prot · G60944 · 1982-12-31 00:00:00 — När def gäller ekonomiskt stöd och konstnärlig integritethar vi fakfiskt inte skrivit att vi förbjuder insfitutioner- här rikfar jag migockså fill - atf även i fortsättningen fa emot donationersåsom de gjort . Men vi tror infe från socialdemokratisk sida atf dettaär något som löser problemen för kulturlivet och som kan innebära någon storförändring vad gäller stöd. Svenskt näringslivs största problem är infe hur manskall vältra över pengar på kulturlivet. Svenskt näringsliv har andra problem,som är mycket avsevärda. Def är infe att ösa pengar på Göteborgssymfonikernasom är def största problemet i . AnL 126LARS () replik: Def förvånar mig atf har ett så dåligt grepp om den utredning som avser attgenomföra. Det är faktiskt så, och def sägs klarf i yttrande, atfutredningen infe kommer att fa upp de mer grundläggande principerna då defgäller ansvarsfördelningen. Jag tror att det är viktigt aft man tar upp deprinciperna. Det är lätt att i fider med snabb ekonomisk tillväxt accepteralitet orättvisor här och där. De som känner sig illa tillgodosedda kan allfidräkna med aft ett senare år bli delaktiga i det stöd som kan komma. Men råder stagnationeller nedgång blir dessa ofullkomlighefer mycket svårare atf bära. Därför skallvi se till att få en frihet för kommuner och landsfing atf effekfivt utnyttjadet stöd som staten kan ge på kulturområdet. F. n. är det inte på bästa sätt.Det är för snårigt och oklart i fråga om ansvarsfördelningen. Då defsedan gäller bidragsfördelning till grupper som söker pengar säger aft vi måste ha en smidig administrafiv hantering. Men allfing är intebara fråga om smidig administrafiv hantering, Def är också fråga omrättssäkerhet och - infe minst på kulturområdet - om atf alla skall behandlaspå bästa möjliga sätt - naturligtvis med hänsyn tagen tiU de svårigheter somalltid ligger i den här typen av bedömningar, Defförvånar mig litet grand att man ifrån socialdemokrafisk sida inte tar den härproblemafiken på allvar. Må vara att vi inte genast kan komma överens omformerna. Men att man inte tar diskussionen på allvar och inte heller beaktar,atf en handfull personer i praktiken har ett avgörande inflytande överfinansieringen av hela kulturområden är ett centralt problem. Däremot tror jagfakfiskt inte aft det svenska kulturlivet låter sig köpas av några små bidragfrån företag. En del ytterligare avgifter här och där inom kultursektorn kan geutrymme för vissa extra punkfinsatser. Detta tror jag kommer att ha deneffekten att det ger uppmuntran för dem som arbetar inom kulturområdet meningalunda leder till någon farlig styrning. AnL127 () replik: Nej, def är tyvärr infe så, Ing-MarieHansson, aft företagen och enskilda individer i vårt land står i kö för att gebidrag fiU kulfur. Vore det så väl, hade vi en helt annan situafion. Men fråganär: Skall man skrämma bort de få företagsledare i vårt land som visar ettintresse för att också stödja kultur? Hur kan def komma sig att mängder avsocialdemokrater, som ledare för våra stora ishockey- och fofbollsklubbar ochvåra idrottsförbund, med glädje accepterar pengar från företagen, medan man påprincipieUa grunder skulle säga nej om samma företag ville ge en liten del avdetta fill kulfurändamål? Jag kallar def inte moral. Jag kallar detdubbelmoral. AnL 128 () replik; Först några ord fill , När def gäUer översynhar vi, såvitt jag försfår, i enighet i slagit fast atf de grundläggandeprincipema för statsbidragens konstmkfion inte skuUe ifrågasättas och utredas.Bakgmnden till def är aft statsbidragen tiU kulfurinstifufionerna är baseradepå ett avtal mellan stat, kommun och landsting, som grundar sig på atfriksdagen har fastställt de kulturpolifiska målen och iklätt sig ett ansvar föraft också ta på sig en ekonomisk del av bördan. Hela förverkligandet av dekulturpolifiska målen beror alltså av ett förtroende mellan de olikahuvudmännen. Där får inte staten svika sin del av ansvaret, därför aft def fårkonsekvenser, som jag försökt