prot · G60944 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:44 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 35 § Verksamheten inom Föredrogs utrikesufskotfefsbetänkande /83:11 om verksamheten inom . AnL 114 (): Den redogörelse för det nordiska samarbetet som riksdagennu behandlar visar aft fiera stora frågor återkommer år . Vid Helsingforssessionen redovisades bl. En del frågor som då infog en central plats pådagordningen återkommer vid den följande sessionen i . I centrum för intresset står av naturliga skäl åtgärderför att bemästra den stora arbetslösheten. Vid Helsingforssessionen upplystesatt 650 000 personer var arbetslösa i . Vid det heltnyligen avslutade nordiska statsminisfermötet angavs siffran fill 800 000. Avde arbetslösa utgör ca en tredjedel ungdomar . Defta är enförskräckande utveckling. Arbetslösheten sfiger nu i alla de nordiska länderna medundantag för . hade , , ,och arbetslösa. Def finns naturligtvis delade meningar om hur problemenskall bemästras. fackliga samorganisation har utvecklat stor akfivitetpå detta område, och har ett socialdemokrafiskf medlemsförslagväckts i rådet, där man understryker att om inte dessa frågor löses, kanarbetslös-hefsproblemet på bli ett hot mot den demokrafiskautvecklingen. Den moderna historien ger som bekant mänga skrämmande exempel pädetta. Def aktuella medlemsförslagef, som skall behandlas iekonomiska utskoffef, kommer aft inta en central plats vid sessionen i . erinras omatf utgifter fill arbetslöshetsunderstöd, olika arbetsmarknadsåtgärder ochsociala utgifter stiger raskt. beräknas de direkta utgifterna fördessa ändamål i de nordiska länderna röra sig om . Förslagsställarna vill att de nordiska länderna skall sökasig fram till en samordnad stimulanspolitik för atf lösa dessa problem. Som ettled i detta framhålls att etf gemensamt nordiskt handlingsprogram på områdetsnarast bör komma till stånd på inifiativ av ministerrådet. Bland olika åtgärder som nämns gäller ett bättre nordisktsamarbete i internationella ekonomiska organ, speciellt i . Dessutomaktualiseras valutasamarbetet, inköpsprogram för den offenfiiga sektorn ochsamarbete på energiområdet - bl. a. petroleumsekforn. Vi får uppleva atf de nordiska regeringarna harolika syn på hur de ekonomiska problemen skall lösas, och debatten vidsessionen i kommer som en följd av dessa förslag aft behandla en av deväsentligaste nordiska frågeställningar som någonsin varit föremål för debattvid rådets sessioner. På def kulturella området är samarbetet sedan lång tidtillbaka mer etablerat främst som ett resultat av kulturavtalef. Def framfidanordiska radio-TV-samarbefet har fångat allmänhetens intresse.Tele-X-projektet visar att ansträngningar görs för aft på olika områdenutveckla detta samarbete, och vad som skall ske i fortsättningen är föremål fören studiefas. Detta är ingalunda ett problemfritt område, och isatellitteknikens spår följer stora problem för def tradifionella kulturlivetsom def vore ett allvarligt misstag atf ignorera. Etf utslag av detta är bl. a.den djupt allvarliga presskrisen. Vid Helsingforssessionen intog def framtida nordiskaforskningssamarbetet en mycket central plats. Vid sessionen i kommer detframtida allmänkulfurella samarbetet att bli en av de stora frågorna. Bakgrunden är den s. k. Bergendalsrapporfen, där detgjordes en utvärdering av def hitfillsvarande kultursamarbetet i . Rapporten, som kommer atf ligga fill grund för debatten,är välgörande krifisk mot svagheter i def nordiska kultursamarbetet. Utredaren,som talat klarspråk, skrev bl. a. i rapporten: "Det finns tendenser som tyder på att organisationenhar otillräcklig förnyelsekraft. Man talar om risken för byråkratisering ochrufinisering, om att arvet från kulturkommissionen är slut. En utveckling avdef slaget är infe säregen för def nordiska samarbetet. Den kan iakttas ocksåbland de stora nationella administrationer som har byggts upp elleromorganiserats under de senaste årtiondenas stora tillväxt av den