. Det är faktiskt en grundläggande skillnad av storbetydelse mellan en socialdemokratisk samhällssyn och en borgerlig samhällssyn.Skall vi klara de riktlinjer för energipolifiken och de svåra arbetsuppgiftersom vi har föresatt oss att lösa, då krävs det en sådan medveten planering, ettsådant medvetet samhällsarbete för att försöka påverka samhällsutvecklingen,vilket fömtsätter en socialdemokratisk samhällssyn. Då räcker det inte med attlåta de fria marknadskrafterna agera. Jag vet inte hur det sades ifolkomröstningskampanjen från vår sida - och där stod ju ochsocialdemokrafin på samma linje -att den inriktning av energipolifiken somLinje 2 stod för, och vilken i hög grad lagt grunden för riksdagsbeslutet,faktiskt förutsätter ingripanden i människors, organisationers, kommuners ochandras fria handlingar. Detta går inte att förena utan en mycket målmedvetenpolitik som förutsätter styrning från samhällets sida. På denna punkt harmycket brustit, både centralt och ute i de borgerligt styrda kommunerna. Mensjälvfallet är det ett önskemål att vi skall sHppa tvista om detta. Ändå kännerjag mycket stor trygghet inför mina arbetsuppgifter när vi nu har fått en annanledning i samhället. Jag tror det är en förutsättning för att den här politikenskall kunna drivas med tillräcklig kraft. Jag säger detta inte minst med tankepå vad som har hänt ute i kommunerna. Sedan ett par kommentarer fill de konkreta frågor somIngemar ställde. Det rådde länge en oenighet i regeringen om normernaför svavelutsläpp och en ovilja att överhuvud taget komma med några riktlinjer.De rikthnjer som sedan presenterades för var klart otillräckliga frånmiljösynpunkt. Det var tack vare att den socialdemokratiska linjen vann här iriksdagen som vi fick normer för svavelutsläppen när det gäller miljönsom fillgodoser de långtgående krav vi måste ställa. Jag har deklarerat här att det är dessa normer viskall följa, och att vi också skall ställa resurser fill förfogande för attkunna utveckla den avancerade miljöteknik som krävs för att få någon fart pådenna satsning. Slufiigen fill frågan om vattenkraften. Det är minförhoppning att vi från alla sidor skall gå in i det arbete som skall bedrivasi beredningen och sedan fullföljas av och regeringen - att viäntligen skall kunna få polifisk majoritet, en så bred parlamentarisk majoritetsom möjligt, för att lösa den mycket svåra konflikt som finns i samhället närdet gäller vattenkraftsutbyggnaden. Det är en illusion att tro att det finnsnågon trygghet för någon part i den här konflikten så länge vi inte kan samlaen bred parlamentarisk majoritet kring beslut som verkligen leder fill enlösning. Vi är inte överens på den här punkten. De skilda synpunkterna skärigenom alla parfier. skall vi göra en gemensam ansträngning för att fåbeslut som håller.för framtiden. I det arbetet går vi från vårt håll in med godvilja. AnL 57INGEMAR () replik: Det som säger är litetinkonsekvent. Dels föreligger det en skillnad i samhällssyn mellan socialisteroch borgare, dels skall vi försöka eftersträva gemensamma tag. Vi kannaturligtvis aldrig nå fram till en gemensam uppfattning om vilken samhällssynsom skall ligga i botten, eftersom är socialist och jag ärliberal. Men det går ändå att i prakfisk handling komma fill samma slutsatserutifrån oUka ideologiska utgångspunkter, och det är dem som jag tycker det ärintressant att nu få testade. Innebär den samhällssyn som stårför att socialdemokraterna håller öppet för en skövling av miljövärden i defyra stora orörda älvarna, medan en liberal samhäUssyn innebär större aktsamhetom miljön? Jag spetsar till det medvetet, men det är denna skillnad i värderingsom föreUgger i just den frågan. När man går in i ett sådant här arbete går detinte - hur mycket tålamod och goda avsikter man än har - att se bort frånvärderingarna. Och vår värdering är att vi skall försöka klara av att uppnå de65 eller utan att skövla viktiga miljövärden när det gäller de fyrastora orörda älvarna. Ett annat exempel är hur vi skall stimulera övergångenfrån olja fill alternativa energislag. Det är en gemensam värdering-vi kanbortse från de olika ideologiska utgångspunkterna, eftersom vi här kommit tillsamma slutsats. Men hur skall det gå