prot · G60996 · 1982-12-31 00:00:00 — Därför måste arbetarrörelsen, om man för en politik somifrågasätter storfinansens ägande, ställa frågan om man inte på något sättmåste kontrollera och äga det stora för att över huvud tagetfå någon garanti för en framtida positiv utveckling i länet. Hur utnyttjar vi vattenkraftsvinsterna? Ja, inte är detför nya investeringar i nya jobb i . Prospektering av länets ochmineraler, som skulle kunna bli mycket mera omfattande, läggs nu i BP:s händer.Utvinning av våra råvaror i gruvor och skogar måste styras från helt andrautgångspunkter. Energiteknik och kollektivtrafik ger massor med jobb, om manplanerar och fortsätter med planeringen och inte gör enstaka insatser. Denoffentliga sektorn måste kunna skapa oerhört många jobb av betydelse inom vårdoch omsorg. Arbetsfidsförkortning ger sociala vinster och skapar storamöjligheter till arbetstillfällen. Ungdomen måste garanteras arbete - man måsteha någon form av ungdomsgaranti. Tre åtgärder står därför i centrum. Det behövs ettindustrialiseringsprogram för hela vårt land. Vpk har lagt fram ett sådantförslag. Vi har sagt att det skall skapas 100 000 nya jobb inom . Detär ett mål, ett försök att ha en inriktning - det är inte bara att förlita sigpå storfinansen. Gör vi bara små räkneexempel och tittar på vad fullföljandetav en sådan plan skulle ge åt det län som jag representerar, finner vi att detkanske kan ge 3 000-5 000 jobb. Det behövs också en snabb utbyggnad av social omvårdnad ochkollektiv service. Många - även inom regeringspartiet - säger att det ärnödvändigt. Det förslag som vpk har lagt fram skulle ge jobb till isamma storleksordning som den förra åtgärden. Dessa offensiva åtgärder skulle inte på något sätt räckatill för att täcka den arbetslöshet på 14 000 människor som vi har , ochdärför kanske vi måste kombinera dem med en arbetstidsförkortning. Här kan dettas fram arbetstillfällen. Dessa tre huvudområden borde naturligtvis omfattas av helaarbetarrörelsen. Tyvärr pekar hela regeringspolitiken på att man skall förlitasig på en internationell uppgång, och får vi AMS-sysselsättning. räknar mannaturligtvis upp siffrorna, så att de är bättre än föregående år. Men irealiteten ökar arbetslösheten i länet. Jag menar att en sådan inriktning är ennederlagspolitik. Då ställs frågan om inte arbetarrörelsen i sin helhetmåste ompröva denna nederlagspolitik, när vi sitter så fast i detinternationella kapitalets klor, så att vi måste utgå från helt andrautgångspunkter: arbetarnas behov, ökad självförsörjning, breddad hemmamarknadoch minskat exportberoende. I grunden handlar detta om hur de totalasamhälleliga resurserna fördelas och vem som har makten över dem. Det är därförvi vidhåller arbetarrörelsens gamla paroll att arbete och social välfärdförenas med kampen för demokrati och socialism. Tre budskap har vi fått i interpellationssvaret.Devalveringen skall klara av det hela, och den lyckas, säger man - utan att detblir några jobb någonstans. Finansministern är ju inte den som är direktpositiv, utan han har sagt att det blir väldigt svårt. Investeringarna ienergi, vägar, järnvägar och annat är det andra budskapet. Vad jag har förståttär regeringens satsning i stort sett en engångssatsning till dess den privataindustrin och annan industri får fart på hjulen. Man förlitar sig fortfarandepå samma krafter. Det sker också en AMS-satsning. Det är dessa tre budskap som tydligen skall räddaBergslagen både på kort och på lång sikt. Var finns planmässigheten? Var finnsmakten att styra? Var finns över huvud taget tankarna som kom fram i det förstalöntagarfonds-förslaget, att på något sätt styra investeringarna till rättobjekt i rätt syfte? Såvitt jag förstår ingenstans! Jag har ställt frågor om kortsiktiga åtgärder för attminska arbetslösheten. Svaret på dem är bara att det tydligen står merAMS-medel till förfogande och att det finns vissa investeringsprojekt. På långsikt är svaret en internationell uppgång. Det sägs inte ett ord om de kraftersom har ödelagt Bergslagen och . Jag skulle till slut vilja ställa en följdfråga. Vi har enNorrbottensproposition på vårt bord . Kommer vi att ha enBergslagsproposition på vårt bord , eller förbereds det åtgärder föratt rädda nästa krisregion? Jag kan väl ytterligare förlänga frågan: Kommer detatt bli fler sådana här krispropositioner, t, ex. om och andra områdensom är drabbade? Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän 23BJÖRN (vpk); Jag tackar först arbetsmarknadsministern försvaret på interpellationen. I sitt svar uttrycker arbetsmarknadsministern en viss oroinför dagens ekonomiska situation och därmed den stora arbetslösheten. Jag kandela denna oro, men fill skillnad från arbetsmarknadsministern är jag intebenägen att sätta någon särskilt stor tilltro eller något hopp till denkonjunkturuppgång som vi enligt arbetsmarknadsministern står inför. a. på det utnyttjande av produkfionskapaciteten som vi har inom svenskindustri . Det utgör enhgt uppgifter av möjlig Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän produktionsgrad.Detta innebär i alla fall enligt min åsikt att 1. en ökadindustriproduktion med nödvändighet inte leder till fler arbetstillfällen, ochatt 2. ökadeinvesteringar som inte syftar till ökad förädlingsgrad eller nyetableringåtminstone inom befintlig basindustri inte betyder fler arbetstillfällen,snarare tvärtom. Regeringens finansplan ger också fog för ett sådantresonemang. I den sägs det bl. a. att man räknar med en tillväxt på mensamtidigt med en minskning av arbetstillfällena med ungefär 20 000. Beträffande de kortsiktiga arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna för del säger arbetsmarknadsministern i sitt svar att deökade medlen för beredskapsarbeten inneburit en ökning av antaletberedskapsarbetare jämfört med antalet föregående år. 50 %brukar ju vara en imponerande siffra i vissa sammanhang och kan även i det härfallet förefalla vara så åtminstone vid första anblicken. Låt oss se på vaddetta tal innebär. För att använda procenträkning innebär den 50-procentigaökning som det talas om i svaret en minskning av den öppna relativaarbetslösheten med . Jag vill med detta naturligtvis inte på någotsätt förringa värdet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i fråga omberedskapsarbeten. Jag tycker emellertid att det är värdefullt att sätta dennämnda ökningen av beredskapsarbetena i relation till olika förhållanden. Manfår på så sätt en tydligare bild av den förhärskande arbetslösheten. I det härfallet innebär det fortfarande mer än 10 000 arbetslösa värmlänningar. Jag vet inte i hur pass hög grad arbetsmarknadsministerndelar mina framlagda allmänna synpunkter. När det gäller tycks vidock vara overens om att det är ett av de av arbetslöshet hårdast drabbadelänen. Det behövs enligt min mening krafttag för att inte länet skall utarmas totalt.Vi behöver en politik som tar sikte på att främja sysselsättningen i länet påsåväl lång som kort sikt. I detta sammanhang tror jag inte att man kan sättasin tillit till någon anad konjunkturuppgång. Historien har för delgång på gång visat ohållbarheten däri på . Det är i detta sammanhang, herr talman, man får se deförslag som förs fram från arbetarrörelsens sida om utarbetande av långsiktigaprogram och planer för den samhälleliga utvecklingen av . 1 dettasammanhang vill jag speciellt peka på de värmländska regionalpolitiska motionersom lagts fram till från SAP:s och vpk:s sida. Dessa motioner harmånga gemensamma beröringspunkter. De viktigaste av dem är, som jag ser det,kravet på ett samlat konkret initiativtagande från regeringens sida för attfrämja sysselsättningen i och hemställandet om en arbetsgrupp ellerkommission, som den kallas i vissa fall, för utarbetande av en långsiktigutvecklingsplan för . Det saknas inte heller konkret arbetsmaterial för denämnda åtgärderna. Jag har i min interpellation gett några exempel pårealiserbara åtgärder, bl. a. inom tillverknings- och förädlingsindustrin. Ensatsning på svensk pappersteknologi skulle garantera sysselsättningen ochmöjligen utöka antalet sysselsatta på KMW i . En ökning av självförsörjningsgraden när det gällermineraler i , en utvinning och anrikning av dessa, skulle ge många nyajobb till . Jag tänker i det fallet på en utvinning och anrikningav jordmineralet kyanit. är som bekant en av arbetslöshet myckethårt drabbad del av vårt län. En satsning på tillverkning av en svensk jordbrukstraktor- för all del också på tillverkning av jordbruksredskap - finns det möjlighetatt genomföra i . Vi har en gammal tradition på det området. Teknikenoch tillverkningsresurserna finns, bl. a. i och