prot · G609131 · 1982-12-31 00:00:00 — Det som ändå mest förvånat mig vid årets behandling avstudiestödsdelen i budgetpropositionen är de borgerliga utskottsledamöternastill synes osvikliga tro på den socialdemokratiska regeringen. Deras handlandetyder på en filltro till och en övertygelse om att regeringen i ett huj skallbringa ordning i landets raserade ekonomi. Tilltron är så stor att de föreslårgenerella höjningar av studiemedlen - mycket kostsamma förslag. Under de borgerliga åren, då de borgerliga hade absolutmajoritet i denna riksdag och alltså kunde besluta som de ville, förde de intealls fram sådana här tankegångar. De förslag som den folkparfistiskeutbildningsministern förelade i studiestödsfrågor innebar nästanuteslutande försämringar för de studerande, och några folkpartimotioner omförbättringar för de studerande har inte väckts i denna riksdag . föreligger dock en sådan folkpartimotion. har ställt sig bakom denna folkpartimotion somföreslår en höjning av totalbeloppet i studiemedelssystemet. reserverarsig alltså fill förmån för den motionen. Det är verkligen ett nymornat intresse. Utskottetscenterledamöter har, mig veterligt knappt yttrat ett ord istudiestödsfrågorna, varken i kammaren eller i utskottet. Men välkomna åter!Det var , även om det verkar mer likt hyckleri än intresse. minst sagt falska tuvhoppningspolitik istudiemedelsfrågan har jag i tidigare diskussioner haft möjligheter att påvisaoch avslöja. Den politiken bör vi, för bevarande av anseende,förbigå med så stor tystnad som möjligt. Jag skall därför inte nu kommenteraden ytterligare. Efter denna korta inledning skall jag gå övertill att med några få ord kommentera reservationerna som bifogatsutskottsbetänkandet. I reservation 1 yrkar vpk bifall till den egna motionen1284 och motion 1262 från , i vilka krävs förbättringar av detinkomstprövade tillägget i studiehjälpssystemet. Det inkomstprövade tillägget följer av hävd det statligabostadsbidragets regler. Mofioner från samma motionärer med samma ändamål hartidigare behandlats av civilutskottet, i dess betänkande 22. Riksdagenavslog dessa motionsyrkanden, vilket vi socialdemokrater i socialförsäkringsutskottetanser att bör göra även med nu aktuella motioner. Reservationerna 2 från och 3 fråncenterpartisterna i utskottet har jag fidigare kort kommenterat. Moderaternaföreslår att studiemedlens totalbelopp höjs från av basbeloppet.Samtidigt vill man avskaffa den återbetalningsfria delen av studiemedlen.Centerreservationen förordar en höjning av totalbeloppet till avbasbeloppet. Moderatförslaget skulle höja kostnaderna med över 350miljoner och center-folkparfi-förslaget med över 80 miljoner. I reservation nr 4 tar vpk upp en gammal fin tanke somutretts och undersökts vid många tillfällen; införande av studielön efter enöversyn av studiemedelssystemet. Vid alla tillfällen man har sett påden frågan har man funnit att studielön skulle bli mycket kostsamt och därtillmycket orättvist - orättvist mot dem som inte får möjlighet att utnyttja förmånen. I reservation 5 begär , helt i enlighet med sinvanliga avoghet mot att tidigare lågutbildade löntagare får utbildning, fleraförsämringar av vuxenstudiestödet. De föreslår lägre timstudiestöd, lägreinkomstbidrag och lägre internatbidrag. Nog vet var stötarna skallsättas in - på löntagarna, naturligtvis. Utskottsmajoriteten har andravärderingar. Utskottets centerpartister vill inte vara sämre. Även debegär i reservation nr 6 lägre timstudiestöd. Därtill yrkar de avslag på attytterligare medel avsätts för uppsökande verksamhet. Den uppsökandeverksamheten är enligt allmän bedömning helt nödvändig för attvuxenstudiestödet skall bh utnyttjat av rätt målgrupper. Utskottetssocialdemokrater vill ha kvar denna viktiga verksamhet. I reservafion 7 föreslår en översyn avreglerna för timstudiestödet, för att begränsa ämnesområdet där timstudiestödkan utgå. Socialdemokraterna i utskottet anser att en sådan översyn är heltonödig -det finns redan en klar