prot · G60921 · 1982-12-31 00:00:00 — Av den totalabeställningsvolymen har tillfallit svensk industri varvid dockindustrin själv lagt ut en del beställningar i utlandet. Den svenskaförsvarsindustriella kapaciteten är dock inte tillräcklig för en heltsjälvständig svensk utveckling och tillverkning. Mer eller mindre omfattandeinköp från utlandet av tekniskt kunnande, licenser, komponenter och delsystemhar varit och är ofrånkomliga. Detta gäller även för flygplanssystemet JAS därdet enligt föreliggande planer sker ett samarbete med utlandet, industri tillindustri, för att kostnaderna skall reduceras. Jag finner således, att ettsådant förfarande i och för sig inte rubbar filltron till den svenskaalliansfriheten och neutraliteten. Enligt den planering som gäller skall de förstaserieflygplanen levereras . En teknisk utveckling skallsåledes pågå under resten av 1980-talet. Frågan om en eventuell förändring avden tekniska utformningen, som har övervägts, gäller den s. k.Rockwell-vingen. Den föregående regeringen gav chefen för flygvapnet i uppdrag att studera, om en variant av svenskt försedd med en mer avancerad vingkonstruktion skulle medföra etttotalt sett mer effektivt flygplanssystem. Myndigheterna har rapporterat tillmig att så inte är fallet. Jag anser därför att denna fråga är avförd.JAS-flygplanets tekniska utformning är alltså till sina huvuddrag fastställd. Vad gäller frågan om betydelse förSveriges nationella verksamhet vill jag erinra om att en enig försvarskommittéansett att luftförsvaret kommer att få ökad betydelse med tanke på denmilitärtekniska utvecklingen och läget i det nordiska området. har också frågat om kostnaderna förJAS-flygplanen. Ett flygplans kostnad kan definieras på många olika sätt. OmOswald menar seriepriset för de första 30 fiygplanen är det en fastkostnad om ca i prisläget . För flygplanen31-140 finns ett s. k. takpris som garanterar. Detta prisär ca i prisläget . För den totala utvecklings-och anskaffningskostnaden för hela JAS-systemet fram harfastställts en total kostnadsram om i prisläget februari1982. AnL 40OSWALD (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret på mininterpellation. Av svaret framgår det ju att försvarsministern inte tänkersvara konkret när det gäller kostnaderna utan bara hänvisa till vad deborgerliga regeringarna har sagt. Därför blir det antagligen ingen debatt häromvid detta tillfälle, men man kan juta fram några andra saker. Även om det pågår en ekonomisk analys, vilketnaturligtvis är nödvändigt, kan det vara av intresse att något påminna om vadsom sades från socialdemokratiskt håll i debatten . Densocialdemokratiska försvarsmotionens berömda sju punkter kan väl varaintressanta i sammanhanget, och jag ber att få citera några av dem. Det gälleralltså de sju punkter som socialdemokraterna ställde upp som krav i JAS-frågan.Skulle de villkor som angavs i de sju punkterna inte kunna uppfyllas, villesocialdemokraterna inte säga ja fill projektet. "l:o. En utgångspunkt måste vara att några löften omframtida anslagshöjningar för försvarsmakten - t. ex. för att åstadkomma en'realt bevarad köpkraft' - inte kan utställas. 2:o. skall hålla sig inom den avöverbefälhavaren anvisade ramen fram . "Jag vill fillägga att det här rör sig om 1981 års prisläge. "5:o. Skulle kostnadsfördyringar uppstå - t. ex.genom att de militära myndigheterna ställer krav i fråga om modifieringar -måste dessa betalas inom ramen för flygvapnets anslag. De får alltså inteinkräkta på det utrymme som enligt nuvarande planering avdelats för övrigaförsvarsgrenar och ändamål." Det här är alltså sådant som socialdemokraterna uttalade ivåras och som de gjorde stort väsen av. Den helt logiska frågan tillförsvarsministern blir då: Gäller löftena fortfarande att ni skall stoppaJAS-projektet, om villkoren i de här punkterna inte uppfylls? Det var ju vad nisade . 