prot · G609132 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:132 1§ Justerades protokollen för den 20 innevarande månad. 2§ Svar på frågorna 1982/83:362 och 384 om betygens värde som urvalsinstrument,m. Mot bakgrund av ett uttalande jag gjort i har Per Unckelfrågat mig om uttalandet skall tolkas så, att inriktningen av den kommandeöversynen av antagningssystemet är att minska betygens värde somurvalsinstrument. JörgenUllenhag har mot samma bakgrund frågat mig vid vilken fidpunkt betygen skallavskaffas och vilka regler för antagning fill högskolan som därefter skallgälla. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Detråder allmän enighet om att en viktig grund för urval till högskolan skall varastudielämplighet. Generellt sett finns det f. n. knappast något bättre enskiltprognosinstrument än betyg när det gäller att förutsäga studieframgång. Emellerfidhar användningen av betyg som det viktigaste urvalsinstrumentet kommit attinnebära ökande problem. Genom framför allt ökad konkurrens om högskoleplatserhar betygens effektivitet i urvalssammanhang minskat. Till flera eftertraktadeutbildningar måste ju urvalet göras på grundval av liten eller ingen skillnad ibetygspoäng. Det var detta förhållande jag avsåg i det av frågeställarnaåberopade radiouttalandet om att betygen mer eller mindre spelat ut sin roll. Idetta läge är det enligt min mening naturligt att ställa frågan om det ärmöjligt att i urvalssystemet föra in också andra sätt att mäta studielämplighetän betyg. Som universitets- och högskoleämbetet har redovisat i en rapport ianslutning till gymnasieutredningens förslag, står på kort sikt endastinstrument som det nuvarande högskoleprovet till buds i detta sammanhang. Ombetygens värde som urvalsinstrument, m. m. Om betygens värde som urvalsinstrument, m. m. Jag avser mot denna bakgrund att föreslå regeringen attden budgetproposition aviserade utredningen om högskolanstillträdesregler skall få i uppdrag bl. a. att undersöka förutsättningarna föratt införa urvalsinstrument som kompletterar betygen när det gäller att mätastudielämplighet. Jag vill understryka att vad jag avser är tänkbarakomplement till betygen. Att helt ersätta betygen som urvalsinstrument ärknappast möjligt f. n. Jag tror således att betygen under överskådlig tidkommer att behövas vid urval fill högskoleutbildning. 2 PER (): Jag ber att få tacka statsrådet svaret på min fråga. Den ställdes, som statsrådet själv har angett, medutgångspunkt i ett uttalande hon gjorde i . Eko-inslagetbörjade på följande sätt: "Intagningen fill högskolorna måste ändras. Hon tycker att betygen har spelat ut sin roll närnästan alla sökande måste ha över 4,0 i snitt för att komma in på någon linje.Hon menar också att arbetslivserfarenhet måste bli mera värd och attgymnasieeleverna kanske ska styras in på vissa utbildningslinjer. Men viktigastär att hitta ett nytt intagningssystem som kan ersätta betygen, säger ." Hon fortsätter: Betygen har mer eller mindre spelat ut sinroll. Att betygen för somliga har framståttsom otillräckliga vid antagningen till högre studier är inte betygens fel. Detberor på ett i grunden tokigt antagningssystem, som mer och mer har fjärmat sigfrån det som borde vara ett antagningssystems naturliga utgångspunkt, nämligenatt mäta kunskaper. Det bästa sättet att komma till rätta med de bekymmer somLena tar upp i sitt frågesvar är att avskaffa hela det nuvarandeantagningssystemet och införa ett nytt antagningssystem, baserat på dekunskaper de sökande faktiskt har. Det förefaller som om statsrådet i sittsvar nu försöker dölja den verkliga innebörden av hennes uttalande i DagensEko. Det gick tydligen litet väl hastigt . Kanske är emellertid, herrtalman, ett hastigt uttalande mera avslöjande jämfört med ett som noga harmanglats i . Från denna utgångspunkt kvarstår tre synpunkter efter detatt statsrådet nu har svarat på min fråga, nämligen: 1, Den socialdemokratiskapartikongressen har beslutat att socialdemo kratin skall verka för en betygslös skola. Tar statsrådet avstånd från denna ambition? Statsrådet skrev 1971 i Skola för solidaritet följande: "Kombinationen arbetslivserfarenhet och prov bör därför ses som en övergångsform i avvaktan på att förvärvsarbete efterhand blir den naturliga meriteringen för eftergymnasiala studier i ett system med helt genomfördåterkommande utbildning." Tar statsrådet avstånd från detta uttalande? Tar statsrådet avstånd från sitt påpekande i Dagens Ekoatt arbetslivserfarenhet i framfiden skall fillmätas ökad vikt vid antagningentill högre stildier? 