offenfiigaverksamheten. Man bör utgå från att förnyelsekraften i def nordiskakultursamarbetet har en sfimulerande inspirerande roll, och sekretariatet haren vikfig och krävande uppgift som dialogparfner med politiker, ämbetsmän ochfältföre-trädare. Def vore emellerfid av flera skäl en mindre lyckad ordning omdef förutsattes atf den yttersta drivkraften sitter i administrationen." Jagtillhör dem som helt ansluter sig fill utredarens kritiska synpunkter. och dessa frågor har äventagits upp i ett socialdemokrafiskf medlemsförslag. I detta medlemsförslagpoängteras med stor skärpa folkrörelsernas roll som en starkt vitaliserandefaktor i kultursamarbetet. Redannu upptar den nordiska kulturbudgefen över 40 samnordiska insfitutioner. Vi somhar arbetat med dessa frågor är övertygade om atf enbartinrättandet av institutioner sannerligen inte utgör någon garanfi för ennöjaktig vitalisering av det kulturella samarbetet i . Jagtror aft en ökad aktivitet från de olika folkrörelsernas sida skulle få envälgörande effekt på samarbetet över gränserna och på ett verksamt sättförhindra att detta samarbete blir alltför insfifufionsbundet. Avliknande skäl tror jag atf den ökade partipolifisering som under senare årskett inom är av stort värde. genomfördes i årvalen av utskoffspresidier efter parfiUnjer. Detta innebär aft de borgerligapartierna f. n. besätter 13 och vänsterpartierna 11 av dessa platser. Defär också ett steg i rätt riktning att den svenska socialdemokratiska regeringenvid regeringsskiftet tillsatte en särskild statssekreterare som heltskall ägna sig åt nordiska samarbetsfrågor. Önskemål om liknande arrangemanghar fidigare framförts i rådet, och def vore värdefullt om de övriga ländernaföljde def svenska exemplet. Enständigt återkommande fråga inom rådet har varit aft söka få parfierna att bliaktivare på detta område. Etf led i denna strävan utgör de nu aktuella planernapå atf 1983 - alltså - inbjuda parfisekreferarna från allapartier som är representerade i de nordiska parlamenten fill en gemensamöverläggning om nordiska samarbetsfrågor. Platsen är fastsfälld fill ,där ett hus kommer att invigas . Det finns en förhoppning omatt defta kan bU inledningen fill etf ökat intresse för de nordiska frågorna ide fem berörda länderna. Viär väl medvetna om att utan de politiska parfiernas akfiva intresse ochengagemang kommer def nordiska samarbetet infe att kunna föras fram i den taktvi önskar. Jag har med defta inlägg velat rikta uppmärksamheten endast på några avde samarbetsfrågor som just nu är högaktuella inom rådets verksamhetsområde. AnL 115 (): Få betänkanden från utrikesufskoftet är mindre fiU omfånget än nr 11.De anföranden som här hålls med anledning av betänkandet får ses som uttryckför att def är angeläget atf kammarens ledamöter ges en uppfattning om hur detnordiska samarbetet bedrivits under def gångna året. Betydelsen av detta arbeteär vida större än vad utskottets betänkande, avgivet i full enighet, geruttryck för. Nordiskarådefs session i kom atf i högre grad än fidigarepräglas av de ekonomiska svårigheter som alla de nordiska länderna i störreeller mindre grad brottas med. Budgetöverläggningarna i rådet och 8 RiksdagensprotokoU 1982/83:43-44 denstramare prioritering som utmärker ministerrådefs nya handUngspro-gram ochprojektarbetet är en följd av de nordiska ländernas nuvarande ekonomiskasituafion. I tider då def anses nödvändigt, och är nödvändigt, att minskatakten i de offenfiiga utgifternas ökning kan naturligtvis inte de nordiskainsatserna vara opåverkade. Statsministrarna konstaterade också vid ett möteföre sessionen att det nordiska samarbetet borde ha den stramastatsfinansiella situationen som utgångspunkt i planläggningen av nyaaktiviteter för samarbetet. I prakfiken innebär detta atf de nordiskaregeringarna koncentrerar insatserna på ett mindre antal områden. Det gällerframför allt projekt som kan samlas under de två beteckningarna "Nordensom hemmamarknad" och "Tekniken och framfiden". Det ansågs också