belysa, även för de andra huvudmännens vilja aftbekosta kulturinstitutionerna. Jag tycker aft def är vikfigt aft man slår fastaft vi infe har förändrad inställning där. Närdef gäller hantering av bidragen är faktiskt drygt 150 personer knutna tillkulturrådet involverade i bidragsfördelningen. Dessutom byts de ut väldigttätt, därför atf man infe skall ha för långa mandatperioder och få för hårdapersonbindningar. Jag vill hävda atf detta är etf sysfem som är så spritt närdef gäller inflytande att det saknar motsvarighet i världen. Def skulle infelösa några problem med en mängd självständiga organ. 9 prolokoU1982/83:43-44 oroar sig för atfvi skulle hamna i bakvattnet när det gäller kultursidan gentemot idrotten ochdess sponsorer. Jag har haft förmånen aft syssla ganska mycket med idrotfssidan.Brynas har ju varit av landslagsklass och kämpat ganska bra. Jag har haft handom dess verksamhet . Jag tycker att det är litet svårt att jämföra idrotfssidanmed kultursidan när def gäller stöd från företag. I fotboll och ishockey ärreglerna givna. När det gäller att måla tavlor och spela teater är det litetsvårare. Det var ganska typiskt att nämnde somexempel. Def är infe kontroversiellt med , men nyskapande svensk musikhar väldigt svårt aft finna sponsorer. AnL 129KARL-ERIC (): Inledningsvis vill jag yrka bifall fillreservafion nr 4, som är fogad fill kulturutskottets betänkande nr 10, och iövrigt fill utskottets skrivning, I utskottsbefänkandet fas bl. a. upp fill behandUngcentermofionen 1774, vari motionärerna framhåller vikten av fortsattdecentralisering och fördelning av stödet fill regional kulturverksamhet.Motionärerna kräver också aft man skall pröva fömtsättningarna för enomfördelning av stödet fill regionala kulturinsfitufioner för atf i ökadutsträckning fillgodose underförsörjda områden som finns i vårt land. I mofionenframhålls bl, a,: "Decentralisering är enligt riksdagsbeslutett av målen för den statliga kulturpolitiken. Vi anser atfdecentraliseringsmålef måste ges en framskjuten roll i den statUgakulturpoUfiken, Detta är angeläget infe minst mot bakgrund av denstorstadsdominans och geografiska koncentrafion som fortfarande råder i fråga omkulturlivets fasta resurser, Def är vår uppfattning att den samhällssf öddakulturverksamheten skall nå ut till alla delar av landet. Stor yikt måste läggas vid atf formakulturpolitiken efter människors behov och önskemål, att ge den kulturella verksamheten en förankring i närmiljö och vardag och stödja människors eget skapande och gemenskap med varandra. En decenfraUserad kulturverksamhet är en grund för ett rikt kulturUv och för demokrafi och jämlikhet, Det är etf känt faktum aft medborgarna i ekonomiskt kärvatider i ökad utsträckning söker sig tiU kulturella upplevelser. också idetta perspekfiv är def angeläget aft verksamheten vid de regionalakulturinsfifutionerna kan bibehållas och utökas. Defta gäller i synnerhet deområden i landet som är underförsörjda på kulturell verksamhet av detslag som dessa kan erbjuda. Stödet fill regional teater-, dans- ochmusikverksamhet fördelas mätt i antal grundbelopp mycket ojämnt mellanolika län och olika för olika kulturformer, Def räcker då inte med atf rättvistsöka fördela en mindre årlig ökning av antalet gmndbelopp, utan def framstårockså som nödvändigt att möjligheterna prövas och utnyttjas atf förändraexisterande ojämlikheter. Således bör möjligheterna även prövas aft inomstödets ramar åstadkomma en omfördelning som medför att ytterligare stöd kankomma områden med etf i dessa avseenden mindre utvecklat kulturliv till del.Genom åtgärder av defta slag kan successivt de stora regionalaskillnaderna minskas och fömtsättningarna för kulturlivets utvecklingsammantaget förbättras. Ytterligare en väg att skapa ökat utrymme för enverksamhefsutveckUng till förmån för små kulturinstitutioner är att deregionala kulturinstitutionerna söker samarbete med varandra och utvecklar detsamarbete som redan finns. Ett sådant samarbete kan ske dels inferregionaltmellan