prot · G609131 · 1982-12-31 00:00:00 — Därmed, herr talman, har jag yrkat bifall fill dereservationer som har fogat till detta betänkande. I övrigt yrkar jagbifall till utskottets förslag. 153JÖRGEN (): Från folkparfiets sida har vi länge ochkonsekvent drivit kravet att det skall bli lättare för ungdomar att komma in ihögskolan. Under tid som utbildningsminister händedet också mycket med den inriktningen. Andelen garanterade platser för ungdomarsom går direkt från gymnasieskolan fill utbildningslinjer inom högskolan ökadesfrån till en tredjedel. De orättvisa föreningsmeriterna togs bort som urvalsgrund för högskolestudier. Betydelsen avarbetslivserfarenheter som merit vid inträde till högskolan tonades ner. Mångaav de här åtgärderna, som alltså syftade till att göra det lättare för ungdomaratt komma in i högskolan, genomfördes trots hårt socialdemokratiskt motstånd. vill vi från sida gå vidare. Hur det skallgå till utvecklar vi i reservation 3. Vi menar att andelen garanterade platserför dem som går över direkt från gymnasieskola till högskola skall vara minst50 % av de sökande i stället för som en tredjedel. Vi pläderar för ett systemmed viktade betyg. Det innebär att betyg i ämnen som är av betydelse för dekommande högskolestudierna ges högre vikt än andra betyg. Den som skall blimatematiklärare bör få en högre poäng för sitt betyg i matematik än för sittbetyg i musik. Den som skall bli musiklärare bör få en högre poäng för sittmusikbetyg än för sitt matematikbetyg. Vi tycker att det är befogat att för vissa utbildningarskärpa de särskilda förkunskapskraven, och vi menar att för en del utbildningarbör man pröva att införa antagningsprov. Vi säger bestämt nej till att återinföra vissa föreningsmeriter som urvalsgrund för högskolestudier. Vi menar attarbetslivserfarenheter inte skall ges större viktan f. n. Det bör dock, sägervi, utredas om det är möjligt att införa ett system som ger högre poäng för denyrkeslivserfarenhet som bedöms som mer relevant för den sökta utbildning- Idén om att införa s. k. viktade betyg har vilänge fått driva ensamma från sida. Vi tycker att vi har ettstarkt stöd för det förslaget liksom för alla de andra förslagen som syftartill att göra det lättare för ungdomar att komma in på högskolan. Jag yrkar bifall till reservation 3. Det är viktigt att överallt motverka onödig byråkrati. Detgäller också på högskolans område. Därför tycker vi från sida attregionstyrelserna skall avvecklas. De bör, som föreslås i folkpartietspartimotion om högskoleutbildning och forskning, ersättas av samrådsnämnder.Också på denna punkt tycker vi att vi känner ett starkt stöd hos de verksammainom högskolan. Enligt vår uppfattning skall politikerna självfallet draupp ramarna för verksamheten inom högskolan genom beslut i riksdag ochregering. Men sedan bör högskolorna själva ges det avgörande inflytandet. Ihögskoleorganen skall i princip de inom högskolan verksamma ha majoritet -inte politikerna. I uppföljningskommittén diskuterade vi en kompromisslösning,som innebar att vi från folkparti- och moderathåll skulle släppa på vårprincipiella uppfattning, att verksamhetsföreträdarna skulle ha majoritet ihögskolestyrelserna. En absolut förutsättning för detta var attsocialdemokraterna släppte sitt krav på ett bevarande av regionstyrelserna.Nettoresultatet skulle då bli, genom att de politikerdomineraderegionstyrelserna försvann, att politikerinflytandet som helhet inom högskolanminskade. Socialdemokraternaavvisade detta försök till kompromiss och bestämde sig för att till varje pris behålla regionstyrelserna. Nublir alltså regionstyrelserna kvar. Det visar den färska promemoria somutbildningsdepartementet har presenterat - om man får gehör för detta här ikammaren. I det här läget kommer vi självfallet från sida attmotsätta oss alla