ämnesbegränsning. Vid förra behandling av vuxenstudiestödetbeslutade borgerliga majoritet att regeringen skulle läggafram ett förslag som gav LRF, SHIO, SFR och handikapporganisationerna möjlighetatt kollekfivt ansöka om vuxenstudiestödets internatbidrag. Den borgerligaregeringen gav sedan CSN i uppdrag att utreda hur detta skulle genomföras. CSNhar pliktskyldigast genomfört detta uppdrag och har också lagt fram ettförslag. Men CSN - som har en politiskt tillsatt styrelse - förordar enhälligtatt förslaget inte genomförs. Socialförsäkringsutskottetsmoderater och centerpartister föreslår trots detta ireservation 8 att regeringen skall ges i uppdrag att lägga fram förslag ifrågan i enlighet med det av CSN avstyrkta förslaget. Även vi socialdemokrater avstyrker detta förslag, men viförordar ändå att regeringen ytterligare undersöker vilka möjligheter det finnsatt utan större administrativa svårigheter vidga rätten för handikapporganisationernaatt göra kollekfiva ansökningar. a. för att rationalisera administrationen avstudiestöden föreslår regeringen att internatbidraget skall kunna rekvireraskollektivt av de fackliga organisationerna. Detta motsätter sig ireservation 9, utan att egentligen motivera avslagsyrkandet. att dessa studier skulle förändras till sin karaktär och att det inteskulle gå att följa upp vilka som genomgått studier. Men inte alls oroa sig för detta. Det finns antingen hosstudieorganisafionerna eller hos fackföreningarna - förmodligen på bådaställena - förteckningar och handlingar som visar vilka som genomgått studieroch fått de här ersättningarna. Det behövs ingen ytterligare dokumentation för attfölja upp detta. I reservafion 10 återkommer i utskottet meddet upprepade förslaget att den uppsökande verksamheten påarbetsplatserna skall skötas av studieförbunden i stället för, som sker, avde fackliga organisationerna på varje arbetsplats. Ett avslagsyrkande på detförslaget torde inte behöva motiveras ytterligare en gång. För att riktigt dokumentera sitt reaktionära motstånd motsträvandena att uppnå större jämlikhet i utbildningshänseende krävermoderaterna i reservafion 11 en sänkning av fimersättningen vid grundutbildningför vuxna från föreslagna . I klartextbetyder det att vill försvåra för olyckliga analfabeter att få lärasig läsa, skriva och räkna. behandlar i det nuaktuella betänkandet ännu ett flertal motioner, många säkerligen betydligt mervärda kommentarer än dem jag nu refererat, men jag skall inte , med hänsyntill kammarens arbetsbelastning och till den sena timmen, kommentera flermotioner. Jag rekommenderar utskottets utmärkta betänkande för genomläsning. Med hänvisning till vad jag sagt yrkar jag bifall fillutskottets hemställan och avslag på samtliga bifogade reservafioner. 133GULLAN () replik: Nej, , vi inom de borgerligaparfierna hyser tyvärr ingen tilltro till den socialdemokratiska regeringen.Jag sade också i mitt anförande att vi är besvikna över att socialdemokraternai utskottet inte haft förståelse för att det behövs en ändring avstudiemedelsbeloppens storlek. talade om tuvhoppningspolitik. Jag tyckeratt borde vara litet försiktigare med orden, för det har förtsen betydande tuvhoppningspolitik från socialdemokratiskt håll under pågåenderiksmöte. Jag kan erinra om basbeloppsökningen, som sker bara en Förra gjordes stor affär av äktamakeprövningen, som ni då villeha tillbaka. sägs ingenting om detta. F. n. ligger ett ärende omkompensationsnivån för delpensionsbeloppet på bord. Inte heller därkommer någon ändring att ske. Det är, , skillnad mellan att sittai regeringen och ha ansvaret och att vara i opposition. Förslaget i reservatior) 2 innebär inte att det behöverbli någon utgiftsökning. Inom ett miljardanslag går det att göraomfördelningar, och i det längre perspektivet är det inte meningen att detskall bh någon merkostnad, eftersom det här är fråga om återbetalningspliktigalån. När det gäller reservation 5 vill jag säga att det intehandlar om någon avoghet