prot · G60966 · 1982-12-31 00:00:00 — Att, som någon av talarna, göra det så enkelt för sig säger att ansvaret för att något beslut inte är fattat och att än mindrenågot brobygge är i gång vilar på de regeringar som haft ansvaret från 1976till 1982 är att hantera sanningen på ett märkligt, för att inte säga vårdslöst,sätt. Det råder ju en total oenighet omkring detta i . Inte ens i Malmökommun är man helt ense. Och så försöker man i riksdag göra gällandeatt ansvaret åvilar de tidigare regeringarna! Nej, det är inte så enkelt. Det är naturligtvis det somgör att frågan hanteras på det sätt som sker. Enligt min mening vore det bästasom kunde inträffa - jag avstår från att rada upp alla sakskäl, utan jaghänvisar till den redovisning som gjorde i sitt inlägg - att vifinge brodiskussionen avförd från dagordningen, så att vi kunde satsa rejältpå att lösa frågan hur förbindelserna över skall utformas i framtiden.Vi kommer ändå - sanna mina ord! - att hamna i det läget, och då är det bättreju förr vi gör det. Jag kunde ha rekommenderat någon att tala med personalenpå färjorna över och höra vilka synpunkter de har. Också de har avgivitsina negafiva synpunkter, och det finns mängder av andra uppgifter som skullekunna redovisas. Till skillnad från dem som menar att vi måste få ettbeslut om att bygga en har jag väldigt svårt att tänka mig att ettsådant skulle kunna fattas, med tanke på den totala oenighet som råder i Skåneoch alltså även i . 21ROLF CLARKSON (m): Under den mycket stränga vintern , närÖresund belades med is, kunde man i tidningar läsa attfärjeförbindelserna mellan och var nedlagda på grund avisbildningen, detta trots att under den tiden 180 färjor gick iHelsingborg-Helsingörleden . Symtomatiskt för de inlägg sommajoriteten av kommuns företrädare har gjort här är att debetraktar sina problem i fråga om kommunikationerna med som varandeav riksintresse. Sanningen'är att nära 20 miljoner människor och mer än 1,5miljon bilar transporteras mellan och . Det storaproblemet - som är ett riksintresse - är hur transporterna skall ordnas för denstora mängden järnvägsvagnar med exportvaror från till ochvidare till kontinenten. När det är högkonjunktur står järnvägsvagnarnaparkerade ända uppe i i avvaktan på sin transport. Det är ett vida störreproblem än problemet med hur malmöborna skall kunna ta sig fill ochKastrup eller hur köpenhamnsborna skall kunna ta sig fill fritidsområdena iSkåne och . Det viktigaste, herr kommunikationsminister, är alltså attse fill att den akuta problemställningen får sin lösning, nämligenjärnvägstrafiken mellan och och mellan och kontinenten.Jag tänker på järnvägstrafiken från , från , från Trelleborgoch från . Det är det vikfiga problemet, och det är ett problem som ärhelt skilt från lokaltrafikproblemet mellan och . Bron, om denkommer till stånd, skall inte bli en järnvägsbro utan enbart vara enlandsvägsbro. Ur nationalekonomisk synpunkt, ur riksintressesynpunkt, gällerdet att se till att lösa frågan om hur skall fåsina exportvaror till kunderna i och på kontinenten i övrigt. Sedan fårdet bli en annan historia hur skall ordna sin förvisso mycketvitala fråga om hur trafikproblemet mellan och skall lösas. Sanningen är att om man inte löser det första problemetgenast, förhindrar man den utveckling som kommer att kunna ge även malmöbor enbättre kommunikation med än vad som är fallet. De här verksamma färjeföretagensatsar inte i nya färjor, de satsar inte i utökade förbindelser så längeframtiden är så oviss som den är. I det fallet har och likasinnade rätt. Det ärbråttom med att ta ställning i frågan. Men det är en stor och mycket komplicerad fråga. Därförtycker jag att kommunikationsministern skall vara försiktig med att anamma deråd som han får av politiska motståndare fill honom, nämligen att skyndapå så att han kan komma fram till ett beslut om att bygga en landsvägsbro mellanMalmö och och därigenom göra sig historiskt ryktbar. Det är ensatsning på åtminstone 6 miljarder enligt de senaste beräkningarna. Det äralltså en mycket stor satsning rent ekonomiskt, och det är en satsning som, omden skulle äga rum förhastat, kan få oerhört nedbrytande konsekvenser förinfrastrukturen för övrigt i landet. Var försiktig med rådet om den historiskaryktbarheten, så att den inte blir av herostratisk karaktär! 