förslag att ge politikerna majoritet i högskolestyrelserna.Att både behålla regionstyrelserna och ge politikerna majoritet ihögskolestyrelserna innebär ju den sämsta tänkbara lösningen, utifrån denutgångspunkt som vi har. finns inte kvar längre. I massmediahar ändå förekommit uppgifter öm diskussioner i kommittén på den här punkten.Det är därför jag tagit det här tillfället i akt att berätta om vad som hände. I reservation 7 säger vi från sida attregionstyrelserna skall avvecklas. Jag yrkar bifall till denna reservation. Vill man göra det lättare för ungdomar att komma in ihögskolan, skall man självfallet inte skära ner antalet platser. Men det ärtyvärr just vad som händer, om regeringens förslag vinner kammarens bifall. Detframkom i ett frågesvar här i kammaren till och att nybörjarplatserna nästa budgetår kommer att bli totalt 2380 färre än innevarande budgetår. Med den grundinställning har kanvi inte acceptera denna minskning. Den innebär ju att betygskonkurrensen kommeratt öka och att ett stort antal ungdomar som gärna skulle vilja ha enhögskoleplats inte får det. Folkparfiet föreslår stora besparingar på många områden -vårt nettobudgetunderskott skulle vara mycket lägre än regeringens. Det ärnödvändigt med tanke på det ekonomiska läge vi befinner oss i. Men när detgäller forskning och utbildning gör vi ett undantag. Vi satsar mer änregeringen på forskning. Vi menar att studiemedlens totalbelopp skall höjas,och vi säger nej till regeringens förslag om nedskärning av antalet platser ihögskolan. Det är beklagligt och förvånande att vi inom folkpartietär ensamma om att hävda vikten av att behålla antalet platser i högskolan påden nivå vi har . Särskilt förvånande är det, vill jag säga, att moderatasamlingspartiet, som i högskolefrågor brukar ha ungefär samma uppfattning somfolkpartiet, i den här frågan gör gemensam sak med socialdemokraterna ochstödjer en nedskärning. Det är förvånande med tanke på den frågedebatt som ägderum i denna kammare och som jag åberopade. Det är ocksåförvånande med tanke på att moderata samlingspartiet i sin partimotion talar omvikten av en fri sektor, dvs. en sektor med fritt tillträde inom högskolan. Närdet gäller att konkret och i praktisk politik fullfölja de vackra tankarna, dåsviker modet. Då gör man gemensam sak med socialdemokraterna och föreslår ennedskärning. Jag tillåter mig att fråga talesman i dennadebatt: Hur får ni denna ekvation att gå ihop? Hur kan ni tala om vikten av ettfritt tillträde och vikten av att underlätta för ungdomar att komma in ihögskolan, som ni vill skära bort nästan två och ett halvt tusenplatser? bör enligt uppfattninganvisa ytterligare ll,9milj. för att undvika den nedskärning jag här talatom. Jag yrkar bifall fill reservation 9. 154 (vpk): I betänkandet från utbildningsutskottet finnsen vpk-reservation. Den handlar om demokratisering av högskolan, om att brytadet hierarkiska system som finns på högskolorna . Som vi har hört av detvå föregående talarna finns det mycket som principiellt kan sägas omhögskolan, men jag skall begränsa mig till att kommentera vår reservation. Vitycker nämligen att frågan om demokratisering av högskolan är grundläggande förstrukturerna på högskolans område. När den nya administrativa reformen genomfördes varkärnfrågan: Vems intressen skall utbildningen tjäna? Skall den tjäna folkflertalets,dvs. löntagarnas och arbetarklassens, intressen eller skall den tjäna enminoritets, nämligen företagens och kapitalägarnas? Denna kärnfråga kvarstår.Det system som infördes innebär att storfinansen och lönarbetarna förklarasrepresentera likvärdiga samhällsintressen. Högskolan organiseras vidare på ett sätt som innebär attde som är verksamma där - i första hand självfallet de studerande - har fåttmycket små möjligheter att delta i beredningen av beslut och