vikfigt aft garantera verksamhetens nivåinom viktiga samarbetsområden, t. ex. inom arbetsmarknadspolifiken, som SturePalm här talade om, och aft stödja nya samarbefsprojekt av större omfattninggenom tillskott fill de gemensamma nordiska budgetarna. Det ekonomiska läget präglar, som jag sade, rådefs arbete.Detta gäller inte bara problem med frysta anslag, hårdare prioriteringar osv.,utan en väsentlig del av innehållet i rådets diskussioner har också ägnats ochägnas frågan om hur de nordiska länderna gemensamt skall möta de utmaningar ochkrav som def ekonomiska läget både i och i omvärlden ställer på arbetet.I ekonomiska utskottets uttalande och i rådefs debatt framhölls bl. a. att denordiska ländernas engagemang i internafionella fora mer borde inriktas på attfå tiU stånd en samordnad ekonomisk politik som kunde bryta den rådandestagnationen. En viktig fråga på dagordning varforskningssamarbetet. Mot bakgrund av ett förslag från ministerrådet -förslaget hade varit i kulturutskottet - har Nordiska rådetantagit rekommendationen om ett forskningspolitiskf råd för atf åstadkomma ennödvändig samordning av de nordiska ländernas vetenskapliga forskning och dessresurser såväl inom grundforskning och tillämpad forskning som inomforskarutbildning. har också från kulturministrarna meddelats attforskningsrådefs stadgar godkänts och aft rådet fillsaftsden och därigenom bl. a. ersätter den s. k. rådgivände kommittén förforskning. Med hänsyn till att det redan fidigare fanns och fortfarande finnsmellan 40 och 50 olika nordiska samarbefsorgan med forskning som en del av sinauppgifter framfördes vid sessionen vissa reservafioner, bl. a. av mig själv,mot att inrätta ett nytt forskningsorgan. Men vi accepterade det som enparaplyorganisation med uppgift atf se över nationella och samnordiskaforskningsorgan med sikte på rafionalisering och effekfivisering. Från moderat sida var vi från börjanskeptiska fill detta forskningspolifiska råd. Vi har kunnat konstatera atf denrådgivande kommittén för forskning, som har upphört i samband med bildandetav rådet, infe utgjort det initierande organ för nordiskt forskningssamarbetesom först var tänkt. Man blir också litet misstänksam när man ser vilkautgångspunkterna för stadgearbefet var när def gällde rådefs verksamhet. a.skaU kultur- och undervisningsministrarna samt samarbetsministrarria gemensamtansvara för rådefs verksamhet, genom att med lämpliga meUanrum fastställariktlinjer för def forskningspolifiska rådets arbete. Ingenfing är så viktigt för etf lands ekonomiskautveckling som forsknings-och utveckUngsarbefe. Undersökningar visar atf frefjärdedelar av tillväxten av svensk BNP kanhänföras direkt eller indirekt fill forsknings- och utvecklingsarbete.Samtidigt är def viktigt aft ett land i ekonomiska åtsframningsfider infe låterforskning och utveckling drabbas negativt. Ett effekfivt sätt att undvikaoönskad begränsning är atf satsa på nordiskt forskningssamarbete, och def ärockså def forskningspolifiska rådets uppgift. Dubbelarbete skaU undvikas, ochgenom gemensam nordisk forskning skall man i högre grad kunna satsa på sådanforskning som har höga kringkostnader i form av avancerad apparatur och andrakostnadskrävande installationer. Jag vill här erinra om det arbete med ettframfida samarbete på den acceleraforbaserade forskningens område som har tagit upp. Def är viktigt att man nu infe - bl. a. genom en ständigtförändrad personuppsättning i den kader av ministrar som skall ha huvudansvaretför def - begränsar rådets verksamhet och förhindrarden forskningsinitierade verksamhet som är en viktig del av rådefs uppgifter.Samfidigt - och det vill jag än en gång påpeka - finns def vinster att göragenom att se över den stora mängd befinfUga forskningssamarbefsorgan, vilkakosfar mycket pengar, men vars verksamhet tiU stor del skulle kunna täckas inav det nybildade . Vi kommer fortsättningsvis från moderat håll att läggaeffektivitetsbedömningar på våra olika samarbetsorgan. haringet värde i sig, bara