gentemotde lågutbildade. Det vi pekar på är attanslaget f. n. inte utnyttjas mer än till . Dessutom pågår det enutvärdering. Mot den bakgrunden borde vi i det rådande ekonomiska läget mycketväl kunna avvakta och se var behoven är störst. I reservation 7 hävdar vi att det skall vara en klarämnesbegränsning. Det är ingen sådan . Jag vill bara erinra om att maninför valrörelsen hade kurser som syftade till att ge landet ensocialdemokratisk regering. Dessa kurser blev också föremål för en dom iarbetsdomstolen. I reservation 8 fullföljer vi ett tidigare riksdagsbeslutsom fattats av en majoritet. I vad gäller reservafion 9 är det faktiskt så att den nyalagparagrafen kommer att medföra att det blir ett kursbidrag och inte ettindividrelaterat bidrag. Det blir ytterligare ett ökat stöd till de fackligaorganisationerna. Sedan behöver vi inte ha någon gråtvals, kr. är ingen dålig ersättning för att gå på kurs på sin arbetstid. 134RUNE () replik: välkomnade "nymornade" intresse för studiestödsfrågor. Låt mig då bara påminnaom att i regeringsställning höjde studiemedlen. Under oppositionstidentalade ju socialdemokraterna mycket om de studerandes situation, och RalfLindström inledde själv sitt anförande med en redovisning. Men han avslutadeinte den redovisningen med att visa på konkreta resultat. Vi kan alltsåkonstatera att den politik som ni nu har valt innebär för de studerande bl. a.att de inte kompenseras för devalveringen och inte för momshöjningen. Om deförslag som ni har lagt fram om bl. a. höjning av oljeskatten går igenom,kommer det att påverka de studerandes hyror. Som vi ser det är det här som iandra sammanhang de sämst ställda som är i störst behov av en uppräkning. Detär av den anledningen som vi föreslår en uppräkning av studiemedelsbeloppen. Vi har också i debatten fått uppleva hursocialdemokraterna ställer ut fribrev åtminstone till en grupp i samhället.Jag tänker då på pensionärerna. Min fråga till blirnaturligtvis: Är ni beredda att framöver ge samma löften till landetsstuderande som ni ger till pensionärerna? 135KENTH SKÅRVIK (fp) replik; sade i sitt anförande att detunder inte funnits någon motion i frånfolkpartiets sida om någon höjning av studiestödet. Det är mycket möjligt attdet är rätt, men vad var med om att besluta var att man började setill att det blev en rejäl höjning fr. o. m. . Det är detta vinu vill skall fortsätta fr. o. m. . Det är inte alltid, herrtalman, som det måste finnas en motion för att ett beslut skall kunna fattas.Regeringen lägger ju sina förslag i propositioner. Tala med studenterna, ! De håller säkert medfolkpartiet och inte med socialdemokraterna i den här frågan. 136RALF () replik: säger att hon inte hysernågon tilltro till den socialdemokratiska regeringen. Hur skall man kunna tronågot annat än att de borgerliga har tilltro till regeringen, när de borgerliganu plötsligt tycker sig ha pengar att satsa på de studerande, trots att de intehade det ? Det måste vara en tilltro till att densocialdemokratiska regeringen kommer att rätta till ekonomin, så att vi får rådmed detta. Jag tror och hoppas att vi är på väg åt det hållet utan att varahelt förvissad om det, för man vet ju aldrig riktigt hur ekonomins vindlingarkommer att gå. Vi är ändå nu på rätt väg, och vi börjar få förhoppningar ilandet om bättre tider. När det gäller tuvhoppning, , tror jag inteatt jag behöver dra hela den litania som jag dragit tidigare och tala om påvilket sätt har behandlat studiemedelsfrågorna. innan vifick borgerlig regering krävde ni varje är stora höjningar av studiemedlen.Sedan satt ett eller i regeringen utan att kräva någonting iden vägen. Därefter åkte de ut ur regeringen , och då krävde de höjningav studiemedlen. När de kom in i regeringen igen visade de åter inget intresse,och inga motioner väcktes. När åkte ur regeringen före valet sattede i gång med att motionera, och det var inte små summor de då krävde. Det är nästan för lindrigt att kalla detta förtuvhoppning. Man borde använda