i den löpandeverksamheten på ett vettigt sätt som gjort det möjligt för dem att över huvudtaget påverka besluten. De har sugits in i ett oöverskådligt, svårgripbartsystem som är värre än t. o. m. MBL-lagstiftningen. Fackföreningsrörelsens handlingsutrymme i de olikahögskoleorganen är synnerligen begränsat. Det innebär att forskning ochutvecklingsarbete och grundläggande utbildning styrs utifrån helt andravärderingar än de som arbetarrörelsen borde stå för. De styrs utifrån heltandra värderingar än de som gäller solidaritet och kollekfivitet och ett"samhälle för alla". I stället styrs de utifrån näringslivetsprofitintressen. Detta kommer på lång sikt att få återverkningar på helasamhällsutvecklingen. Att denna utveckling inte bekymrar borgarna ärsjälvklart. De dränker sig i andra frågor. Men den borde bekymrasocialdemokraterna och fackföreningsrörelsen, och den borde föranleda ensjälvprövning. .Utskottet hävdar att det kommer förslag i detta avseende och attuppföljningskommitténs betänkande skall skickas ut på remiss. Därmed avstyrkerman våra krav på en demokratisering. Visst är det bra om beslut följs upp, menen direkt fråga till utskottet är: Vad kommer förslagen att innebära? Kommer de att innebära en politisering? Kommer facket ocharbetarrörelsen att få ett ökat inflytande? Kommer de som är verksamma påhögskolan och då främst de studerande att få en ökad beslutanderätt? Med dettavill jag yrka bifall fill vår reservation nr 5. 155GEORG (): Det vore frestande att ge sig in i en merprincipiell diskussion om högskoleutbildningen och dess roll för människor ochsamhällsutveckling, men tidpunkten är inte särskilt lämplig. Jagskall därför begränsa mig till att kort kommentera de tre huvudpunkter därutbildningsutskottet är oenigt och det har uppstått oenighet i det betänkandesom vi nu Det gäller fillträdessystemet, det gällerhögskolans institutionella organisafion, och det gäller dimensioneringen avhögskoleutbildningen. De punkterna har ju också berörts här ganska utförligt avföreträdare för reservanterna. När det gäller tillträdessystemet lade jag märke till attRune sade att han hoppades att regeringen och utbildningsministern skullenoga lyssna, ta vara på och beakta de synpunkter som oppositionen förde fram.Jag har lyssnat, och jag har läst oppositionens motioner och reservationer. Jaghar roat mig med att göra en sammanställning över de önskemål och de krav somde tre borgerliga oppositionsparfierna ställer på ett nytt tillträdessystem.Jag kan då konstatera att inte på någon punkt är alla tre oppositionspartiernaöverens. På flera punkter har man mycket klart divergerande uppfattningar. Detär klart att det då inte är så lätt att lyssna på och beakta alla synpunkterna- de är icke förenliga. De borgerliga partierna har ju haft på sigatt behandla de här frågorna i regeringsställning. Man har lappat litet grandoch förändrat litet här och litet där. ställer man väldigt långtgående kravoch har stora förväntningar på den socialdemokratiska regeringen, att den skallordna ett fillträdessystem som tillgodoser allas behov. Det är väl bara attkonstatera att ett sådant tillträdessystem finns inte. Grundproblemet ärnaturligtvis bristen på platser. Så länge det råder brist på platser, så attdet måste ske ett urval, kommer det att råda oenighet om hur detta urvallämpligen bör ske. talade ganska varmhjärtat om att man skallgöra det lättare för människor att komma in på högre utbildning och menade attfolkparfiet har gjort mycket för att åstadkomma detta. Men så länge som antaletplatser inte ger utrymme för alla att komma in är det tyvärr så, att när detblir lättare för den ene att komma in, blir det svårare för den andre. är vi överens om att en översyn skall komma till stånd.Vi är överens om att den skall göras i en parlamentariskt förankrad utredning,och