i . Dettaskulle öka självförsörjningsgraden från noll. En sådan satsning skulle ocksåinnebära ökade möjligheter för det löntagarägda bruk att fåavsättning för sina produkter även inom länet. Jag har valt att anföra tre exempel på realiserbaraindustrisatsningar. När det gäller flera av de nämnda Värmlandsprojekten harman faktiskt redan påbörjat arbetet. Problemen med dessa konkreta arbetsprojektoch idéer är emellertid att det för fortlevnad och utveckling krävs en planfrån samhällets sida. Att komma fram till en lösning i fråga om svårasysselsättningsläge är som sagt en stor, men inte omöjlig arbetsuppgift. Detär nu hög tid att börja ta de första stegen när det gäller värmlänningarnasrätt att leva, bo och försörja sig i sitt eget län. Jag vill således ställa tvåfrågor till arbetsmarknadsministern, som har bästa tänkbara chans attutveckla sina synpunkter för oss värmlänningar: Är arbetsmarknadsministern, liksomvi i , beredd att satsa på upprättandet av en särskild utvecklingsplanför ? Gör arbetsmarknadsministern, medtanke på läget i , den bedömningen att det är aktuellt med utarbetandeav en särskild proposition med förslag till åtgärder för att bekämpaarbetslösheten i ? Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän 24PAUL LESTANDER (vpk): En elakartad halsinflammation gör att det ärnästan omöjligt för mig att gå upp och bemöta arbetsmarknadsministernsinterpellationssvar. Jag skall emellertid försöka göra mig förstådd. Jag vill tacka arbetsmarknadsminister svaret. Vi är tydligen överens om att arbetslösheten fortfarande äralldeles för hög. Detta gäller särskilt . Norrbottenspropositionen innebär en stor ekonomisksatsning. Större delen av de resurser som ställts till förfogande går tillfinansiella rekonstruktioner av statsägda företag. Medelstillskotten räckerinte till några offensiva insatser inom berörda företag. Vidare uttalar arbetsmarknadsministern förhoppningar närdet gäller möjligheter att återta marknadsandelar inom EG. Det vorepositivt om de förhoppningarna kunde infrias. Men inte ens medsfigande efterfrågan torde dessa eventuella möjligheter till ökad export täckaen expansion av . För bildandet av ett statligt handels- och bytesbolag Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän för främstÖsteuropamarknaderna, något som vpk föreslår, erforderas så mycket stöd attbolaget kan starta sin verksamhet. Till förslagen i övrigt när det gällerNorrbottenspropositionen finns det säkert anledning att återkomma i samband medriksdagens behandling av denna proposition. Sammanfattningsvis kan sägas att några nyaindustrietableringar för att bekämpa arbetslösheten i inte ställs iutsikt i svaret. Jag vill börja med några ord om Bergslagen.Först vill jag säga att regeringen är mycket väl medveten om att Bergslagen harstora bekymmer och har drabbats hårt av järn- och stålindustrins problem ochatt svårigheterna för de enskilda människorna i många av orterna där uppe ärmycket stora. Bergslagen är, precis som sade, mycketexportberoende. Därför borde man egentligen dra precis den motsatta slutsatsenmot vad gjorde i fråga om devalveringens effekter.Devalveringen kan ge vår exportindustri bättre möjligheter . Demöjligheterna måste utnyttjas. Såvitt vi kan se har också den svenskaexportindustrin haft en utveckling som varit mycketpositiv. Jag tror att det finns anledning att också i framtidenverkligen utnyttja de svenska naturtillgångarna, att inte kasta de gamlasvenska basnäringarna på någon sophög och satsa bara på det som i vissasammanhang kallas för framtidens industribranscher, exempelvis elektronik.Skall vi kunna göra det måste vi också bli bättre när det gäller t. ex.malmprospektering. Det är ur den synvinkeln som vi har släppt in BP på det härområdet - vi vet att BP har ett kunnande som vi inte har här i landet. Just medtanke på möjligheten att utveckla näringslivet, utveckla basnäringarna iBergslagen, måste vi söka sådant nytt kunnande. Detta borde, tycker jag, ävenLars-Ove kunna se som något positivt i stället för att baraschablonartat tala om kapitalister, vinster och annat sådant. Det finns väldigt mycket som är bekymmersamt i Bergslagen.De arbetslöshetssiffror som vi fick senast visar en mycket besvärlig situationi Bergslagen och på många andra ställen. En ljusglimt, om än liten - det villjag hålla med om - var att vi just beträffande fick en ökningav de lediga platserna, både de nyanmälda och de kvarstående, samt en minskningav varslen om personalinskränkningar. verkade delvis nästan litet hånfull motatt vi lagt fram ett förslag speciellt för . MenNorrbottenspropositionen har kommit till därför att är det områdesom har det allra svårast och som kräver en särskild solidaritet från landet iövrigt. Jag skall inte ta upp förslag omarbetstidsförkortning , eftersom vi skall ha en debatt om just den frågan omen stund, efter en interpellation som han själv har ställt. Det är inte så som sade i sitt inlägg,att den socialdemokratiska regeringen för en passiv politik när det gällersysselsätt- ningen.Men hans sammanfattning var i och för sig inte så dålig. Vi satsar på devalveringen. Den kommer att ge svenskindustri möjligheter till framgång både på exportmarknaden och påhemmamarknaden. Vi satsar på investeringsprogram. Tre miljarder lades ned påsärskilda investeringar som beslutades av . Det var ingenplanlöshet i de investeringarna. partikamrater pläderade ivåras för den typen av investeringar, när vi gemensamt försökte få deborgerliga här i att samlas kring ett liknande program. Då vartongångarna inte desamma, då talade man om det positiva i detta. när det ärgenomfört verkar det som om det nästan inte vore värt någonting alls. Detinvesteringsprogrammet, om , kommer att ge svensk industrioch svensk arbetsmarknad möjligheter till ökad sysselsättning. Men det är klart att jag på sätt och vis håller med BjörnSamuelson om att det inte alltid förhåller sig så att den ökade industriproduktionenger nya jobb. Om vi ser på situationen i dess helhet på arbetsmarknaden, kanskedet inte heller är det allra viktigaste. Vad som är viktigt för oss nu är attvi bryter den nedgående trend som svensk industri har råkat ut för under en följdav år. Vi kan inte fortsätta att år för år minska sysselsättningen i industrinmed mellan 30 000-40 000 personer , den utvecklingen måste vi hejda. Meni framtiden kanske det viktigaste inte är just ökningen av antalet anställda iindustrin, utan styrkan i själva industrin, en styrka som skall ge ossmöjligheter också att kunna kosta på oss att bära en tjänstesektor, både enprivat och en offentlig sådan. Vi vet - det diskuterades ganska ingående i den föregåendeinterpella-tionsdebatten - att behovet att få arbetsuppgifter utförda kanskeframför allt finns inom den offentliga sektorn, där många stora behovfortfarande inte kan tillgodoses. En del av det jag sade till kan ocksågälla som svar till . Jag håller alltså med om att det ärviktigt att vi letar efter som vi inte använder i det svenska samhälleti dag. Här nämndes ett exempel. Jag måste erkänna att jag inte är en sådanexpert att jag har någon kommentar beträffande det särskilda mineralet. Vi har från regeringens sida gjort ett särskilt programför ; vi har samlat oss kring en utvecklingsplan för ioppositionsställning, och den har vi nu föreslagit att genomföra. Det finns naturligtvis inte förutsättningar att för varjelän som har stora problem på arbetsmarknaden göra motsvarande satsningar i detläge som vi nu har. Det finns alltså inte möjlighet för oss att för län efterlän lägga fram propositioner som motsvarar Norrbottenspropositionen. Detbetyder inte att de problem som finns på arbetsmarknaden i Bergslagen eller iVärmland skall ses som mindre viktiga att attackera. Men vi kanske måste väljaandra arbetsformer för att försöka lösa dem, och medverka till att försöka lösadem, än just särskilda propositioner. Får jag säga några ord om Norrbottensförslaget. Jagförstår att har svårt att tala, eftersom han har influensa. Detär många som har råkat ut för detsamma. Jag tycker att det som han sade allrasist inte var Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän Det var inga framtidsvisioner i Norrbottenspropositionen, tycktejag han sade; det fanns inga förslag om att få ny industri och ny verksamhettill . Jo, visst finns det sådana förslag. Här finns förslag omatt lägga en stabil grund för framtiden för det som finns där uppe i gruvorna,även om vi tyvärr-jag kan inte se någon annan möjlighet - måste räkna med attLKAB kommer att sysselsätta ett mindre antal människor än vadbolaget har gjort . Men vi måste långsamt medverka tillatt bygga upp någonting annat som kan bli