något ännu hårdare ord. säger att vi har tuvhoppat när det gällersänkning eller inte sänkning av basbeloppet. Vi har gjort basbeloppetvärdebeständigt igen, och det är kanske den viktigaste ändring som har gjortssedan det senaste valet. Att basbeloppet åter blivit värdebeständigt skapar ettunderlag för pensionerna, studiemedlen och många andra inslag i den svenskaekonomin. Det skall vi vara glada åt. När det gäller makeprövningen är vi realister. Vi vet attt. o. m. vpk i den frågan satsar på de verkligt högavlönade, och vi tycker inteatt det är nödvändigt att nu försöka ta strid i den frågan. 137GULLAN () replik: Jag vill erinra om att jagsade att våra förslag inte kostar några pengar. Det blir måhända en vissmerkostnad i det första skedet vad gäller studiemedelsbeloppen, men det kan skeen omfördelning av det totala stödet, och skulle det hela återbetalaseftersom stödet ges i form av lån. Vi harbidragit med besparingar på 112,3miljoner i det förslag som vi lagt fram, och det kan vi genomföra ganska mycketmed. Vad gäller tuvhoppningen erinrade jag om att basbeloppetnumera ändras bara en gång . Det var det som diskussionen handlade om,och det var väldigt mycket opposition från socialdemokratiskt håll i den frågannär beslutet fattades. Jag påminde om tre socialdemokratiska tuvhopp - inte underen följd av år, utan under innevarande . Jag skall redovisa ytterligareett tuvhopp, som handlar om vuxenutbildningsanslaget. Det var en väldigopposition när den borgerliga trepartiregeringen lät en del av vuxenutbildningsbidragetgå till annan verksamhet, t. ex. till bidrag till studieförbunden. sägerföredragande statsrådet att 89 miljoner av vuxenutbildningsmedlen skall gå tillsådan verksamhet som tidigare helt har fördömts av socialdemokraterna. 138 () replik: säger att det inte kostarnågot att höja studiemedlen. Det kostar 350 miljoner . Det är en reelluppgift, som vi kan lita på. När det sedan gäller allt det andra som de borgerligaregeringarna har försämrat är det inte möjligt att på ett halvårrätta till alla misstag. Det finns ingen chans att göra det, speciellt medtanke på den ekonomi som de borgerliga regeringarna har lämnat efter sig. sade tidigare att det förekommit engråtvals om de . Jag tycker att . i fimmen för den somgår från ett jobb, där han tjänar kanske . , och börjar studeraär en dålig ersättning. Denna replik får endast avse replik. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 140STINA (); Jag skall begränsa mig till att något berörareservationerna nr 6 och 8 i det betänkande vi nu behandlar. Reservation 6 tar upp frågan om timstudiestödets storlekoch bidrag till uppsökande verksamhet samt dess planering. Nr motion 1982/83:1809, där jagsom min mening anför att höjningen av Onsdaeenden timstudiestödet ej bör ske,eftersom detta fortfarande överstiger avtalsenlig 27 aoril1983 '°" ' inånga fall. Vi lever iett ekonomiskt klimat där såväl sparsamhet som prioriteringar gör sig alltmer gällande. Därför yrkas också avslag på Studiestöd ytterligare medel vad gäller den uppsökande verksamheten och dess planeringsamt utbildning av fackliga studieorganisatörer m. m. Utskottsmajoriteten harju inte varit lika generös mot andra studiegrupper, vilket i debatten påtalat. Reservation 8 tar upp frågan om kollektiv ansökan vadgäller dagstudiestödets internatbidrag. Föredragande statsrådet har i åretsbudgetproposifion förordat att kollektiv ansökan skall kunna rekvireras av defackliga organisationerna. I motion 1982/83:1810 har jag tillsammans med KenthSkårvik och . föreslagit att några ytterligare organisationerskulle komma i åtnjutande av samma möjlighet. Det är handikapporganisationernaoch egenföretagarorganisationerna, LRF, SHIO-F och SFR. Under föregåenderiksmöte begärde , vilket tidigare påpekats här, förslag frånregeringen om rätt, till kollektiv ansökan om internatsbidrag för såvälegenföretagarorganisationer som handikapporganisationer. Centrala studiestödsnämndenredovisade också ett förslag till