genom vad det uträttar. Vi får heller infe bortse ifrånaft ett intensifierat ekonomiskt nordiskt samarbete, och då menar jag aftprakfiskt taget allt samarbete på ett eller annat sätt har ekonomiskaimplikafioner, kan bidra till ökad effekfivisering, samfidigt som man får ettmervärde i förstärkta kontakter de nordiska länderna emellan och därmed ocksåen ökad kulfurgemenskap. Ett vikfigt led i denna kulfurgemenskap utgörs av denständigt stigande fiffarfrekvensen beträffande grannländernas TV-program närdef gäller dem som är bosatta nära gränserna. Defta TV-fitfande har betytt merför ökad språkförståelse än kanske något annat som har företagits genomNordiska rådefs försorg. Def är bara att beklaga att vi på gmnd av de svenskasocialdemokraternas tidiga rädsla för nu befinner osshopplöst på efterkälken för atf få fill stånd ett nordiskt saf ellifsamarbete,som hade kunnat betyda mycket i den internafioneUa safelUfvärld som snart ocksånår oss. Man ville inte eller var oförmögen atf inse vart den tekniskautvecklingen skulle föra oss. Under tryck från kulturarbetare och andra somville förhindra ett ökat TV-fitfande gick socialdemokraterna emotNordsat-projektet. har vi verkligheten över oss, och det blirallt mindra angeläget aft satsa pengar på aft få fill stånd möjlighet till sjunordiska TV-kanaler när , och har sändningar somnår de olika nordiska länderna. Nåväl, herr talman, strax före senastesession drog sig danskarna ur den tvååriga studiefas som ministerrådet hadeföreslagit som ett led i arbetet på ett ökat radio- och TV-samarbete baserat påetf satellitsystem. kände sig därför tvingat atf dra fillbakasitt förslag till sessionen. Därefter väcktes ett medlemsförslag som låg tillgrund för rådets och kulfumfskoftefs arbete. Det utmynnade i en rekommendationfill de fyra övriga regeringarna att uppta förhandlingar i syfte att träffaavtal om den fortsatta utvecklingen av ett radio- och TV- samt telesamarbefebaserat på överföring via safeUit. Ett eventuellt förverkHgande av etf sådantsamarbete skall underställas rådets session, hette def i en kompromissfext somvi enades om i kulfumtskoffef. Utskottet framhöll bl. a. att de kunskaper ocherfarenheter som förberedelserna av i kunde ge bordeutnyttjas vid utvecklingen av def föreslagna fyrlandsprojekfet. I det sammanhanget, herr falman, vill jag återigenunderstryka utskottets uttalande att de kulturpolifiska motiven för etfutvidgat nordiskt radio- och TV-samarbete blir tyngre ju fler utomnordiskaprogram som blir fillgängliga i via satelliter. Det vore verkligenolyckligt om det, bland de falrika satellitsändningar som kommeratt kunna tas emot från olika delar av , skulle saknas ett nordiskt programutbud.Def är mot denna bakgrund som kulturpoHtiska överväganden helt talar för ettnordiskt safellifsamarbefe. Dess värre framkom, när utskottet senast sammanträffademed ministerrådet, aft ministerrådet infe såg någon möjlighet atf kunna fattade nödvändiga besluten ens fill sessionen 1984. Det är verkligenbeklagligt, då saken brådskar med hänsyn fill den snabba tekniska utvecklingeni vår omvärld. Satellifsakens behandling är ett exempel på aft defnordiska samarbetet ibland och kanske i ökad grad infe kommer atfbygga på alla de nordiska ländernas deltagande i ett vikfigt projekt. Vårförhoppningen är naturligtvis, både här och när def gäller andra områden, aftsamtliga fem länder skall se sig i stånd att kunna delta. Men def är iblandnödvändigt aft starta ett samarbete med två eller flera länder i förhoppningatt det sedan skall kunna utvidgas. Det var också en sak som diskuterades underdebatten vid Nordiska rådefs senaste möte. "byggklossprincipen", dvs. att bilaterala lösningar kan betraktas sombyggklossar för ett samarbete omfattande alla fem länderna, lanserades förstfrån norsk sida. På defta sätt anses t. ex. def svensk-norska avtalet omenergi- och industrisamarbetet vara en vikfig stimulans. Def finns mycket atf säga om behovet av envidgad språkförståelse mellan de nordiska