olika kulturinstitutioner, dels inom regionerna mellankulturinstitutioner av olika slag och olika kulturformer. Samarbete kan ocksåske mellan kulturinstitutioner och fria grupper och amatörer. Ett bättresamarbete mellan centrala och regionala kulturinsfifufioner framstår som starktmotiverat. För kulturlivet i stort bör etf ökat samarbete kunna betyda atttillgängliga resurser utnyttjas bättre och att resurser kan frigöras för attförbättra och utveckla den kulturella verksamheten." Kulfumtskoffef har med en s. k. välvilHg skrivningavstyrkt mofionen, och vi har infe funnit det möjligt aft nu komma längre medden tillgång fill fakta i ärendet som vi hade när mofionen behandlades, varförvi inte har någon annan mening än vad utskottet har anfört. Jag vet dock nu aftny stafistik visar aft åtgärder i den riktning som vi pekar på i vår motion ärav behovet påkallade. Vi kommer därför ifrån aft återkomma i denna förhela vårt land så vikfiga fråga. Eftersom jag har tid över för mitt anförande,vill jag också lugna , Hon befarade att i fråga omavgiftspolitiken har frångått fidigare ståndpunkter, Def harvi infe gjort,trots aft vi som sagt står bakom reservafion nr 4. Vi har och kommer att ha enrestriktiv inställning fill kulturinsfifufionernas möjligheter att finansierasin verksamhet med én avgift. Vi kan t. ex, peka på bibUoteken, där vi heltfar avstånd från en avgiftsfinansiering. Men det finns kulturinstitutioner som har enicke förakfUg inkomstkälla i avgiftssystemet. Och om betänkeroch ser tillbaka på beslut som vi har fattat i kulturutskottet och här iriksdagen, finner hon att vi har ålagt t,ex, kulturinstitutioner här iStockholm att ytterligare försöka fa en egen finansiering via avgiftssystemet.Vi tror infe aft det är till nackdel, utan det kanske kan medverka fill att vifår en spridning av kulfuren även i andra delar av landet. De statUga anslagenkanske kan ställas fill förfogande för övriga delar av vårt land. När def gäller sponsringen har t, ex, idrottens möjUgheterutvecklats att få anslag och donafioner, har sagt att honinte tycker att det är något fel i och för sig. Jag vill påpeka att jag anseraft idrotten är kulfur, och i def fallet behöver det infe vara någon skiUnad,Jag vill påstå atf socialdemokraterna i utskottet infe heller har bortsett frånmöjligheterna fill sponsring. Ni säger på s, 9 i utskotfsbefänkandef:"Utskottet anser atf regeringen noga bör följa utvecklingen beträffandesponsorverksamheten." Jag vill påstå atf vi i reservafionen harkringgärdat våra yrkanden nästan mer än vad socialdemokraterna har gjort i detavseendet. Vi har t. ex, framhållit vådan av att kulturinstitutionernas utbudpåverkas. AnL130 () replik: Jag beklagar att infe lyssnade på ,för då hade han fåft klarlagt att majoritetens skrivning infe alls är såkategorisk och så avvisande som försökte lägga in i sintolkning. Jagbegärde ordet därför atf jag måste ställa en fråga fill , Hantalar varmt om decentralisering och säger att den skall ha en framskjutenställning. ställer sig fillsammans med i enreservation bakom en mofion, där man i den moderata texten skriver aft detfinns ett växande behov av andra inkomster för kulturlivet än bidrag från statoch kommuner, Etf ökat inslag av avgiftsfinansiering är enUgt mofionärerna etfnaturligt instrument. Den mofionen har alltså ställt sig bakomfillsammans med och i en reservafion. Dettarimmar illa med allt vackert tal om decentralisering. Vi vet hur svårt def är för teaterverksamheten, bara med de försiktiga krav på ökade avgifter somRiksteatern har ålagts i den senaste budgetpropositionen. Det har gjort atf detär svårt att spela på små orter och i mindre lokaler, där biljetfinfäkternainte kan finansiera den del av arrangörsavgiffen som den lokalateaterföreningen belastas med. Precis samma sak kan sägas med rader av exempelfrån andra delar av kulturlivet. Och aft talar fördecentralisering men ställer sig bakom en ökad avgiftsfinansiering avkulfurakfivifefer tyder på att man infe rikfigt har förstått