arbete pågår att sätta i gång denna utredning. Jag tycker att man skall gåin i det arbetet utan alltför låsta positioner och förutsättningslöst analyserade behov som finns av förändringar. Så snart som utredningen arbetat framett underlag för sådana får vi ta upp en diskussion om dessa. Jag vill här bara säga att jag är litet oroad över detförakt för de äldre studerande som jag tycker mig utläsa ur moderaternaspartimotion. Där talar man nedsättande om den arbetslivserfarenhet som de äldrehar med sig. Man beskriver den som enbart ett terminologiskt uttryck för dentid som de studerande inte ägnat åt egen utbildning. Man talar om att de äldrestuderande medför ökade anspråk på studiefinansiering, och man menar att deinte ger det bästa urvalet för forskning. Man pekar på kvalitativa försämringarsom en följd av att det skulle finnas för många äldre inne i skolsystemet. Jag tycker att detta är mycket oroande, och jag villmycket starkt markera mitt ogillande av denna sorts resonemang gentemot deäldre studerande. Det var ett viktigt mål i samband med högskolereformen attbereda utrymme också för de äldre, och jag konstaterar med glädje att man ibudgetpropo- sitionen markerar att andelen äldre studerande inte börpåtagligt minska genom den kommande reformeringen av tillträdessystemet. När det sedan gäller den institutionella organisationenvill jag peka på att framlägger enpromemoria härom, som skall gå ut på en bred remiss. Vi kommer att få tillfälleatt diskutera den promemorian. har i en reservation uttryckt denuppfattningen att man bör göra en ny parlamentarisk utredning. Detta skulledock i det här läget bara fördröja beslutsfattandet. I sin motion talar också om att man böröverväga spörsmålen om de mindre högskolorna. Jag vill direkt fråga: Vilka avde mindre högskolorna vill nu lägga ner? Det är ju i klartext dettasom det egentligen handlar om i motion och i deras reservation. Det talas vidare om införandet av en fri sektor. JörgenUllenhag har varit inne på frågan hur den skall bekostas. När det gäller regionstyrelserna, som både ochfolkpartiet vill avskaffa, noterar jag att nu säger attregionstyrelsen bör ersättas av samrådsnämnder, där företrädare för högskolornasjälva skall ingå. vill nu alltså ha kvar ett regionalt organ. Vad ärdå skillnaden? Ja, det är framför allt att man vill kasta ut allmänrepresentanterna.Man kallar det för minskad byråkrati, men vad man egentligen föreslår ärminskad demokrafi. Slutligen några ord om dimensioneringen. mycket kritiskt om den nedskärning so*m han påstår sker av den högreutbildningen. I budgetpropositionen redovisas att antalet nybörjarplatser pålinjer ökar med 700, vilket är en nettoökning. Det framgår klart att anslagettill enstaka kurser minskar med 7 miljoner. Det har figurerat olika uppgifter på denna punkt. Låt migbara säga kort;" Ökningen av nybörjarplatser avser att möta det ökadebehovet av platser för ungdomsstuderande. Här följer regeringen ochutskottsmajoriteten för att klara den s. k. ungdomspuckeln. Vidare vill jag påpeka att minskningen av anslaget tillenstaka kurser beror på att rätten att fullfölja studier enligt äldrestudieordning upphör. Det har vi varit överens om. Det beräknas leda tillminskat behov - en minskning på . Det är utomordentligt vanskligt att försöka omräknaförändringen av anslaget till enstaka kurser till ett visst antalnybörjarplatser. Men det är med sådana här räkneövningar som folkparfiet påståratt det sker en drastisk nedskärning - eller hur uttryckte det.I en reservafion föreslår folkparfiet att man skall satsa ytterligare 11,9miljoner för att reparera skadan. Med det anser man sig få 2 350nybörjarplatser. Det är en väldigt låg betalning för de platserna, vill jagpåpeka. Det är alltså . Det kan jämföras med att när man ihöstas ökade antalet platser med 1 000 fick den socialdemokratiska regeringenlösa in en nota på 10 milj. kr. Jag tycker att smiter undan litetenkelt och talar storordigt om förstärkningen. Jag harsakligt försökt redovisa vad som sker. Man fullföljer nu UHÄ:s plan för att bygga ut antalet nybörjarplatser på olikalinjer för att klara den ungdomspuckel som är på väg in i högskolor. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. 156 () replik; säger att det i den moderatamotionen finns ett förakt för de äldre studerande. För den tolkningen får GeorgAndersson stå själv. Vi hyser inget förakt för de äldrestuderande. Vad vi harpoängterat där är att högskolan framför allt är en skola för ungdomarna sombehöver skaffa sig en utbildning. Högskolan skall så långt möjligt tillfredsställaäven de äldrestuderandes behov. Sedan bara en liten sak till när det gäller de mindrehögskolorna. Man kan fråga sig om vi har råd med alla de mindre högskolor vihar och om vi kommer att kunna hålla den kvalitet som vi behöver påundervisningen. Jag tror mig kunna tolka det så att om man hade fattatett beslut om att decentralisera utbildningen till mindre högskolor, hade detbeslutet inte blivit så omfattande. Det hade varit bra, tror jag, förutbildningens kvalitet. 157JÖRGEN () replik; Ingen kan förneka att antalet platser minskarmed närmare 2 500. Inte heller förnekade det här . Vitycker att minskningen är beklaglig och föreslår att det skall anvisas medel såatt vi slipper minska antalet platser. sade att det var en skillnad mellan deicke-socialistiska partierna när det gäller synen på antagningen. Ja, det ärriktigt att vi har olika uppfattningar i en hel del frågor när det gällerantagningen. Men om man roar sig med att läsa även vpk:s motion och jämför detvå socialistiska partiernas syn finner man att det är en avsevärd skillnadockså mellan de två partier som understundom konstituerar majoritet i dennakammare. Med detta, herr talman, är jag klar och hoppas att den härrepliken kan betraktas som kort. 158 () rephk: Till : Vad gäller de äldrestuderande har jag bara refererat den moderata motionen. Vad gäller mindrehögskolor har jag ställt frågan: Vilka mindre högskolor vill lägganer? Det vore välgörande för den fortsatta debatten om man konkretiserade sigoch inte bara talade i allmänna ordalag. Till : Vad gäller antalet platser går jaginte med på er beskrivning; jag bestrider att antalet nybörjarplatser förhelårsstuderande minskar med 2 350. Slutligen: Det är bra om har upptäckt attdet finns meningsskiljaktigheter mellan socialdemokratin och vpk. 159 (): I denna korta debatt vill jag säga några ordom motion 148, där jag tillsammans med fyra andra moderater har begärt ättriksdagen skall ge regeringen till känna att en översyn av organisationen föruniversitetet i /bör ske. Man bör enligt vår mening undersökamöjhgheterna att dela upp detta mycket stora universitet i flera självständigahögskolor, varvid en självständig lärarhögskola i och en självständigteknisk högskola i bör inrättas. /är landets största, med åttaolika högskolor sammanförda till en administrativ enhet. Många menar attorganisationen är otymplig och att t. ex. samordningen med övriga självständigalärarhögskolor och tekniska högskolor blir lidande på detta. Utskottet framhåller att någon entydig uppfattning inomuniversitetet beträffande en organisationsförändring inte finns. Det ärnaturligt att uppfattningarna här bryter sig mellan företrädare för olikainstitutioner. Låt mig dock säga att det från i och Lundstekniska högskoleenhet finns rätt klara synpunkter på att en översyn bör ske.Och det är översynen som sådan som skall klarlägga förutsättningarna förorganisationsförändringar. I tidigare betänkanden om den här frågan harutbildningsutskottet hänvisat till den då sittande s. k. uppföljningskommittén.Av dess arbete blev emellertid i detta hänseende inte någonting. hänvisarman till att en översyn skall ske inom UHÄ. Låt oss då hoppas på att man inom utbildningsdepartementetverkligen noggrant följer utvecklingen i denna fråga och redovisar slutsatsernaav översynen. Det är dags nu att minska högskolebyråkratin och använda mer avanslaget till utbildning och forskning. Jag hade tänkt ställa en direkt fråga till statsrådet, menjag har i stället gjort det underhand för att förkorta debatten. 