till? Är beredd att låtaoljeersättningsfondens verksamhet fortsätta efter den nu pågående treårs- Det finns ju inget beslut om en fortsättning. Vii folkparfiet tycker att fonden skall hållas vid liv ytterligare . Hurgår det till? Jo, man behåller avgiften på oljan och använder de pengarna föratt stimulera andra energislag. Det är att använda prismekanismen för att styraöver från en produkt till en annan. Det är alltså att användamarknadsekonomiska instrument för att uppnå ett resultat. Det vore bra om ensocialist kunde instämma i detta marknadsekonomiska betraktelsesätt. Slutligen vill jag påpeka, , att det var i ensocialdemokratiskt styrd kommun, nämligen , som vi hade destörsta besvären, därför att socialdemokraterna inte på länge kunde bestämmasig för att säga nej fill Forsmarkstunneln. Var därför litet försikfig ikritiken av kommunerna när det gäller uppdelningen i borgerUga ochsocialdemokrafiskt styrda kommuner! var här ett beklagligt undantag,där det alltså var socialdemokratiskt styre. Den första frågan som , om vi var beredda att tillåta skövlingar av älvarna, var ungefär avsamma slag som den berömda frågan till den försumlige mannen om han hade slutatslå sin fru. Vi kommer naturligtvis inte att tillåta någon skövling av någranaturvärden. Det är faktiskt socialdemokratin som har tagit initiafiven tillden kanske hårdaste miljölagstiftningen i något land, till riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen och till en rad andra åtgärder för att skydda miljönoch naturen. Vad denna utredning skall vara fri att göra är att ta redapå hur olika alternativ ser ut, alltifrån älvräddarnas förslag till förslag somgäller de vattendrag som varit undantagna från utbyggnad. Och när visäger att denna utredning skall kunna göra detta, följer vi upp ettriksdagsbeslut . Vad gav regeringen i uppdrag ätt göravar att tillsätta en utredning som skall tala om hur olika alternativ ser ut.Vi behöver inte vara rädda för sanningen. I den utredningen skall nämligenmiljövärdena, bevarandevärdena, granskas och jämföras med effekterna påsysselsättning och samhällsekonomi av olika alternafiv för denvattenkraftsutbyggnad som enhälligt har fastställt som en avförutsättningarna för att vi skall klara kärnkraftavvecklingen. Den som kännersig trygg i övertygelse om hur vattenkraftsutbyggnaden skall ske, behöver intevara rädd för en sådan granskning. Det är dessutom min förhoppning, som sagt, att vi skallkunna resonera oss fram till så bred enighet som möjligt för att kunna fattabeslut som står sig, därför att vi har gjort en allvarlig ansträngning ochlyckats med att lösa en mycket svår konflikt i samhället. Jag tänker inte gå in på en diskussion om vilkaorganisatoriska former och annat som vi skall välja för att stimulerautvecklingen framöver och främja och styra den. Den diskussionen pågår ikanslihuset. Vissa pusselbitar kommer och andra att få ganskasnart, hoppas jag, under loppet av : Men en sak vill jag säga.Även om vi är beredda att använda stimulans- kommunerna skall stödjas,utvecklingen av ny teknik skall stödjas, utvecklingen av avancerad miljöteknik skallstödjas - så tänker vi inte lita endast på marknadskrafterna. Vi har haft mångaexempel inom energipoHtikens område på att de ensamma inte förmår utnyttja vadsom krävs för att vi skall kunna nå de mål vi har satt upp för energipolitiken.Vi behöver gå in med ett aktivt pådrivande arbete från samhällets sida. Där serjag ett samarbete mellan regeringen, kommunerna, industrin, forskningsvärldenoch den engagerade opinionen hos enskUda människor för att aktivt påverkautvecklingen som den viktigaste resursen vi har att ta till vara. AnL 59IVAR (): Jag tror att allt fler börjar få klart försig att en framgångsrik energipolitik har avgörande betydelse för Sverigesekonomi och för ökad sysselsättning. Energiministern har gett uttryck för sammaåsikter här fidigare, och det tycker jag är mycket positivt. Energisektorn ärtveklöst den mest expansiva delen av vårt näringsliv. Att på ett positivt ochkonstruktivt sätt ta fill vara dessa expansionsmöjligheter är av störstabetydelse. De flesta ser i expansion endast en ökad produktion ochkonsumtion. har inte ställt upp på den linjen. Vi har envist hävdat