1 slutetav mitt anförande skall jag återkomma till kostnaderna. Jag vill säga något om alliansfrihet och neutralitet.Skrivningen i interpellationssvaret, s. 2, är ett nytt krampaktigt försök atthålla liv i myten om en självständig svensk försvarsindustri. Det sägs att rentallmänt av krigsmaterielbeställningarna tillfallit svensk industri.Sedan görs tillägget, litet vid sidan om, att industrin lagt ut en delbeställningar i utlandet. Läs Dagens Nyheters hörnarfikel , herrförsvarsminister, och se hur det förhåller sig med den svenskaverkstadsindustrins utlandsorder. Det som skrivs gäller i högsta gradförsvarsindustrin. Det är ett välkänt faktum att viktiga komponenterimporteras, men det är inte intressant att tala om krigsmaterielindustrin iallmänhet. Här gäller det flygplansindustrin. Den svenska militäraflygplansindustrin, enkannerligen , är helt och hållet beroende avkomponenter utifrån, framför allt från , för att de svenska planen överhuvud taget skall kunna lyfta. Jag behöver kanske inte påminna om att försöketför att exportera Viggenplan till - varvid ochSvenska staten var beredda att säga ja till en försäljning - blev stoppat. Ochvarför blev det stoppat? Jo, därför att sade nej. Ni får inte sälja någraViggenplan till , hette det. Det fanns för många amerikanska komponenteri planen, och därför ville inte gå med på någon export till . Därförfick vi inte sälja några Viggenplan. Här går man ut och talar om hur viktigtdet är med självförsörjningsgraden och att vi upprätthåller en inhemskindustri. Nr 21 verkligen botten att säga någontingsådant. Det stämmer ju inte med Måndasenden verkligheten, eftersom vi är heltoch hållet beroende av omvärlden. 8 november1982 '' övergå till JAS, kan vikonstatera att det projektet är något helt nytt i det militärindustriella livet i . Det har jag påpekat Om tidigare i dennakammare. Vi har , som försvarsministern säger, fått ett samarbetsavtal. Detär inte längre fråga om att bara köpa komponenter för att sedan montera ihopplanen här i , utan nu skall vi tillsammans med , ,och , samtliga NATO-stater, fillverka ett plan. ex. skall inte - eller hur? - helt och hållet tillverkas i , somtidigare har gjorts av i . Man skall baratillverka vissa delar, som fillsammans med delar tillverkade på andra ställenskall monteras ihop i . Vi kan naturligtvis också exportera svenskakomponenter som sedan skall monteras i motsvarande flygplansdelar i de fyraandra staterna. Det är alltså ett mycket längre gående samarbete än det vitidigare hade, då vi bara köpte delar. Men det var fillräckligt för att stoppaen export till av . Jag vill fråga försvarsministern: inte dettaregeringen och försvarsministern det minsta oroad? I debatten var dett. o. m. en centerpartist av alla människor som gick upp och sade att han kändesig oroad av detta. Jag tycker att den socialdemokratiska regeringen ochförsvarsministern också borde känna oro. Ser ni inte någon fara i dessabindningar, i detta militärindustriella samarbete med ett av stormaktsblocken?Om ni inte gör det är det märkligt. Det är också märkligt att man kan säga attsådant här förfarande "i och för sig inte rubbar tilltron till den svenskaalliansfriheten". Det finns också en annan aspekt på denna fråga. Detgäller våra bestämmelser om vapenexport. Om vi nu går in i detta samarbete medde andra staterna om JAS kan det hända att delar tillverkade i JAS-projektetsäljs till exempelvis , som är en stor vapenexportör som säljer precisvad som helst hela världen runt. Svenska delar kan plockas in i franska projektingående i JAS-systemet som sedan kan säljas precis vart som helst. Hur går detdå med våra svenska vapenexportbestämmelser? Har ni i försvarsdepartementet ochregeringen funderat på det? Också det är en viktig fråga, som jag gärna skullevilja ha svar på. Nog om detta. När det gäller den tekniska utvecklingen har det hänt endel som har gett oss svar på sådant som fortfarande var oklart närjag skrev interpellafionen. vet vi att Rockwell-vingen tydligen inte kommeratt bli av, utan att planet skall få en fast vingkonstruktion. Men det märkligaär att man skrev kontrakt med innan den tekniska