3 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga. Det finns ett gammalt slitet Shakespearecitat, iblandåtergivet i denna kammare, som lyder: Så går beslutsamhetens friska hy ieftertankens kränka blekhet över. har det citatet passat bättre än idebatten . I Dagens Eko-intervjun var utbildningsministerns budskapatt betygen skulle ersättas med någonfing annat och att betygen har spelat utsin roll. säger utbildningsministern att betygen tvärtom skall finnaskvar . Den preciseringen är bra - det vill jag gärna säga. Från sida har vi länge och konsekvent drivitkravet att det skall bli lättare för ungdomar att komma in på högskolan och attvi skall få ett rättvisare antagningssystem. Vi anser inte att betygen harspelat ut sin roll, och vi menar att det går att göra vetfiga förändringar iantagningssystemet med betygen kvar. Det går t. ex. att öka andelen garanterade platser för demsom går direkt från gymnasieskolan till högskolan från en tredjedel till 50 %.Det går att införa ett system med viktade betyg - ett krav som vi länge harfått driva ensamma. Det innebär, som jag sade i debatten i går här i kammaren,att betyg i ämnen som är av betydelse för de kommande högskolestudiernatillmäts större vikt än andra betyg. Den som skall bli matemafiklärare bör fåhögre poäng för sitt betyg i matematik än för betyget i t. ex. musik. Den somskall bli musiklärare bör få högre poäng för sitt musikbetyg än för sittmatemafikbetyg. Det är enligt vår mening också befogat att de särskildaförkunskapskraven för vissa utbildningar skärps. Vi säger bestämt nej fillinförandet av vissa föreningsmeriter som urvalsgrund för högskolestudier. Ochvi menar att arbetslivserfarenheter inte skall tillmätas större vikt än f. n. Vi tycker också att man inte skall skära ner antaletplatser i högskolan, vilket socialdemokraterna vill göra. Den åsikten är viockså ensamma om. Skärs antalet platser ner ökar ju betygskonkurrensen. Dåförstärks de förhållanden som uppfattas som orättvisa. Det blir svårare attkomma in på högskolan. återstår frågan när den utredning som om kommer att tillsättas. "Det är förvånande att utredningen ännu inte kommitigång. Inom UHÄ väntade vi oss att arbetet skulle sätta igång . fårvi nog ingen utredning heller." Om betygens värde som urvalsinstrument, m. m. Ombetygens värde som urvalsinstrument, m. m. Jagdelar universitetskanslerns förvåning. , över efter hansuttalande, har det inte filisatts någon utredning. Jag vill därför till sistfråga utbildningsministern; När kommer den aviserade utredningen attfilisättas? Först någraord om herrarnas citatkonst. Detförsta som Per läste upp var inte citat av mig, utan det var vadpresentatören i Eko-intervjun sade. Det var någon sorts redaktionellsammanfattning, där inte allt vad jag hade sagt var riktigt återgivet. Detandra citatet, av det som jag verkligen sade, avslutade Per där detpassade honom att sluta. Jag skall be att få läsa en mening till. På frågan omhur jag såg på situationen när praktiskt taget alla sökande har över 4 ellerupp fill 5 i genomsnittsbetyg, sade jag så här; "Då har betygen mer ellermindre spelat ut sin roll. Vi måste alltså hitta kompletterandeurvalskriterier." -Det är också det jag säger . Så långt dessafrågor. Nihar vid en mängd tillfällen tagit upp denna diskussion om betyg, och ni har dåfått svaret att regeringen inte kommer att genomföra några genomgripandeförändringar av betygssystemet inom . Även om jag görmoderaterna ledsna