författningsändringar. Utskottet har ställt sig positivt till att låtahandikapporganisationerna få möjlighet till kollektivt ansökningsförfarande.Däremot är utskottsmajoriteten kallsinnig när det gäller egenföretagarnasorganisationer. Man har ju, såvitt jag förstår, redan tidigare accepteratenskilt ansökningsförfarande för egenföretagare. Vi motionärer är inte uteefter någon principiell ändring av rätten till studiestöd eller ökadestatsutgifter. Vi anser i stället att det skulle bli en förenkling för dehandläggande myndigheterna - precis det som utskottsmajoriteten förordar för defackliga organisationerna. Vad är det som gör att det blir lättare förfackföreningarna att ansöka kollektivt men krångligare föregenföretagarorganisationerna? Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna nr 6 och 8 i socialförsäkringsutskottets betänkande 1982/83:19. 141 () replik; Jag skall kommentera det kollektivaansökningsförfarandet för företagarorganisationerna. Frågan om företagarorganisationernasmöjlighet att få pengar genom vuxenstudiestöd har diskuterats häri kammaren. Vuxenstudiestödet kom ju till efter utredningar och förslag från defackliga organisationerna TCO och LO och är avsett att ge medlemmarna utbildningsstöd.Det är medlemmarna som genom avdrag på sina löner betalar helavuxenstudiereformen. Egenföretagarna vill tydligen inte vara med och betala. Dåtycker vi inte att vi skall underlätta för dem att få pengar av löntagarnasmedel. Jag väntar mig en motion från och kanskeockså från 156 om att ävenegenföretagarna skall betala avgifter till vuxenut- bildningsfonden.Då tycker jag att vi kommer i en annan situation och har betydligt lättare attdiskutera frågan. 142 (): Jag tänkte också ta upp studiestödet; jag haren motion som behandlas i det här betänkandet. Det studiestödssystem vi har har funnits i nära 20år. Undersökningar har visat att studiestödet har haft mycket stor betydelse,både för rekryteringen till högskolan och för möjligheterna att lyckas medhögskolestudierna. är det av dem som studerar heltid påstatliga högskolor som utnyttjar studiemedel i någon form. En helt färskundersökning från visar att tillgången till studiemedel är mycketviktigare än några andra undersökta faktorer för möjligheten tillstudieresultat. Framför allt är studiemedel viktigt för dem som kommer från lägresocialgrupper, och studiestödet har haft en klart utjämnande verkan mellansocialgrupperna. Det var alltså en mycket viktig reform man genomförde på1960-talet, men frågan är hur den tillgodoser de krav som den då skulleuppfylla. har vi mångdubbelt fler studerande som utnyttjarsystemet, och vi har en helt annan ålderssammansättning på de studerande. Mångakommer till studierna från ett förvärvsarbete, och en stor grupp har barn. När studiemedelssystemet fastställdes uttalade riksdagenatt det skulle vara både värdebeständigt och standardbeständigt. Värdebeständigheten har man lyckats upprätthålla genomanknytning till basbeloppet, men standardbeständigheten är det sämre med. Destandardlyft som andra grupper fick fick destuderande inte del av. Jag tror att detta är viktigt att komma ihåg, när mannu diskuterar återhållsamhet och nedskärningar för andra storabefolkningsgrupper. vet vi att många studerande har en mycket låglevnadsstandard; det har redan berörts här . Beräkningar visar att nästan40 % av de ungdomar mellan som studerar på heltid lever underexistensminimum. Det leder naturligtvis fill stora problem. Ett problem som redan berörts är att så många arbetar vidsidan om studierna. Det leder till både fördröjda studier och studieavbrott,vilket innebär minskad genomströmning och högre kostnader för samhället. Menett kanske ännu större problem är att ett urholkat studiestöd hotar att öka densociala snedrekryteringen. Vi vet att vi har en mycket kraftigsocial snedrekrytering, och jag tänker, om jag hinner, komma tillbaka till detproblemet vid en senare debatt här i afton. Studiemedlen är ofta avgörande för att studerande frånekonomiskt svaga och studieovana miljöer skall våga börja på högskolan. Går detinte att klara sig på studiemedel blir framför allt de grupperna avskräckta. En stor grupp av de studerande bor kvar i föräldrahemmetäven , förmodligen främst på grund av problem att klara sigekonomiskt annars. De som inte har föräldrar som delvis kan försörja dem fårnaturligtvis en svårare situation, och detsamma gäller dem som inte harföräldrar på Nr 131 studieorten. Även den geografiskasnedfördelningen hotar alltså att öka om Onsdaeenden studiemedlen inte upplevs somtillräckliga. 