utformningenav planet var klar. Som framgår av interpellationssvaret är denna fråga enaning överspelad, eftersom det tydligen har bestämts att planet inte skall haden rörliga vinge som det tidigare gjordes så stort väsen av. låser stora delar av våra försvarsmedel förlång tid framåt. Till långt kommer detta projekt att låsadet svenska försvarets möjligheter att satsa på andra delar av totalförsvaretosv. Det är detta som gör att man måste ställa sig frågan om JAS-projektetverkligen är vetfigt. Är dessa 140 plan som skall tillverkas fram värda detta höga prisur nafionell säkerhetssynpunkt? Tillför planen så mycket att de är så vikfiga?Den fråga som uppkommer och som jag gärna skulle vilja ha litet mer utredd avförsvarsministern lyder: Hur kan anskaffandet av 140 plan fram till sekelskiftetvara så helt avgörande för svensk säkerhetspolitik att man anser det rimligtatt satsa dessa stora summor på just denna utveckling? Jag vill säga något ytterligare om kostnaderna. Det ärklart att man kan definiera ett flygplans kostnader på många olika sätt. Mennär jag här i den svenska frågar efter kostnaderna avser jagnaturligtvis vad planet kommer att kosta för folkhushållet - för de svenskaskattebetalarna - och vad som kommer att budgeteras i försvarsbudgeternaframöver, inte seriepriset. Det blir ju helt absurt, när man talar om 2 resp. 6miljarder för de 30 resp. 110 planen och sedan talar om 28 miljarder för sammaplan. Det är klart att man räknar in utvecklingskostnader och allt annat sådantoch inte seriekostnaderna. Det är ju en dålig, en kryptisk formulering. Det ärbättre att svara rent ut. Vi har alltså kostnaden 28 miljarder i 1982 årspenningvärde, säger försvarsministern, för de första 140 planen fram . Det är ju samma som 25,7 miljarder plus pålägg som vi taladeom , och det var penningvärde. Summan hade då höjts från de24,9 miljarder som ni hade i er punkt 2, och den ramen skulle man hålla siginom. Men den var i praktiken överspelad . ,socialdemokratisk försvarstalesman, påpekade här i kammaren att detkanske t. o. m. var fråga om mer pengar - inte 800 miljoner mer utan kanske t.o. 1 200 miljoner mer. I stället för 25,7 var kostnaden kanske redan dåuppemot 26 miljarder, och på den summan är vi uppe i 28 miljarder. Detta visar hur det ruUar på. Och om man överhuvud taget skaU tro på vad som står under dessa punkter, somsocialdemokraterna har talat om, kan jag inte se annat än att det helt ochhållet har överspelats. Skall ni uppfylla vad som innefattas i punkterna frän ivåras, måste ni nu förkasta hela projektet. Men det räcker inte. Det finns en annan viktig fråga närdet gäller kostnaderna som också var uppe tidigare, och det gäller vilkendollarkurs man räknar med. räknade man med dollarkursen 4:58. Jag antaratt den beräkningen fortfarande gäller för de 28 miljarderna i 1982 årsprisläge. Men vad har vi för dollarkurs ? Hur stämmer det, när ni står häroch säger att planen kommer att kosta 28 miljarder penningvärde ochman har räknat med en dollarkurs på 4:58, medan kursen är ca ? Detär min sista fråga till försvarsministern; Hur påverkar den nya dollarkursen deberäkningar som ni utgår från? Frågan kan ni svara på utan att föregripa eranalys inom försvarsdepartementet. Vad beträffar tilltron till den svenskaalliansfriheten och neutraliteten finns det anledning att något utveckla minainledande synpunkter. alliansfria politik syftande till neutralitet ihändelse av krig i omvärlden stöds av ett allsidigt uppbyggt inriktattotalförsvar, utformat för att motstå skilda angreppsformer från skildariktningar och verka i oHka militärpolitiska lägen. Förberedelser ochöverläggningar som syftar till militär samverkan med främmande länder i krig äruteslutna. Detta innebär bl. a. att oavsett hur vi anskaffar försvarsmaterielenmåste vi inom landet ha egen kompetens att utvärdera utländska system, utformavår taktik, utbilda personal samt sköta underhåll och reparationer. Dessutommåste kompetens finnas för att utveckla sådana system som