med detta besked, får jag lov att säga det. Ni får komma medera förenklade betygsslagord rakt ut i luften också fortsättningsvis. Ni fåringet direkt mål att rikta er verkanseld mot. Däremotkommer vi att ta upp frågorna om antagningen, som är mycket krifiserad i dag.När man gör det är det givet att man måste ta upp betygsfrågan och betygensvärde som ett instrument att mäta studielämpligheten. Utredningen kommer atttillsättas - före semesterledighe-terna, hoppas jag. Vi arbetar nukonstruktivt med direktiven och vill ha dem så noggranna som möjligt. Anf.5 PER (); Utbildningsministern var oroad över min citatkonst. Jag sade faktisktatt det jag först citerade var programinledningen. Jag vill fråga : Är det som reportern sade felaktigt, och i så fall i vilken del?Det jag är särskilt intresserad av är om statsrådet nu är beredd att ta avståndfrån den centrala del av påannonsen i Eko-inslaget som handlade om att arbetslivserfarenhetnu skall ges ökad vikt. Är statsrådet beredd att ta avstånd från sådana tankaroch erkänna den för mig fullständigt självklara utgångspunkten för ettantagningssystem, nämligen att det är kunskaperna som de sökande har som skallavgöra antagningen? Då tror jag att vi kan bli sams i denna diskussion. Ellerskall , enligt regeringens planer, arbetslivserfarenhet i framtidentillmätas större vikt? Vidare:Betygen har spelat ut sin roll, sade statsrådet i Eko-inslaget. Hon försöker nuhävda att hon egentligen inte menade någonting annat än att betygen börkompletteras med ett eller annat test eller prov. Om detta är innebörden är vifullständigt ense. Men att det är detsamma som att betygen har spelat ut sinroll såsom mätare av elevernas kunskaper är en rätt våghalsig uttolkning av statsrådetsEko-uttalande. Fårjag till slut säga, herr talman, att ett antagningssystem som utgår frånnågonting annat än de faktiska kunskaper eleverna har dåligt förmår att värnadet som är högskolans kärna, nämligen att kunna vidareutveckla begåvning, attanvändas i vårt lands utveckling, industriellt och i annat hänseende. Detantagningssystem vi har haft nu under många herrans år har förorsakat storskada för hela den högre utbildningens kvalitet. Anf.6 (): Det är bra att utredningen nu äntligen skall tillsättas. Jag hoppas attdet besked som utbildningsministern gav om att den skall filisättas föresommaruppehållet kommer att gälla, men liksom man gjort också från annat hållbeklagar jag mycket att utredningen inte har tillsatts tidigare. Det vore braom man nu gav det här arbetet högsta prioritet. OmSveriges utbildningsminister i en Eko-intervju gör det mycket långtgående och,som jag tror, för väldigt många överraskande uttalandet, att "betygen mereller mindre spelat ut sin roll", så undrar naturligtvis många: När kommernågonfing att ske på det här området? Om man anser att betygen mer eller mindrehar spelat ut sin roll, då bör ju den logiska konsekvensen bli att manavskaffar dem. Nusäger utbildningsministern någonfing helt annat, nämligen att hon tror attbetygen kommer att behövas vid urvalet fillhögskoleutbildning och att det knappast är möjligt att helt ersätta dem somurvalsinstrument. Det är någonting helt annat än att säga att betygen mer ellermindre har spelat ut sin roll. Frånsocialdemokratiskt håll har det ibland sagts att det är viktigt att man ärvarsam med orden. Jag tycker, herr talman, att det bör gälla också i frågor somrör utbildningspolitiken. Ombetygens värde som urvalsinstrument, m. m. Den intervju med mig som sändes i radio var inte fullständig, utanreportern hade klippt bort vissa delar. a. hade hon klippt bort sin frågatill mig om den betygskonkurrens som råder. Väldigt många som söker tillhögskolan har betyget 5 i genomsnitt. har allihop det, och man måste t.o. m. lotta, eller så är det tiondels poäng som avgör. Det var mot denbakgrunden jag sade att "då har betygen mer eller mindre spelat ut sinroll" som urvalsinstrument - och det menar jag fortfarande. Jag fortsattemed att säga att det behövs kompletterande