vilken väg manvill gå. AnL 131 () replik: Jag kunde tydligen inte med mitt inlägg på något sätt övertygaIng-Marie om aft jag infe har ändrat mening i den här frågan. Jagförsökte säga klart att def infe har skett någon ändring från vår sida när defgäller avgiftsfinansiering, Def finns, som jag påpekade, kulturinsfitutioner,som fiU en del finansierar sin verksamhet med avgifter. Vihar i den reservafion som är fogad fill betänkandet pekat på detta och sagt atttroligen kan inga större summor beräknas flyta in genom de här avgifterna, utanaft def egenfiigen är marginella inkomster man kan få den vägen. Men vi tyckerändå att man skall ta fiU vara de möjligheter som finns. Jagsade också klart och tydligt atf biblioteken icke bör bli föremål föravgiftsfinansiering, Def handlar aUtså infe på något sätt om en avvikelse frånvårt fidigare ställningstagande i de här frågorna. Jag vill också påstå att närdet gäller den sponsorverksamhet som förekommer - även socialdemokraterna iutskottet är medvetna om atf den förekommer - har vi med vårt uttalande ireservationen, vars tankegångar här har utvecklats bättre av , kringgärdatsponsorverksamhef ens område. Vi säger atf sponsor-verksamheten, donafionernaoch bidragen inte på något sätt får stå i strid med de kulturpolifiska målen,Def är en given förutsättning. emotdonafioner, anslag och bidrag får detta inte på något sätt förenas med krav omen ändrad inriktning hos kulturinsfifutionerna. AnL132 (vpk): För aft fatta mig mycket kort om sponsorverksamheten vill jag ställa enfråga till , eftersom han talade om symfoniorkester.Jag ser liksom en bild framför mig: symfoniorkesters medlemmarklädda i ljusblå Volvo-overaller, SKF-dekaler på fiolerna och små gula mössormed Prippsreklam, Närman går på idrott är spelarna förvandlade tiU oigenkännlighet. Skall vinär vi går och lyssnar på musik eller ser teater finna samma fenomen där? Idagens kärva ekonomiska läge kan man inte räkna med att företagen gör någonfingutan atf få någonfing i gengäld. Kan se scenen framför sig?Kanske def kunde vara en kulfursoaré med på dekalerna. Det skulleåtminstone störa mitt sinne både för musiken och för teatern. AnL133 (): Jag ber kammaren om ursäkt om något av mina inlägg har föranlett dettabisarra inpass från , Volvohar fakfiskt gjort en donation till Göteborgssymfonikerna, Def finns ingasådana här framsiga villkor förenade med donafionen. De kan bara uppkomma i enförvirrad tanke. Man har naturligtvis också på sagt sig att det är ganskabra om vi kan förstärka symfoniorkestern i så aft den blir lite störreän den man har i i , Och när orkestern spelar bra musikkan def komma hela fill del. Märkvärdigare än så är def infe. Detjag sade till var aft jag tycker atf det är så konsfigt med förtjusning accepterar pengar fill idrott. Då är all slags sponsringhögsta lag. På kulturområdet skall man infe få ta emot en gåva utan att få höraprincipiella invändningar från eller sådant trams som EvaHjelmström kommer med, AnL134 (vpk): Man måsteskilja på enstaka donafioner och sponsring. Låtmig i def sammanhanget också påpeka, vilket framhölls tidigare, attmajorifefsbeskrivningen inte var så kategorisk. Nej, tyvärr, vi är betydligtmer kategoriska vad gäller atf ge näringslivet ett inflytande på kulturområdet.Vi vill i stället atf kommunerna, landsfingen och staten skall stå förkulfumtbudef - och självfallet de enskilda människorna, som är de avgörande isammanhanget. Men, som sagt, skilj på donation och sponsring! Jag tycker fortfarande inte att jag fick någotklarf svar på min fråga om kunde föreställa sig de bilder jagmålade upp. Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 44 Mom. 4 (ansvarsfördelningen inom kultursektorn) den Utskottetshemsfällan bifölls med 229 röster mot 77 för reservafion 1 av 8december 1982 m. fl. Mom. 5 (kulturlag) Utskottetshemsfällan bifölls med 289 röster mot 15 för reservafion 2 av . Mom.7 (bidragsgivning) Utskottetshemställan bifölls med 228 röster mot 77 för reservation 3 av . Mom.8 (finansiering av kulturverksamhet) Ikontraproposifionsvoferingen biträddes reservation 4 av m. fl. med137 röster mot 15 för reservafion 5 av , 154 ledamöter avstodfrån att rösta. Ihuvudvoteringen biföUs utskottefs hemsfällan med 169 röster mot 137 förreservafion 4 av m, fl. Mom.9 (kommersiaUsmens verkningar på kulturområdet) Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 15 för reservafion 6 av , Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:11 Utlåning avfilmverk från arkivet för ljud och bild 1982/83:2 Kompletteringar tUl läroplanen förkommunal vuxenutbildning m. m, (prop, 1982/83:2) Vadutskotten hemställt bifölls. 38§ Antagning till högskolan betänkande 1982/83:7 om antagning fill högskolan. AnL 135 (): Till utbildningsutskottets betänkande är fogade två moderatareservafioner. Den första handlar om antagningssystemet för högskolan, och denandra rör konkurrenskomplettering. Jag kommer atf behandla dem i Det största problemet inom högskolan är f, n,antagningssystemet. Def är oerhört komplicerat och svåröverskådligt. På ettmycket effektivt sätt har PUKAS-reformen och högskolereformen visat den tröghetsom präglar administrativa regleringar av den högre utbildningen. Jämfört medadministrafiva regleringar utgör de studerandes egna reakfioner genomförändrade sfudieval och ändrade preferenser för högre utbildning en smidig ochkänslig anpassning av studierna till de förändrade yttre förhållandena.Undersökningar visar också aft den sociala snedrekryteringen snarare tenderataft öka än att minska efter högskolereformen. Genomströmningen i den högreutbildningen har minskat kraftigt, och antalet studieavbrott har ökat.Medianåldern för dem som påbörjar studier har för många ufbildningsUnjer höjts. Den s. k. ungdomspuckeln, skapad av de höga födelsetalen ibörjan av , då krigsårens stora barnkullar själva skaffade sig barn,har lämnat , svämmat över bräddarna i gymnasiet och trycker påporfarna fiU högskolor och universitet. Defta inträffar i en fid när vi talarom rekordhög ungdomsarbetslöshet. I en sådan situation borde det Ugga i allasintresse aft underlätta för elever som lämnar gymnasiet att komma direkt in pånågon högre utbildning och inte tvinga dem att ge sig ut i arbetslivet för attdär skaffa sig yrkeslivspoäng och sedan söka in på den högre utbildningen. Omde kunde komma in direkt, skulle man i någon mån kunna Undra den svåraungdomsarbetslösheten. Dessutom är def ju så aft bildning och utbildning ärbördor som lätt kan bäras, vart man än går i livet. Litet har för all del gjorts. Maximal poäng förarbetslivserfarenhet erhålls nu mot tidigare . Den s.k. direkfövergången från gymnasieskolan fill högskolan har ökat från avantalet platser inom kvotgrupp 1 och 2 till en tredjedel av samfiiga platser påen utbildning. Def skall i def här sammanhanget sägas att defsocialdemokrafiska förslaget ursprungligen omfattade av dessaplatser. Vi moderater har sagt att detta infe är tillräckUgt ochatf i stället minst hälften av platserna på en utbildning måste reserveras fördem som kommer direkt från gymnasiet. Vi har i olika sammanhang fört fram deftakrav, men vi har fått mycket Htet stöd. Finns det möjligen något hopp om atf densocialdemokratiska regeringen kommer att tänka om på den här punkten? Deuttalanden som gjorts av statsrådet ger enligt minuppfattning infe någon vägledning. Antagningssystemet är roten till def onda i högskolan. Defnuvarande systemet leder dessutom fill takfikval och betygsinflafion. Så har t.ex. antalet elever med genomsniffsbetyget 5,0 ökat fyrfaldigt på den naturvetenskapligalinjen . Förmodligen beror detta på den. hårda konkurrensen tillvissa utbildningslinjer och på att endast elever med medelbetyget 5,0 får deltai lottning om platser på populära linjer, t. ex. läkarlinjen. Lottningborde enligt min uppfattning infe få förekomma. infe mindre än 237 av fotalf 460 ohkautbildningsalternativ på oUka orter maximal poäng av de sökande som kom direktfrån gymnasiet för aft de skulle få en chans aft delta i lottningen