27 aoril1983 fördelningen ganska sned; det är t.ex. dubbelt så vanligt att påbörja högskolestudier i län som i . Studiestöd är inte bara totalbeloppet som ärotillfredsställande lågt . Bidragsdelenvar, när studiestödssystemet infördes, . \ dag är den . harSverige det lägsta studiebidraget i samtliga nordiska länder. Det innebäravsevärda studieskulder, ca . för studerande på längre utbildningar,och återbetalning skall ske om inkomsten överstiger 3,5 basbelopp. Det här kan leda till att amorteringarna blir ekonomiskttunga att bära, och man borde se över möjligheten att relateraåterbetalningarna mer fill inkomsten samt höja återbetalningsgränsen. Äterbetalningssystemet hotar också att öka den socialasnedrekryteringen, eftersom rädslan för skuldsättning är störst hos ekonomisktsvaga och studieovana. Det märks bl. a. i att en allt större del endastutnyttjar bidragsdelen. Togs bidragsdelen bort skulle det förmodligen ha enpsykologiskt avskräckande effekt på många. Mot den bakgrunden kan det inte vara riktigt att, sommoderata samlingsparfiet föreslår, ta bort bidragsdelen fullständigt, utan detskulle tvärtom vara en klar försämring för de studerande. Jag har förundrats över de borgerliga reservationerna. ändradesreglerna för basbeloppsräkning så att studiemedlen minskade, började halva studielånet räknas som inkomst vidbostadsbidragsberäkningen, höjdes uppräkningen av studieskulden från till 4,2 %per år -retroaktivt, halveradesbarnfillägget vid deltidsstudier, skärpteskraven på studieresultat, minskade den generella rätten till studiemedel från 16till 12 teminer och beroendepå olika besparingar som gjordes. , efter regeringsskiftet, kräver niförbättringar av studiemedelssystemet. Det är inte speciellt trovärdigt. Jag ville med min motion aktualisera de härfrågorna, och jag ville också att studiestödsutredningen, tillsatt avsocialdemokraterna och avskaffad av de borgerliga, skulle återuppta sitt arbeteför att komma nied förslag till förbättringar. Enligt utskottet skallytterligare nedskärningar av studiestödet inte göras, utan man skall se övermöjligheterna att förbättra situationen genom omprioriteringar. Arbetet pågårbåde i och i CSN. Jag kan t. v. nöja mig med detta, men jag hoppas attutskottet fortsätter att bevaka de här frågorna och att man snart kommer tillbaka även med förslag 158 till höjningar av det totalastudiestödet. 143 (): Jag hoppas lika mycket som att det skall bli möjligt attförbättra för de studerande. De har det besväriigt, och kommer de inte attfå någon väsentlig förbättring. Sådana förändringar innehåller inte det härbetänkandet. Jagtog till orda mest för att och yvdes över att deborgerliga höjde studiestöden . Visst gjorde de det, men först efter detatt man hade sänkt dem. De sänkte basbeloppet, vilket betydde att de studerandefick betydligt lägre ersättning än fidigare. Sedan höjde man studiemedlenstotalbelopp från fill , alltså . Jag har inte räknat utdet exakt, men förändringen gav ingenting i slutänden till de studerande. Ochskulle vi ha haft kvar den beräkning av basbeloppet som vi hade innan densocialdemokratiska majoriteten i ändrade den skulle destuderande ha fått sin standard och sina merifiån sänkta på grund avatt basbeloppet inte följt med i utvecklingen. 144 (): Till vill jag säga att en bidragsdel som är . per årvid heltidsstudier knappast kan bedömas vara av någon betydelse förrekryteringen till studier.