22Kommunikafionsministern : Herr talman! Låt mig först säga att jag iett ganska fidigt skede var på det klara med att Öresundsförbindelsen hadeväldigt stor betydelse. det klara med att detta var en fråga som också måstebetraktas som en riksangelägenhet. För svenskt näringsliv är det definitivtklart att man på alla sätt som finns måste se till att få fullgoda ochfungerande metoder för transport ut till konfinenten. Det var också ett av deskäl som gjorde att jag mycket snabbt fillsatte för att göraen uppdatering. säger att en uppdatering kan ske snabbt. Vihar material som är , och det strömmar in nytt materialallteftersom. Jag kan försäkra att vi har ambitioner att så snabbt som det överhuvud taget är möjligt få fram ett underlag för att kunna fullfölja deinitiafiv som jag har tagit genom att vara i kontakt med den dansketrafikministern. Men det förvånar mig litet grand - inte för att det gör något- att alla debattörerna har talat om att denna fråga har diskuterats undermånga . Det är jag också medveten om. Men ni bjuder inte mig chansenatt uppdatera materialet.Ni måste ju rimligen inse att det är nödvändigt att haett material som är aktuellt och som ger oss möjligheter att föra en diskussioni den här frågan. Till detta kommer att den oenighet som är dokumenterad bl. a.här, visar på att det, åtminstone för mitt vidkommande, är oerhört viktigt ochnödvändigt att ha ett material över hela problemet. I och för sig är det väl inget fel i att man interpellerari den här frågan. Jag förstår ivern fill fullo, men det var inte längretillbaka än som den här frågan behandlades i kammaren. Jagvill i detta sammanhang hänvisa till utskottets talesmans, ,påpekande i den debatten: "Vi är i utskottet eniga om hur situationen iÖresund f. n. skall behandlas. Vi är på det klara med att den trafikekonomiskasituationen är ansträngd, och vi är nöjda med att regeringen har tillsatt ensärskild utredare för att uppdatera och, som utskottet säger, nyvärdera detidigare utredningar som finns om förbindelserna över ." är inte jag beredd att över huvud taget ge mig in ien diskussion om problemet med förbindelsen över . Som jag sade härinledningsvis är jag medveten om betydelsen av denna förbindelse, och vi kommerockså att ha ambitioner, inte att utreda i all oändlighet, utan att så snabbtsom möjligt få fram ett material som gör det möjhgt för oss att föra den härdiskussionen, och förhoppningsvis komma till en lösning av ett oerhört viktigtproblem. 23JOAKIM OLLEN (m): Korrimunikationsministern kompletterade nusitt skriftliga svar med att vältaligt säga praktiskt taget ingenting. Han gavju i och för sig i viss mån ett motiv för detta, och jag skall återkomma fillden saken alldeles strax. Låt mig först säga att vi kanske inte skall ha enmycket omfattande diskussion om de olika sakliga aspekterna i den här frågan.Inte minst kan ju den synpunkten hävdas med tanke på att kommunikationsministernsjälv för sin del över huvud taget inte vill diskutera sakfrågan - för ochemot. Jag måste ändå erkänna att jag inte kan upphöra attförvåna mig över de argument som från tid till annan anförs mot en bro. sägsdet t. ex. att satsning på färjor, satsning på ordentlig båtförbindelse, harhindrats av Det vore intressant att få en redovisning avvad det är för färjor som har lagts ned eller vilka linjer som har dragits indärför att man från myndigheternas eller från någon annans sida skulle ha sagtatt här kommer en bro, så ni skall inte bry er om att satsa. I själva verket var det så att när den här brodiskussionenvar som mest intensiv i förra skedet för i början av1970-talet - , enligt kommunikafionsministern - varkommunikationerna båtmässigt betydligt bättre än vad de därefter har