metoder för att mäta studielämpligheten. Densituafion vi har hamnat i, där eleverna råkat in i en betygshets som handlar omtiondels poäng, kan inte vara bra. Det är därför viktigt att vi gör någonfingåt den. Utredningen skall nu undersöka hur man kan komplettera betygen medandra prognosinstrument för att bedöma studielämpligheten. Förutombetygen har vi arbetslivserfarenhet som ett urvalsinstrument. Detmenar jag att vi skall ha också fortsättningsvis. Om betygens värde som urvalsinstrument, m. m. Utredningenbör pröva vad som i det fallet skall mätas - omfattning, tider osv. Jag trorinte den förändring som senast gjordes av värderingen av arbetslivserfarenhetvar bra. 8 (): Om man vill ändra antagningssystemet, då ärden intressanta frågan: På vilket sätt? På den punkten är vi mycket bekymradeöver de tidigare socialdemokratiska ställningstagandena, och vi är ganskaoroliga över de direktiv utredningen kommer att få. Det vi från folkpartietssida gjorde när vi hade regeringsansvaret var bl. a. att öka direktandelen ochatt ta bort föreningsmeriterna som urvalsgrund för antagning till högskoleutbildning.Vi genomförde dessa förändringar under hårt socialdemokratiskt motstånd. Vi anser inte att man för att undvika alltför storbetygskonkurrens skall minska antalet platser i högskolan. Regeringen föreslårsom bekant en minskning med över 2 000 platser. På punkt efter punkt för manfrån regeringens sida en politik som inte minskar betygskonkurrensen, och sedangör man den här typen av uttalanden som man egentligen inte riktigt menar.Utbildningsministern kan ju ändå aldrig förneka att hon använde orden "attbetygen mer eller mindre har spelat ut sin roll". 9 PER (); Statsrådet får ursäkta om vi misstänker attstatsrådet, när hon uttalar sig i radio, faktiskt menar vad hon säger, isynnerhet som den socialdemokratiska partikongressen har sagt samma sak, och isynnerhet som hon själv innan hon blev statsråd också har uttalat samma sak somi den Eko-intervju som är föremål för riksdagsdebatt. Min fråga kvarstår fill statsrådet: Hur bhr det med arbetslivserfarenheten?I dag säger att man skall se över reglerna omarbetshvserfarenhet som antagningsgrund. I sade hon attarbetslivserfarenhetens värde såsom antagningsgrund skall öka. Vilket av dessabåda svar är det som gäller? ett råd: Byt ut hela antagningssystemet, , inte mot mera arbetslivserfarenhet utan mot mera kunskap! 10 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag slutade min förra replik med att kommentera arbetslivserfarenheten.Jag menar att den förändring som den förra regeringen gjorde, och som innebaratt den krympte betydelsen av arbetslivserfarenhet, inte var bra. Det harsnarast inneburit att betygskonkurrensen blivit ännu större, ännu hetsigare.Det är mot den bakgrunden man måste se över reglerna. Är det lämpligt medmaximalt , eller skall man sträcka ut tiden för arbetslivserfarenhetentill , som det var fidigare, och på det sättet ökaarbetslivserfarenhetens betydelse? Detta är en av de frågor som utredningen skall fåsyssla med. Det är inte så Nr 132 stor mening att gå vidare i debatten om utredningens uppdrag, innan vi har den arbetat fram direktiven. Då kan vi ta en diskussion om dem. 2»anril 1983 11 PER (): Jag noterar i svaret att för statsrådet finnsmöjligheterna att antingen bibehålla den alltför stora andel somarbetslivserfarenheten har i antagningssystemet eller att göra den andelen ännustörre. Det är, herr talman, tvärtemot vad moderata samlingspartieteftersträvar. För vår del ser vi inget egenvärde i att inkludera arbetslivserfarenhetsåsom underlag vid antagningen fill högre studier. Detta har redan fått fillföljd att åtskilliga yngre studerande inte får plats inom den högreutbildningen. Systemet har havererat. Fråga, , alla degymnasister som har att se fram emot att inte komma in på högreutbildning bara därför att ett tokigt antagningssystem stoppar dem vid porten! Ombetygens värde som urvalsinstrument, m. m. Anf.12 (): Frågan om antagningen till högskolan är