och därmedfå en möjlighet aft komma in. Om direktövergången ökade tUl , som vimoderater förespråkar, skulle detta underlätta för dem som kommer frångymnasiet, och lottningssituationen skulle bli mindre vanlig. Ett annat allvarligt problem med def nuvarande systemet äratt betyg på tvååriga gymnasielinjer i många fall konkurrerar på lika villkormed betyg som ges på treåriga linjer. Def leder av lättförståeliga skäl filltaktikval i gymnasiet, där elever väljer en lättare utbildning för att få etthögre betyg. Vi moderater menar aft treårigt gymnasium i större utsträckningbör vara inträdeskrav till universitet och högskolor. För att förbättramöjUgheterna för studerande med tvåårigt gymnasium och de utomgymnasialautbildningarna borde man inrätta förberedande utbildning. Den utbildningenskulle ge behörighet fill olika ämnen och utbUdningsvägar på högskolan.Kunskapsredovisningen där bör givetvis ske i form av prov, och de skallbetygsättas. Den här föreslagna utbildningen skulle med fördel kunnaförläggas fill existerande vuxengymnasier och de mindre högskolorna. Etf sådantsysfem skulle vara rättvisare än det nuvarande, och ingen skulle behöva tänkapå taktikval i gymnasiet. Alla sökande till en viss utbildning på högskolanskulle då också ha samma utbildningsnivå, vilket skulle vara till fördel förbåde lärare och elever. orsakas många av de studieavbrott som sker justav bristande förkunskaper. Om alla har samma förkunskaper undviker man dessaavhopp i betydligt större utsträckning än f. n. Vi moderater kräver därför i vår reservafion 1 aft enparlamentarisk utredning skall fillsäffas för att utreda möjligheterna aftinföra en förberedande utbildning av detta slag. I def sammanhanget bör fråganom två behörighetsnivåer analyseras. Om man inför en sådan här förberedandeutbildning kan den kvotering mellan oUka sökande som används vid antagningfill högskolan helt avskaffas. Vid vägning mellan de olika studerandena bördessa bedömas efter sina meriter och förutsättningar och inte, vilket f. n.sker, värderas som representanter för en grupp som de av någon anledning ansesfillhöra. Genom förändringar av defta slag kan antagningen fill den högreutbildningen ges en utformning som stämmer överens med hävdandet avkvalitetskravet, vilket vi moderater sedan gammalt har velat slå fast. I reservafion 3 far vi också upp frågan omkonkurrenskompletfering. Vi moderater anser att bestämmelserna bör ändras såatf alla elever ges rätt att utan fidsbegränsning komplettera och förbättrasina slutbetyg från och gymnasieskolan samt att även fåtillgodoräkna sig dessa betyg i merithänseende. Genom detta skulle justtakfikval, som sker på exempelvis gymnasiet, kunna undvikas. Det bör enligtvår uppfattning vara rimligt för en elev atf fä komplettera sitt betyg om hanav en eller annan anledning har misslyckats med sina studier. Det kan bero påmånga olika saker. Han kan vara skoltrött, ha personUga svårigheter, han kan haflyttat. kommit i ny miljö etc. Med def anförda ber jag att få yrka bifallfill de båda moderata reservafionema till utbildningsutskottets betänkande1982/83:7, AnL 136 (): Antagningssystemet bör ändras. Vi anger i vårreservafion 2 att hälften av antagningsplatserna och flertalet av de allmännaufbildnings-Unjerna bör avse direkfövergång från gymnasieskolan till högskolan.Vi tycker också att man i större utsträckning skall använda högskoleprovetsnarare än lottning när man skall rangordna sökande med maximipoäng. Och vitycker atf man skall använda sig av vikfning, dvs, ta större hänsyn fillförkunskap som är relevant för den utbildning man skall genomgå. Jag beratf få yrka bifall fill reservation 2, AnL 137LARS (): Låt mig bara mycket kort kommentera de tvåsenaste inläggen. har fyra krav, såvitt jag förstår. Det gällerdef här med att man skall införa förberedande utbildning för dem som hartvåårig gymnasieutbildning, att man skall avskaffa kvoteringen, atf den s, k,garanfin för direkfövergång höjs fill och att def inte skall vara någraföreningsmeriter,