blivit.Det finns alltså absolut inget påvisbart sammanhang mellan dåligabåtförbindelser - vilket vi förvisso har mellan och , herrClarkson, inte mellan och - och den diskussion som harförts om bron. Vad är det då för bra med broar? Det är väl inget bra medbroar, sägs det. Det är bl. a. den lilla fördelen att de i allmänhet står där,vilket i varje fall på lång sikt ger en mycket god ekonomi och dessutom säkraförbindelser. Man kommer alltså säkert över, och man kommer billigt över. Observera - jag säger detta för den händelse detta faktumskulle ha undgått någon - att det är meningen att bron skallavgiftsfinansieras, men endast under en övergångstid. skallförbindelsen - om bron orkar hålla sig upprätt därefter, och det får jagverkligen hoppas att den gör-bli, om inte gratis så i varje fall näst intill.Därför finns det inte anledning att ge sig in på något större resonemang omhuruvida broar är bra eller inte. Skulle vi komma till slutsatsen att broaröver huvud taget inte är bra finns det ju ett och annat rivningsobjekt här ilandet! Låt mig när det gäller sysselsättningseffekterna bara slåfast något som jag har sagt och som det är tråkigt att manförsöker krypa runt: Det centrala är inte den direkta sysselsättningseffektennär det gäller byggandet av en bro, även om den är viktig nog, utan det är deeffekter den kan få för näringsliv och därmed sysselsättning, framför alltnaturligtvis i de berörda regionerna. Då hänvisar man till andra åtgärder och säger: Hitta påsådana saker som Landskronafinans! Men det är ju inte framför allt former dethär hänger på -detta är ju bra projekt! Om eller någon annanriksdagsledamot har något förslag till bra, lönsamma företag som kan startas,tycker jag det vore synd om de höll inne med det - det finns många intressentersom i så fall kan gå in och säkert gärna satsar kapital på det. Det står inte imotsättning till önskningarna om bra förbindelser mellan och -tvärtom! Näringslivet självt önskar detta. Men finns det andra, lönsammainvesteringar, så låt oss som sagt få fram dem, så skall det säkert också gåatt få fram kapital och lust att jobba med dem! Man hänvisar fill Landskronafinans och säger att detprojektet går så bra. Det kunde då finnas skäl att fråga t. ex. ordföranden iLandskronafinans, som är den som dragit i gång det här och är ansvarig för det,om han tycker att det vore bra med en bro. Han är en varm förkämpe för en bro,en fast förbindelse, mellan och . inlägg skall jag inte beröra så mycket- vi är i stort sett överens. Han gör dock en liten poäng av den borgerligainaktiviteten Det vore meningslöst av mig att härhävda att de borgerliga regeringarna genomgående med stor framgång ochskicklighet arbetat för att få till stånd en fast förbindelse. Så är det inte.Jag försökte fidigare med en liknelse från blomsterriket ange att detborgeriiga samarbetet inte har varit alldeles okomplicerat, på grund av att deborgerliga statsråden haft så varierande inställning i denna fråga. Men jagvågar påstå att i varje fall de två moderata statsråd som suttit på kommunikafionsminis-terstolen,och , haft en klart positiv inställning och ocksåverkligen arbetat för att föra den här frågan framåt. Men det viktiga är attdet är nu som den har högsta aktualitet, eftersom danskarna har velat knytafrågan om Öresundsförbindelserna till frågan om Stora Bält-förbindelserna ocheftersom danskarna nu är klara att fatta ett beslut när det gäller Stora Balt. sade att danskarna sagt att dethär saknar aktuaUtet. Men det beror ju på att man just velat ha en samordningmellan Stora Balt och . Jag tycker det vore bra om den nuvarandekommunikationsministern kunde bekräfta att danskarna är intresserade av att sedetta som, om inte ett paket så i alla fall två saker som hänger ihop. 24ULLA TILLÄNDER (c): Kommunikafionsministern sade att vinaturligtvis för svenskt näringslivs del måste se till att transporterna övertill kontinenten fungerar. Öresundsbrodelegationens utredning, som skalluppdateras och gås igenom på nytt, gav i