utomordentligt vikfig förmassor av människor i det här landet - för elever, lärare och föräldrar. Allasom är ute och talar på politiska möten vet nog att detta är en av de vanligastförekommande frågorna. Då kan vi som enskilda riksdagsmän knappast göra så attvi sitter och väntar på att regeringen skall komma med direktiv fill enutredning, innan vi tar upp debatten här i kammaren och i utbildningsutskottet.Vi har ju tagit upp debatten, och det är nödvändigt inte minst mot bakgrund avatt utbildningsministern har gjort detta mycket långtgående uttalande om attbetygen mer eller mindre har spelat ut sin roll -det uttalande som föranlettvåra frågor . Då är det också rimligt att vi kommer med följdfrågor ochfår svar på dem. Närdet gäller arbetslivserfarenheten har vi alltså fått ett svar. vill att den skall öka i vikt, om jag tolkar hennes svar rätt. Låtmig ställa en följdfråga; Kommer utredningen att få syssla med fråganom viktade betyg? Det är någonting som väldigt många ute på skolorna tycker ärrimligt att man inför. Eller kommer man redan i direktiven att förbjuda attfrågan om viktade betyg utreds? Anf.13 Utbildningsminister : Herr talman! Jag tycker att det ärfullt rimligt och mycket lämpligt att diskuterar de svåra frågorna omantagningssystemet. Det är dock litet synd att den debatten skall grundas påcitat som ryckts ut ur sitt sammanhang i en Eko-intervju. Detviktigaste är att jag här vad gäller betygen får slå fast att det är tänkbarakomplement fill betygen som vi nu skall utreda, och att jag anser att betygunder överskådlig tid kommer att behövas vid urval till högskoleutbildning.När utredningen skall pröva betygen skall det naturligtvis göras i ett störresammanhang. Även viktade betyg kommer då in i sammanhanget -liksom i vad gällerarbetslivserfarenhet särskilt relevant sådan. Om det politiska inflytandet vid universiteten 14PER (): Den här debatten har åtminstone fört det medsig att det s. k. utryckta citatet ur Eko-intervjun dess värre har bekräftatsav statsrådet. Vad hon kan tänka sig är nämligen lika mycket eller ännu merarbetslivserfarenhet än f. n. såsom grund för antagning till högre studier. Får jag till slut ställa en fråga fill statsrådet; att i sitt arbete få beakta också kloka och förnuftiga förslag medutgångspunkt i att arbetslivserfarenheten skall fillmätas mindre betydelse vidantagning fill högre utbildning, eller avser regeringen redan från början attstänga ute den möjligheten? 15 (): För undvikande av missförstånd vill jagmeddela att jag själv lyssnade på Eko-intervjun med , tillsammansmed -inbillar jag mig - hundratusentals andra svenskar. Jag har inte använt mig av någon egendomlig citatkonst,utan jag har citerat exakt vad utbildningsministern sade. Utbildningsministernsade att betygen mer eller mindre spelat ut sin roll. Det är rimligt att viföljer upp detta med frågor i . Det är då inte synd utan det ärutomordentligt bra att vi tar uttalandena i som utgångspunkt. Detinnebär att utbildningsministern får tillfälle att tala om vad hon egentligenmenade. 16 Utbildningsminister : Herrtalman! Slutligen vill jag säga till Per att utredningen kommer att haen parlamentarisk förankring; vi kommer att inbjuda representanter förriksdagspartier att delta i den. Utredningen kommer att få pröva olikaerfarenheter som vunnits och lyssna på olika synpunkter. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på frågorna 1982/83:383 och 388 om det politiska inflytandet viduniversiteten har frågat mig om jag anser attett ökat politiskt inflytande vid universiteten är önskvärt. har frågat mig om regeringen avser att låtapoHtikerna och de fackliga organisationerna få ännu större makt över utbildningenvid våra universitet och högskolor. Jagbesvarar de båda frågorna i ett sammanhang. Högskolans verksamhet, utbildning och forskning, är vitalför vårt samhälles utveckhng. Inom socialdemokratin har insikten om dettafunnits . har vi kunnat notera ett vidgatengagemang i högskolefrågor från bl. a. politiska