andra länder omgermed särskild sekretess, t. ex. teletekniska motmedel. Det förhållandet att vi i dessutom har kapacitetatt utveckla och tillverka kvalificerade vapen bör rimligtvis ytterligare bidratill omvärldens respekt för vår förmåga och vilja att hävda vårt oberoende. Detär dessutom svårare för andra länder att ifrågasätta trovärdigheten ineutraliteten om våra viktigaste vapensystem inte är idenfiska med utländskasystem. Alternativet till ett svenskt är inköp ellerlicenstillverkning av ett utländskt flygplan. beroende av utlandetskulle i sådana fall sannolikt öka. I själva verket är ett viktigt motiv föratt skall ta på sig den stora ekonomiska börda som det innebär attutveckla och anskaffa ett inhemskt flygplan just att skapa respekt för densvenska alliansfriheten och neutraliteten. Beträffande frågan om vapenexportenfattade ju ett beslut som anger vilka riktlinjer som skallgälla för den svenska vapenexporten. Dessa riktlinjer får självfallet ocksågälla för . oroar sig för att projektet kan blidyrare än beräknat. Jag delar den oron. Den förra regeringen fastställde i ettsärskilt regeringsbeslut en ekonomisk ram för hela JAS-systemet fram till år2000. Denna ram var i det pris- och valutaläge som råddei . Som redan har anmärkt var dollarkursen ifebruari 1981 . I samma regeringsbeslut angav den förra regeringenprinciper för hur denna kostnadsram skulle prisomräknas. 1 enlighet med dessaprinciper har myndigheterna räknat om kostnadsramen till prisläget februari1982, då en annan dollarkurs gällde. Ramen blir då , dvs.en ökning med . Nettoprisindex ökade med 10,5 %.Frågan om hur prisomräkningen av JAS-ramen skall göras kommer att ingå i denekonomiska analysen av . Jag vill självfallet inte föregriparesultatet av denna prövning. Det är, menar jag, synnerligen viktigt att givnaekonomiska ramar kan hållas och att eventuella kostnadsökningar kan mötas.JAS-systemet får således inte tränga ut andra angelägna uppgifter och ändamålur försvarsramen. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 42OSWALD (vpk): Låt mig först ta upp frågan om neutraliteten.Det är ju den frågan, försvarsministern, som är det allvarliga i hela den häraffären. Inga förberedelser och ingen samverkan får ske, sägs det, men här harju, som försvarsministern själv säger i sitt interpellationssvar, gåttin i förberedelser och i en långt driven samverkan och i ett samarbete med defyra ledande staterna i NATO om att tillsammans med dem bygga ett militärtflygplan, som inte är svenskt. JAS är inget svenskt flygplan. Jag hoppas att försvarsministerninte vill påstå att det är det. Det är detta som gör denna fråga så allvarlig.Trots att det var illa nog när det gällde ochdessförinnan , Lansen, Tunnan m. fl. flygplan, är docknågot nytt. Vi har haft ett sådant projekt i nära samarbete ochsamverkan med stater från något av de stora militära blocken. Vi har köptflygplansdelar, men vi har inte haft samverkansavtal mellan svenska industrieroch t. ex. amerikanska. Det är detta som är nytt och oroande. Jag skulle viljasäga att det är nästan lättsinnigt att uttrycka det så som försvarsministerngör i interpellationssvaret, att detta "i och för sig inte rubbar tilltrontill den svenska alliansfriheten och neutraliteten". Man kan ju göra ett tankeexperiment och fundera över hurreakfionen skulle ha blivit, om hade inlett motsvarande samarbete medt. Vad skulle man då ha sagt i och i ?Det är ju en hypotetisk fråga, men det kan vara intressant att ställa den. Jagmenar att man har kommit i ett läge som är farligt för tilltron tiU vår viljatill alliansfrihet och neutralitet. Försvarsministern talar här om köp från andra länder ochupprepar gamla välkända argument. Men - för att återgå till era sju punkterfrån - hur vill ni göra beträffande p. Där sade ni: "För denframtida planeringen inom flygindustrin bör det klargöras att något nyttprojekt för utveckling av flygplan ej kan vara aktuellt när utvecklingsarbetenaför JAS börjar minska . Industrin måste därför inriktaarbetet