verkligheten inget som helst motiv förbehovet av en bro. Man har i utredningen gått mycket noggrant till väga, ochman avlivade faktiskt myten om att just en bro på lång sikt skulle vara eninjekfion för vårt näringsliv. En särskild forskargrupp vid Lunds universitetknöts till utredningen och gjorde vissa enkäter bland näringslivet både i Skåneoch i . På den svenska sidan intervjuades 353 skånska företag. Hela 86 %av de tillfrågade sade att en bro saknade betydelse för deras verksamhet. Detbekräftar vad utredningen själv har kommit fram till. av företagen ansågatt transportsystemet var ett hinder. Och är det inte avsaknaden av en brosom det gäller, utan det kan lika gärna vara dåliga färjeförbindelser. Detbehöver alltså inte vara ett argument för en bro utan kan lika gärna vara ettargument för bättre färjeförbindelser. Försämringen av färjeförbindelserna har skett i skuggan avbrodebatten -det kan man inte komma ifrån. Ju mer medveten man har blivit omhur viktigt det är med goda förbindelser, desto snabbare har de försämrats.Ingen kommer heller att satsa på färjeförbindelser om man bygger en bro, detkan vi räkna med. Hur mycket en bro kommer att försämra för kommunsdel talas det tyst om. Men frågan om bro berör naturiigtvis inte bara Malmöutan hela regionen. Därför fick alla kommuner och olika organisationertillfälle att yttra sig över Öresundsdelegafionens betänkande. Detta gjordesvisserligen , men den remissomgången visade att kommunernai sydvästra ställer sig avvisande till en bro. Alla äri stort sett eniga över partigränserna. Det är som sade;Oenigheten är stor inom de andra partierna. Kommuner som ,och och jag tror faktiskt alla småkommuner har sagt nejfill en bro. En så tung instans som i avvisade ocksåvid det fillfället tanken på en bro. Bland de organisationer som sade nej till en bro varSkånes naturvårdsförbund. Också LO:s uttalade i sitt remissvarden gången sin skepsis. Detta var visserligen , men nog har man enkänsla av att opinionen för en bro ingalunda har vuxit. var inne på att det inte hade häntnågonting . Om vi hade fått ett nej fill enbro i riksdag, hade ju utvecklingen varit en helt annan. Men ocksåKurt vet att det krävs en majoritet för ett beslut, och den harinte förelegat. fattade ett beslut enligt vilket en bro skullevara färdig 1985. Att det inte blev något av det beslutet beror säkert på allade argument som finns mot en bro och för en kraftfull satsning på färjetrafik. 25KURT (): Flera borgerliga talare här har sagt attkomrriunikafionsmi-nistern har chansen att bli historisk. Jag har definitivtinget emot det, men blir han historisk kan han faktiskt tacka de borgerligaregeringarna, som inte har gjort någonting i denna fråga under den fid,1976-1982, då de har haft möjlighet att göra det. Det var ju så, UllaTilländer, att kommunikationsministrarna kom och gick. hade vi enkommunikationsminister som varför en broförbindelse mellan och ,ibland hade vi en som var emot en sådan förbindelse. Det saknades kontinuitetmellan de borgerhga regeringarna beträffande Öresundsförbindelserna. Detskapade naturligtvis osäkerhet hos alla inblandade parter inom landet ochsjälvfallet också på den danska sidan av sundet. Bristen på konsekvens under de borgerligas tid ikanslihuset skapade naturligtvis stor osäkerhet och har fått negativa följderför samhällsplaneringen och för näringslivets planering. Det är bra att vi nuåtminstone från någon av de borgerliga ledamöterna också har fått belägg föratt detta påstående är riktigt. Vad som förvånade mig litet grand i var att han så definitivt har bestämt sig för att man inte skall haen bro. I den riksdagsdebatt som vi förde sade faktiskt t. o. m. herrElmstedts partikamrater i trafikutskottet att man borde avvakta de utredningarsom pågår i frågan, innan man gjorde ett definitivt ställningstagande. Jagtycker nog att innan man så bestämt säger nej till någonfing, bör man utnyttjade tillfällen som finns att få fram det faktaunderlag som behövs för att manskall kunna fatta ett riktigt