länderna, om def utbyggda samarbetetsom har ägt rum efter genomförandet av förslagen från den s. k.Petrikom-mittén, vilket bl. a. innebär ett ökat inflytande från , Färöarnaoch . Jag skall begränsa mig till vad jag nu har sagt. Jag villbara instämma i en sak som sade. Det gäller det värdefulla i denökade politisering som vi kan märka i arbete. Def finnsen reell fara för aft enbyråkrafisering och en Nordiska-rådef-i-sig-menfalitef skulle kunna sprida sigoch "vaere sig selv nok". Genom den partipoUfisering som vi kanförmärka, och som från sida har yttrat sig i aft vi fillsammansmed de andra konservafiva partierna i de nordiska länderna har tillskapat etteget kansU, kan en vitalisering komma fill stånd som inte bygger enbart på attvi behöver ökade anslag fill olika projekt utan på aft vi inom ramen för de anslagsom våra nordiska parlament anslår till def nordiska samarbetet kan åstadkommaen ökad effekfivitet. Och, herr talman, med effekfivitet menar jag i det härfallet ett ökat närmande de nordiska länderna emellan, men också mellanmedborgarna i de olika nordiska länderna. AnL 116RUNE (): Den som är intresserad av riksdagstryck ochläser utrikes-utskotfefs betänkande när det gäller berättelsen över verksamhet, får väl den uppfattningen aft nordiska rådefs arbete är avringa omfattning eller atf den svenska infe tillmäter det nordiskaarbetet något större intresse. Jag anser aft def nordiska samarbetet är viktigt, def äromfattande och def kan utvecklas långt mer än vad vi hitfills lyckats med.Detta är av stort värde för de nordiska folken. Det är vikfigt att vi här iriksdagen redovisar något av detta arbete och att vi som riksdagsledamöter fördebatten vidare ut i landet för att öka förståelsen för def nordiska arbetet. Som medlem i Nordiska rådefs social- och miljöutskotttänkte jag i detta anförande presentera några av de viktigare frågorna som vibehandlat i utskottet under de år den här berättelsen gäller. Utskottetframhöll i sitt betänkande inför sessionen vikten av att de ekonomisktbesvärliga fiderna inte fick ge anledning fill aft man slår av på ambitionernavad gäller de s. k. mjuka värdena, dvs. den sociala välfärden i vid mening. Detta framhölls i anslutning fill ministerrådetsberättelse C 1, där utskottet uttalade farhågor att ministerrådets markantasatsning på ekonomiskt inriktade samarbefsområden som "somhemmamarknad" och "Tekniken och framfiden" skulle gå ut över densociala välfärden i vidaste mening. Utskottet har påpekat en del probelem som möter individenvid resa, flyttning och byte av arbetsplats i . Den nya nordiskakonvenfionen om social trygghet, som trädde i kraft , är avbetydelse för att människorna skall kunna färdas, bo och arbeta i annatnordiskt land med oförändrad social trygghet. Som en uppföljning av denna betoning av individenstrygghet och rörlighet i fillsatte social- och miljöutskottet efter sessionenen arbetsgmpp för atf i samverkan med rådets övriga utskott ta fram ettparlamentariskt program under . Deftaprogram skall bl. a. föra vidare de strävanden som ligger fill grund försocial- och arbefsmarknadskonvenfionerna. Denna omsorg om individen präglar också den nyaöverenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad, som efter behandlingen antogs här i den24 november. Denfråga som vi har ägnat stort intresse åt är barnens rättigheter. Två avrådsrekonimendationerna behandlar just den frågan. Den ena rekommendationenavser Ukartade bestämmelser om förbud mot kroppslig aga eller annan kränkandebehandling av barn, vidareutvecklad föräldrautbildning i de nordiska ländernasamt särskUt beaktande av handikappade barns situafion. Den andrarekommendationen avser gemensamt nordiskt agerande på nordiskt plan för eninternafionell konvention fill skydd för barnens rättigheter, Idet ursprungliga förslaget, där vi även förordat ett s, k, faddersystem förbarn, hade vi med utgångspunkt i FN:s barnår 1979 gjort en bred översikt överbarnens situation och miljö. Bl, a, konstaterades atf barnens psykiska