mot en på i huvudsak civil produktion baserad flygindustri." Varifrån skall ni köpa flygplan fill det svenska militäraförsvaret när JAS blir gammalt? Då gäller tydligen inte längre det som ni stårhär och säger , utan då går det tydligen bra att köpa - eller hur detskall lösas. Det är mycket som inte stämmer här. Jag vill bara fastslåän en gång att detta är allvarligt just för tilltron till den svenskaalliansfriheten och neutraliteten. Sedan till vapenexporten. Visst skall våra bestämmelsergälla - det är självklart. Också här är det allvarligt, för vi kommer i ettnytt läge. Förut har det gällt att kontrollera våra egna företag, så att deinte skulle sälja till och andra skumma stater dit vi egentligeninte vill sälja några vapen. Men är vi indragna i samarbete med bl. a.Frankrike, för att inte tala om , de stora vapenexportörerna i världen, somsprider sina vapen överallt utan någon som helst återhållsamhet. Det kan alltsåbli svenska produkter, tillverkade vid i eller FlygmotorAB i Om verksamheten vid domänverket , som placeras in i den franska eller engelskaversionen av JAS och säljs utan att vi kan säga någonfing. Det är ju åter en allvarlig miss. Hur skall detta kunnabevakas, och hur går det ihop med våra bestämmelser på vapenexportområdet? Detär en mycket allvarlig fråga, som måste övervägas noggrant, annars sitter vidär och säljer vapendelar inom ram, kanske tillstater där vi aldrig ville se dem dyka upp. Det är bra att försvarsministern ser allvarligt påkostnaderna. Jag hade inte väntat mig något annat heller. Det är ju vikfigt attvi ser över detta. Det framfördes och uppgifter om attde 28 miljarderna i verkligheten var både 31 och 32 miljarder, bl. a. frånannat håll inom försvarsmakten. Man får lägga på kostnader. Men vi skall kanskeinte uppehålla oss mera vid det , som sagt, eftersom försvarsministernvill avvakta den analys som skall göras. Det finns säkert anledning attåterkomma till frågan om kostnaderna. AnL 43 Försvarsministern : Givetvis kommer de sju socialdemokratiskapunkterna att ingå i den prövning som görs i försvarsdepartementet. AnL 44 (vpk): Då konstaterar jag att, om detta skall gälla,är det bara för den nye försvarsministern och den socialdemokratiska regeringenatt spola . Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på interpellation 1982/83:10 om verksamheten vid domänverket 1. om han ärberedd att ta initiativ till att domänverkets avkastningskrav omprövas, 2. om han tänkerta några initiativ för att stoppa försäljningen av domänverkets skogsmark, 3. om han anseratt domänverket borde bedriva en akfiv förvärvspolitik och, om så är fallet,vilka åtgärder han avser att vidta för att främja en sådan, 4. om han avseratt ta initiativ till ökade resurser till domänverket som kan användas för attbekämpa arbetslösheten, 5. om han anseratt det är en bra utveckling för domänverket att rotpostförsäljning ochanlitande av entreprenörer ökar i dess verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågorna. Det avkastningskrav som regeringenfastställt för domänverket innebär att verket skallinleverera 30 milj. kr. plus av årsvinsten . Jag anser inte att det finns anledning att ta uppavkastningsfrågan till prövning förrän det blir aktuellt inför nästafemårsperiod. ' När det gäller domänverkets markaffärer är det riktigtatt vissa markområden har överförts från domänfonden fill jordfonden.Enligt vad jag har erfarit kommer några ytterligare markförsäljningar av denhär arten inte att bli aktuella. har enligt sin instrukfion möjlighet attförvärva mark till ett belopp motsvarande i huvudsak värdet av gjorda fastighetsförsäljningar.Jag kan nämna att domänverket använde 318 milj. kr. till inköp avfastigheter och fastighetsägande aktiebolag. förvärvade därigenomdirekt eller indirekt fastigheter med en total areal . Undersamma år såldes för 71 milj. kr. Jag avser inte att föreslå regeringen några särskildaåtgärder för att öka domänverkets möjligheter att köpa mark, utan jag anser attmarkförvärv får