beslut. Sedan vill jag helt kort säga till , eftersomdet han sade möjligen var riktat till mig, att jag definifivt inte bara hartalat om Malmö-Köpenhamn-förbindelserna som en riksangelägenhet.Det anförande som jag höll gällde i princip över huvud taget kommunikationernamellan och över . Jag tror inte man behöver peka utnågon särskild kommun, utan det är faktiskt så att Öresundsförbindelserna frånSverige till är en riksangelägenhet. På den punkten kan nog herrClarkson och jag bh ense. finns det förvisso en sak som har gjort mig litetförbryllad när det gäller fråga till kommunikationsministern,och det är att kräver att statsrådet skall sägaentydigt nej till en broförbindelse mellan och . Som jag sadetidigare när vi diskuterade detta i , var det ett enhälligttrafikutskott som i ett betänkande uttalade att den översyn av faktaunderlagetsom pågår skall avslutas innan ett ställningstagande sker. Om jag intemissminner mig, deltog i detta beslut. Därför verkar detfaktiskt, precis som kommunikationsministern har sagt, litet påfluget att korttid därefter kräva ett nej på den här punkten. Vad jag menar är: Låt oss ,precis som vi var sams om , få fram det uppdaterade beslutsunderlaget,så att vi får tillfälle att här i kammaren diskutera ochta ställning till denna fråga. Jag vill emellertid än en gång understryka - och då riktarjag mig till kommunikationsministern - vad jag sade i min inledning, nämligenatt det är väldigt viktigt att detta inte fördröjs på något sätt. Det ärangeläget att , helst under detta år, får möjlighet att ta ställningtill en proposition på denna punkt. Jag vill också ta tillfället i akt attpåminna kommunikationsministern om att goda kommunikationer med föross i inte bara innefattar färjor, broar och tunnlar utan ocksåflygförbindelser. Flygförbindelserna mellan och får integlömmas bort i de här sammanhangen. Oberoende av vilka lösningarÖresundstrafiken får, tror jag att det är viktigt att vi också får behålla engod turtäthet för.pendeln mellan och . 26ROLF CLARKSON (m): Jag skall i all korthet ge ettsvar på hans fråga om jag kunde påvisa några indragna eller försämradefärjeförbindelser mellan t. ex. och på grund av ovissheten omden framtida utvecklingen. Jag kan säga som så att vi 1973 - alltså för tio årsedan - senast här i riksdag fattade beslut om en bro mellan Köpenhamnoch och en tunnel mellan och . har den tekniska utvecklingen gått med lavinartad hastighet. Vihar fått energikris. När det just gäller byggandet av nya färjor spelarenergiförbrukningen en väldigt stor roll. Har man framtidstro och framfids-hoppbygger man energisnåla färjor som kan kompensera kostnadsutveck-Ungen. Men dethar man avstått från, just på grund av ovissheten om framtiden. Även om fråganom en bro mellan och i och för sig är ett isolerat problem iÖresundskomplexet, kommer den i alla fall mer eller mindre marginellt att påverka resandeströmmenmed färjorna från övriga städer. Det kan inte bestridas. Från ledningen för , som är förkortningen på detägarbolag som har hand om lastbils- och personfärjorna mellan ochDanmark, har jag hört att man avstått från att finslipa sin verksamhet när detgäller trafiken över , just på grund av att man inte vet hur det skallbli . Det är väldigt viktigt att vi konstaterar att frågan om en bromellan och , isolerat sett, till mycket stor del är ett lokaltproblem. Men naturligtvis är det ett riksintresse att trafikanterna kan kommatill och kontinenten. Ifall det skall bli ett beslut iframtiden om, vilket i och för sig inte är helt otroligt, en fast förbindelsemellan och , så tycker jag att det av klart skallframställas som ett riksintresse. Det måste finnas fasta planer på att detskall bli en fortsatt fast förbindelse fill kontinenten. Jag tycker att detinte räcker med en fast förbindelse över Stora Balt, ty en sådan skulle för desvenska, norska och finländska resenärerna till kontinenten innebära en omvägpå . Den är därför ointressant. Det måste i stället bli enfast förbindelse, fågelflyktslinjen, över