160ANNA (): Jag vill mycket kortfattat ta upp min motion595 om social snedrekrytering, som utskottet nu behandlat. Jag tror att samtliga kan vara överens om att rekryteringfill högskolan skall ske på grundval av studielämplighet och vara heltoberoende av den studerandes sociala bakgrund. Trots detta är den socialasnedrekryteringen oroande hög . De högre socialgrupperna är kraftigtöverrepresenterade vad gäller treårig gymnasieutbildning, högskolestudier ochforskning. Ju högre upp i utbildningshierarkin man kommer, ju kraftigare ärsnedrekryteringen. Detta beror inte på skillnader i studielämplighet. Istället är det ett uttryck för att den sociala bakgrunden betyder mångdubbeltmer än studielämplighet. Detta är både odemokratiskt och orättvist, och det ärockså ett slöseri med studiebegåvningar. Riksdagenhar tidigare gett regeringen i uppdrag att bevaka utvecklingen. Den borgerliga regeringen åtgärdade aldrig detta, och detvar bl. a. mot den bakgrunden som jag motionerade och yrkade på en utredning. har jag fått veta att det hänt en del sedan jag skrevmotionen. lär ha flyttat upp högskolerekryteringen tillhögsta prioritetsklass från den lägsta klass där den tidigare var placerad.Statistiska centralbyrån planerar nu också en omfattande undersökning. Det ärnaturligtvis mycket positivt. På grund av detta avstyrker utskottet min motion. Och,herr talman, jag kan förstå om utskottet anser att behovet av en kartläggningär tillgodosett genom de nämnda utredningarna, men det handlar ju även om attvidta åtgärder. Jag tog i motionen upp olika områden som jag ansåg borde bliföremål för översyn. Dit hör bl. a. studiestöd, som jag talat om , studie- och yrkesvägledning m. m. Detta berörs inte av utskottet. Jag hoppas att det inteberor på en negativ inställning, utan jag hoppas tvärtom att man är positiv ochåterkommer med förslag till åtgärder när de nämnda utredningarna är klara. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (riktlinjer för översyn av tillträdessystemet förhögskoleutbildning) delsreservation 1 av m. delsreservation 2 av och samt dels reservation 3 av antogs reservation 1av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 69 förreservation 1 av m. fl. 26 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (högskolans institutionellaorganisation m. - ' Efter ställda propositioner på bifall till delsreservation 4 av m. fl. dels reservation 5 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 6 (regionstyrelserna m. Efterställda propositioner på bifall fill delsreservation 6 av m.fl. och dels reservation 7 av JörgenUllenhag bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom. 9(resursanvändningen inom högskolan) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avKerstin och , bifölls med acklamation. Mom. 10(dimensioneringen av högskoleutbildningen) Nr 131 Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 9 av JörgenUllenhag, den bifölls med acklamation. Mom. 12 (distansundervisning) Högskoleutbild- Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 10 av ningen och , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 21 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 22 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistaupptas försvarsutskottets betänkanden 9 och 10 främst bland två gångerbordlagda ärenden. 23 § Kammaren åtskildes .