ske inom ramen för vad verket självt kan finansiera. berör vidare sysselsättningen inomskogsbruket i norra . verksamhetspolitik är bl. a. inriktadpå att bedriva ett uthålligt skogsbruk även i de nordUgaste länen, däravkastningen på skogsbruket inte är godtagbar från företagsekonomisk synpunkt.Verket bidrar därmed fill att trygga sysselsättningen inom skogslänen.Därutöver sysselsätter verket ett betydande antal människor iberedskapsarbeten. Med anledning av frågan om rotpostförsäljning ochanlitande av entreprenörer vill jag framhålla att domänverkets huvuduppgift äratt bedriva ett uthålligt, effekfivt skogsbruk. Jag utgår från att domänverketsval av strategi vid t. ex. försäljning av rotposter och anlitande aventreprenörer ligger i linje med företagets verksamhet. Om verksamheten vid domänverket AnL 46JOHN (vpk): Jag vill tacka statsrådet försvaret på mina frågor. Svaret väcker dock förvåning - det måste jag erkänna,och detta av olika skäl. Bakgrunden tiU mina frågor är ettrepresentantskapsmöte i min skogsavdelning som hölls . Därframförde anställda i domänverket starka farhågor för den framtida utvecklingeninom domänverket. Ett uttalande har även gjorts av två skogsavdelningar iNorrbotten. Det är alltså de anställdas och de fackliga avdelningarnas oro förframtiden som är skälet tUl mina frågor. Jag tror inte att de hade väntat sigett sådant här svar, allra minst från en som fills varitfackordförande och som är ansvarigt statsråd i en socialdemokratiskregering. Något annat kan man inte utläsa av det uttalande som de tvåavdelningarna i gjort. De skriver bl. "Vi tror oss veta att det är den borgerligaregeringen som i ren desperation, med vetskap om att förlora regeringsmakten,har ställt sig bakom denna 5 protokoll 1982/83:20-22 Om verksamheten vid domänverket markavyttring men vi har en fillit till att dentillträdande socialdemokratiska regeringen står bakom den svage, alltså ossarbetare, och stoppar marköverföringar från DV." Mina slutsatser av statsrådets svar är att de anställdainom domänverket och de fackliga organisationerna inte kan vänta sig någonstörre hjälp från regeringen när det gäller de problem som jag tagit upp ifrågorna. Men för att undvika eventuella missförstånd eller en feltolkning villjag beröra de fem frågeställningarna för att, om möjligt, få kompletterandesvar. Min första fråga gällde domänverkets avkastningskrav.Statsrådet finner inte någon anledning till omprövning förrän det blir aktuelltinför nästa femårsperiod. Den femte fråga jag ställde, nämligen om ökningen avrotpostförsäljning och anlitande av entreprenörer i verket, hänger intimtsamman med detta avkastningskrav. Förre generaldirektören myntadeuttrycket: "Vi skall ta ut virke med våra maskiner och vårt folk." Dennapolicy skall nu tydligen överges eller åtminstone naggas i kanten. Orsaken filldenna förändring kan inte vara något annat än just avkastningskravet, ellerhar statsrådet någon annan förklaring att ge? Är det möjligen såatt verket genom att anlita entreprenörer och genom att sälja skog på rotslipper undan en del kostnader bl. a. för sociala avgifter? Det ökarnaturligtvis avkastningen, men det går ut över antalet anställda. 1 exempelvisVilhelmina revir räknar man med att avveckla två skördarsystem, vilket berör enhalv arbetsledare och åtta till tio maskinförare. I fyra inlandsrevir inom Umeåregion kommer de egna resurserna att begränsas till . Enligt min mening har inget vunnits med att domänverkethar ett avkastningskrav, om följden blir att människor mister sina arbeteneller att ingen nyrekrytering sker. Alternativet till detta är att sysselsättasgenom AMS försorg eller vad som är vanligast , att gå arbetslös. Detsaknas ju inte arbetsuppgifter i de statliga skogarna, där bl. a. skogsvårdenär lika eftersatt som på andra håll i skogsbruket. Där kommer min fjärde frågain i bilden. Den gäller ökade resurser till domänverket för att bekämpaarbetslösheten. Såvitt jag kan se har inte statsrådet gett något svar allspå den frågan.