attden mest posifiva expansionen/utvecklingen får vi genom att bruka bättre istället för att förbruka mera. Det är ju faktiskt så att det inte är energin som sådansom är värdefull, utan resultatet av energianvändningen som betyder något. Detär ett varmt och skönt rum vi värdesätter och inte att det går åt si eller såmånga liter olja för att värma upp rummet. Denna "bruka bättre"-politik som hardrivit envist och med skärpa har ofta uppfattats som negativ och nej-sägande.Detta är helt fel. Det är i stället så att just linje har varit denmest progressiva och lönsamma. Alla de påståenden som spritts i debatt ochmassmedia om att allfid säger nej och inte ger klara besked är heltfelaktiga. En liten tiUbakablick ger klara besked omdetta och kan ge en nytfig lärdom för framtiden. Hur var det med hetvattentunneln från Forsmark? Det varcentern som drev värmepumpsalternativet och fick det inskrivet ienergiproposifionen med krav på att det skulle utredas. Det är tveklöst dettaframsynta centeralternativ som förhindrade att låste sig förhetvattentunneln, som, om den hade kommit till stånd, skulle blivit enmångmiljardsatsning på ökad energikonsumtion - mer förbrukande i stället förbättre brukande. Först kom och sedan även socialdemokraternaunderfund med att hade helt rätt, och man ställer nu med smärreomskrivningar helt upp på linje för värmeförsörjning.Särskilt socialdemokraterna, energiministern, borde känna stor tacksamhet motcentern, som med sin envishet och framsynthet räddat socialdemokraterna frånatt binda sig för ett nytt 80, som hetvattenstunneln från Forsmarknärmast kan liknas vid. Om socialdemokraterna tagit sitt förnuft fill fånga redanvåren 1981, skulle utbyggnaden av värmeförsörjning ha kunnat vara ifull gång och i dag ha givit ett betydande tillskott av värdefullaarbetstillfällen och lönsamma investeringar. Men det var socialdemokraterna somvar handlingsförlamade . Det var socialdemokraterna som då sade nej. Det kan vara värt att med ett par exempelbevisa varför Forsmarkstunneln skulle ha inneburit en satsning på ökatförbrukande. För det första är det nödvändigt med mycket högavattentemperaturer för att få ner dimensionen på hetvattenstunneln. När hetvattensavtappningen skullekomma att ersättas med kolkraftverk i Forsmark, så skulle på grund av den högavattentemperaturen möjligheterna till elproduktion minska. Vid utnyttjande avsamma fjärrvärmenät för kraftvärmeproduktion blir elproduktionen lägrei Forsmark än i närförlagda kraftvärmeverk. För det andra kommer den elenergi som behövs för att drivapumparna för Forsmarkstunneln i huvudsak att gå förlorad i form avvärmeförluster på vägen från Forsmark till . Om den elenergi somerhålls genom effektivare kraftvärmeproduktion i närförlagda kraftvärmeverk ochden elenergi som sparas genom att hetvatten icke behöver transporteras frånForsmark och åter dit utnyttjas för drift av eldrivna värmepumpar, kan ca 2,5TWh värme produceras utan att tillgången på elström minskar för övrigaabonnenter. Detta motsvarar ca kol . Detta är ett mycketlönsamt resultat av att bruka bättre. Det sade vi . Då villeingen tro oss. är i varje fall värmepumpstekniken ett etablerat faktum. Socialdemokraternas energiexpert påstod i enartikel i under brinnande valrörelse att "långbänkar" med start av nya kärnkraftverk och 1978 skulle hainneburit stora förluster. Eftersom det aldrig blev plats i Svenska Dagbladetför mitt svar, vill jag göra en mycket kort kommentar här och och eventuelltfå en reaktion från energiministern. På det sättet undviker vi ju allalångbänkar. I verkligheten medförde laddningsförseningarna 1977 och1978 knappast några förluster, men det kommer däremot byggandet av reaktor 11och 12 att göra. Det kommer att handla om miljardförluster . Tänk om socialdemokraterna hade lyssnat påcenterns goda råd och vädjan i näringsutskottet att högst tolv reaktorer mycketväl kunde vara Hka med tio! Då hävdade socialdemokraterna att det var justdessa två kärnkraftverk som skulle rädda ekonomi ochenergiförsörjning. hävdade bestämt att det var samhällsekonomisktoförsvarligt att fortsätta byggandet av reaktor 11 och 12. Vi ansåg oss docknödgade att acceptera majoritetens tolkning av folkomröstningsresultatet.