partier, arbetsmarknadensorganisationer, kommuner och landsting. Jaganser detta tilltagande intresse för högre utbildning och forskningutomordentligt positivt. Det är bl. a. en vikfig förutsättning för denförhållandevis positiva behandling som detta område fått i statsbudgeten trotsde senaste årens hårdnande ekonomiska klimat.. Högskolanär en del av den offentliga verksamheten. Högskole- och forskningspolitikenmåste därför ses som en del av politiken för hela vårt samhälle och inte som enisolerad företeelse. Det från olika håll växande engagemanget i högskola ochforskning lyfter som en konsekvens fram frågorna om former för det allmännasinflytande på verksamheten. Jag har uppfattningen att det är till fördel förhögskolan om växelverkan mellan den och samhället i övrigt kan stärkas. Ett ledi detta är att det i styrelser och nämnder inom högskolan ingår företrädare förallmänna intressen och för yrkesliv. som denna ordning infördes 1977genomfördes en betydande decentralisering fill högskoleenheterna av rätt attbesluta om utbildningens innehåll och om användningen av anvisade medel. Erfarenheternaav dessa åtgärder är i stort positiva. Emellerfid har i vissa avseenden kritikriktats mot den nya organisationen. a. har hävdats att antalet organ inomhögskoleenheterna blivit för stort. Mot denna bakgrund har, som jag aviserade ibudgetpropositionen, en departementspromemoria rörande vissa delar avhögskolans organisation . Den kommer att remissbehandlas i vanligordning. Ipromemorian kommer bl. a. att redovisas ett antal alternafiv när detgäller sammansättningen av högskolestyrelserna. I sammanhanget tas också uppfrågan om ökad frihet att lokalt bestämma om vilka planerings- ochledningsorgan som skall finnas under styrelserna och om sammansättningen avdessa organ. Med ledning av de synpunkter som förs fram kommer regeringen att ihöst redovisa sin syn på behovet av förändringar. Omdet politiska inflytandet vid universiteten 18 (): Man brukar säga att den som väntar på något gott aldrig väntar förlänge. Jag framställde min fråga , och jag har fått vänta i femveckor på ett svar. Det är något av ett rekord när det gäller väntan påfrågesvar. Tyvärr har jag väntat förgäves . Ett tag troddejag att socialdemokraternas plötsliga tal om frihet innebar att partiet ocksåhade ändrat uppfattning i fråga om universitetens och högskolornas frihet, menav svaret att döma tycks så inte vara fallet. Regeringenpresenterade i går en promemoria om högskoleorganisationen. Där finns trealternativ när det gäller högskolestyrelsernas sammansättning och storlek. Jagmåste erkänna att jag bhr bekymrad när jag konstaterar att två av de trealternativen betyder en säker majoritet för företrädare för de s. k. allmännaintressena - alltså två mot ett för politisk majoritet. Jagmåste fråga: Varför tror utbildningsministern att forskningen ochundervisningen vid våra svenska universitet blir bättre i och med att det finnsfler politiker i den administrativa ledningen? Hur skall forskningen ochundervisningen kunna bli effekfivare med administrafiva tjänstemän som får Om det politiska inflytandet vid universiteten fler politiker att kalla till sammanträden, fler politikeratt skicka papper till och betala ut arvoden till och fler politiker och andrasom sitter med på långa sammanträden och debatterar? Universiteten skall bli mer inriktade på att stå isamhällets tjänst, säger socialdemokraterna. De vill öka det polifiskainflytandet. En del socialdemokrater är utskickade för att tala om frihet,andra tycks göra allt de kan för att inskränka den ytterhgare. Vi i är naturligtvis på det klara med attpolitiker tvingas styra på det sättet, att pengar- eller brist på pengar-alltid begränsar den fullständiga friheten. Därför måste politiker fastställaramar för verksamheten, så som vi gör här i . Men det avgörandeinflytandet över forskningen vill vi i överlåta på högskolorna. Vitycker att de som hör till högskolorna, som arbetar med forskning ochundervisning skall ha majoritet, inte polifikerna.