Puttgarden och Rodby. Jag ställer migmycket frågande till propåer om att skall vända sig tillTyskland för att förmå att öppna en bro mellan och Danmark.Det är ungefär som att skulle vända sig hit och börja tala med oss omförbindelserna över . Jag håller med kommunikationsministern i allra högsta gradom att vi skall låta utredaren fullgöra sitt arbete. Tidspressen får inte varastörre på honom än att det är ett fullgott arbete han kan lämna ifrån sig, förså stort och så omfattande är hela frågekomplexet. Jag måste understryka attdet inte bara får bli en s. k. modernisering eller uppvärdering, utan man måsteta hänsyn till den enorma utveckling som varit i samhället under de senasteåren. Utvecklingen har varit enorm. Landets ekonomiska situation är ju en följdav utvecklingen pä det ekonomiska området. Därför måste utredaren få den tidsom behövs. Det måste komma fram beslut snart. De ligger en fara i dröjsmål,med andra ord, men det ligger också en fara i att man fattar ett beslut påfelaktiga premisser, om utredaren inte fått utföra sitt arbete fullgott. Jag har alltså med detta anförande försökt vara intebypolitiker från utan trafikpolifiker av rikskaraktär: Jag tyckeratt vi som riksdagsmän har en skyldighet att försöka företräda i så storutsträckning som möjligt våra regioner här i riksdag. Men när det tillsist skall fattas beslut som rör rikets allmänna väl. så skall man bortse frånsin region och se till rikets bästa. Och skulle det en gång innebära att mankommei- att bygga en bro mellan och , så skall jag också säga jatill det. 27CLAES ELMSTEDT (c): Det är inte mycket mer att säga om den härsaken. Men jag kan inte underlåta att notera att först sägervid två tillfällen att jag som kommunikationsminister varmotståndare tillbyggande av bron mellan och . När jag då bekräftar detta fråntalarstolen, så är han förvånad. Det tycker jag är ett litet märkligt sätt ättresonera. När det gäller den uppdatering som kommunikationsministerntalar om vill jag gärna säga att jag tidigare, sedan detta blivit känt, harsagt: O.K., det kan väl finnas skäl att fräscha upp de gamla uppgifterna och fåsummorna omräknade i dagens penningvärde. Jag hoppas då naturligtvis också i avvägningen tar hänsyn fill den opinionssvängning som förekommer i de häraktuella områdena till hans nackdel. Det kan också vara av ett visst intresse. Jag har sagt - och det vidhållerjag - att de argument och de opinionsyttringar som finns mot en bro överÖresund mellan och är tillräckligt starka och fillräckligtmånga för att man skulle kunna ta ställning . Jag vill också rekommendera KurtOve att tala med de socialdemokratiska kommunalmännen i Helsingborgoch - eller var som helst i . Då kommer han att få veta att dehar precis samma uppfattning som jag har redovisat. Det belyser alltså vad dethär handlar om. Jag tycker att det är alarmerande, och det måste vara tillvägledning vid det slutliga ställningstagandet. Om nu en del behöver väntalängre med det, så kan de ändå aldrig bortse från detta faktum. 28KARIN AHRLAND (fp): Ni ger oss inte chansen att uppdatera materialet,sade . Jo, det gör vi visst. Det är rimligt att får gåigenom det här materialet. Men kommunikationsministern bör också ha respekt föratt vi från vår region som är engagerade i frågan tycker att det är väsentligtatt driva på, så att uppdateringen verkligen blir av, bhr så aktuell sommöjligt och blir färdig . Men vi skall alltså gärna unnaCurt någon tid att läsa in sig på det här ärendet. Vi har ett vissthopp om att han då kommer till rätt slutresultat. åberopade i sitt första inlägg att det är ispå som stoppar sjöfarten . Det alldeles riktigt. Det ställertill trassel för järnvägstrafiken i , och jag har ingenting emot attRolf Clarkson får sin järnvägstunnel. Men det ställer fill lika mycket trasselför förbindelserna mellan och , där det faktiskt också ärönskvärt med trafik. Det är ett av de skäl som gör att vi vill ha fasta ochsäkra förbindelser över . Sedan talade även om bron som ett lokalttrafikproblem för och .