ochsociala miljö infe utvecklats på samma posifiva sätt som de materiellavillkoren. Utskottet instämde i atf den aUt snabbare samhällsomvandlingenbidragit fill atf skapa en inre otrygghet hos barnen. Det borde klarläggas,sade man, hur boende- och uppväxtmiljön påverkade barn och unga, ochkontakterna mellan generationerna borde förstärkas, Defär omöjligt att behandla barn- och ungdomsproblem utan atf beröra def stora hotmot ungdomen som narkotikan utgör. Den lavinartade ökningen av missbruket lederfUl att en aUt större grupp utslagna ungdomar går en fidig död fill mötes.Rådet har uppmärksammat dessa problem och strävat efter aft slå tillbaka denfidigare liberala attityden fill hasch. Vid rådets session 1981 antogs enrekommenfafion om vidareutvecklat samarbete om förebyggande åtgärder,behandling och information. Till årets session föreslog jag och andra medlemmari rådet effekfivare insatser mot narkofikamissbruket, och det resulterade i enrekommendafion om bl. a. gemensam målsättning i kampen mot narkofikamissbruket,ökade resurser för tull och polis, etf intensifierat samarbete mellan full- ochpolismyndigheterna i syfte atf komma fill rätta med narkotikamissbruket ochnarkotika-broffslighefen samt enhefUgare rättsfillämpning pånarkofikalagstiftningens område. Vidett möte har social- och justitieministrarna enats om attmotverka alla försök att t, ex, avkriminalisera cannabis och utfäst sig attverka för utökat samarbete mellan full och polis och intensifiera ansträngningarnaaft stoppa narkotikahanteringen. Vår målsättning är aft göra tiU ettnarkotikafritt område. Enannan fråga som varit uppe till behandUng är jämställdheten, Etf förstahandlingsprogram på jämställdhetens område fastställdes av ministerrådet 1978,Detta program har medfört mycket få konkreta resultat, även om etf antalprojekt har utförts, framlades emellerfid ett förslag om ett revideratsamarbefsprogram. Utskottet framförde vid överläggningar med jämsfälld-hefsministrarnaflera synpunkter på utkastet, och jag vågar säga atf ministrarna i inteobetydlig omfattning beaktade dessa i def slutliga programmet. Jämställdhetborde enligt utskottets uppfattning omfatta lika möjligheter, Hka rättigheter,Uka villkor och Uka ansvar inom utbildning, arbetsliv, familj, organisafionslivoch samhällsliv i övrigt, Def var viktigt att skapa ensådan reell situafion atf dessa möjligheter och rätfigheter verkUgen kundeutnyttjas, Slufiigen vill jag säga atf skallgenomföra ett frafiksäkerhefsår. Det kommer att få én mycket stor omfattning,och det redovisade planeringsarbetet har mottagits med stort intresse, I den informationsverksamhet som vi bedriver försöker viatt rikta oss till vissa målgrupper, bl, a, lärarna och folkrörelserna, ochutarbeta sådant material som kan vara lämpligt i skolundervisningen och ifolkrörelsearbe-fet. Jag har bara velat framföra dessa synpunkter,och jag har inget yrkande. AnL 117 (): Jag begärde ordet med anledning av IngridSundbergs i långa stycken förnämliga inlägg, och jag vill närmast återkommafill hennes påpekande om vilka möjligheter vi har i atf gemensamt görabra insatser på forskningspolifikens område, nämnde två saker som jag vill strykaunder, och jag vill som bakgrund fill defta poängtera atf def finns en bredenighet om def väsentliga i att vi har partipolifiseraf , Defbetyder i def här sammanhanget faktiskt atf en moderat och en socialdemokratkan ha ganska Uka uppfattningar. Inom def nordiska området skulle vi genom etfsamarbete kunna lösa frågor som vi på det nafionella planet har mycket storasvårigheter med. Den acceleraforbaserade forskningen kräver av vårt landinvesteringar under etf decennium på 300-400 milj, kr. Det är investeringar påen sådan nivå att vi i högsta grad måste ifrågasätta om vi mäktar dem ensamma,men inom skulle vi fillsammans kunna göra det, I samband med att berörde dettadiskuterade hon värdet av en parfipolifisering, men vet aft defi finns krafter som mer eller mindre säger blankt nej till ettsådant samarbete.