stabilt. Av den anledningen finns deten lång rad förslag i propositionen. Därför kommer också regeringen att görasärskilda ansträngningar. a. kommer den att försöka intressera privatföretagsamhet för att sysselsätta människor i . Detta innebär inteatt vi skall flytta sysselsättning från andra krisorter upp till ,men vi skall försöka få en expansion däruppe. Det är viktigt att dessa kravinte bara ställs på.industrin utan även på den offentliga verksamheten. I detsyftet finns också krav som gått ut till de olika statliga myndigheterna att deskall göra en genomgång av sin verksamhet för att se vad som kan läggas upptill bl. a. den här SIGA-verksamheten. 26LARS-OVE (vpk) replik: Jag är absolut inte hånfull mot enNorrbottensproposition. Vad jag möjligtvis kan vara något hånfull mot ärregeringens övergripande politiska och ekonomiska tag över alltihop. Om detfinns någon konsekevens i detta kommer det flera propositioner framöver avNorrbottenstyp. Beträffande Bergslagens exportberoende skulle jag dra enannan slutsats, sade arbetsmarknadsministern. Nej, varför det? Exportberoendetutarmar nämligen området. Tillfälliga uppgångar i konjunkturen eller endevalvering kommer att följas av motåtgärder från annat håll, vilketbetyder att vi skall slå ut andra pä den krympande marknaden. Det är tydligen regeringens tro. Jag tror inte att det är någon godpolitik . Även en annan sak kommer här med i bilden, nämligen attexportinriktade företag flyttar jobben utomlands och flyttar sin verksamhetallt längre bort från detta område. Det är det vi har fått uppleva. Det innebären stor fara för exportinriktningen. Basindustrierna är ingen sophög. Dem skallman utveckla, dem skall man satsa på. Där kan vi vara överens. Men då skall visatsa på dem. Då måste vi ha någon annan inriktning och inte följa detinternationella kapitalets villkor och behov. Ett exempel är BP. Jag ser inte så schablonmässigt påvinster och annat. Om regeringen har denna syn på hur vinster fördelas isamhället, om det är trams, då förstår jag regeringens politik. Då nonchalerarregeringen den grundläggande maktfrågan i samhället. Det är oerhört beklagligt.Jag är nämligen i gott sällskap med som hyserstora farhågor för just vad som kan hända med ett multinationellt bolag,världens största gruvbolag f. n. Beträffandede framtida jobben vill jag säga att nu krävs någonting annat. Vi ärvisst positiva till industriinvesteringar. Vi har ju röstat för dem här. Vi harfaktiskt hjälpt regeringen därvidlag. Men jag blir litet mer pessimistisk närjag hör regeringens finansminister uttala vad regeringen skall satsa på, attregeringens inställning är att försöka få upp sysselsättningen delvis genom enspontan uppgång i den privata sektorn, delvis genom en uppgång av den offentligasektorn. Ja, just det. Det var detta jag kritiserade, den spontana uppgången avstorfinansen. Det är den som skall sköta industriutvecklingen, och det har viju erfarenhet av tidigare. Det kan väl ändå inte vara arbetarrörelsens politikatt satsa på denna häst som från början har förlorat. Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän 27 (vpk) replik: Jag kan ju upplysningsvis nämna att denmineral jag nämnde, kyanit, används i vissa aluminiumlegeringar. Vi importerarhelt och hållet detta legeringsämne . Det finns fyndigheter i norraVärmland av denna kyanit, vilka betecknas som de rikaste i . Det ären jordägarmi-neral, och rätten till utvinning av denna fyndighet harForshammarsgruppen, som är ett belagt dotterbolag till . Det har gått mångaturer kring det här projektet, och det är ännu inte riktigt färdigkört. När jag i mitt förra inlägg tog upp frågan om investeringarinom industrin menade jag att det inte går att enbart säga att ökadeinvesteringar är av godo - det betyder i många fall just borttagande avarbetstillfällen. Jag har ännu inte fått svar av arbetsmarknadsministern påmin andra fråga, nämligen om arbetsmarknadsministern vill verka förtillsättandet av en arbetsgrupp "för att" - för att citera densocialdemokratiska Värmlandsmotionen - "utarbeta ett långsikfigt programför industriutbyggnaden och reindustrialiseringen av Bergslagen". 28 (vpk) replik: Det är möjligt att jag uttryckte mig oklart,men jag sade faktiskt att det inte i svaret hade ställts i utsikt någraindustrietableringar -Norrbottenspropositionens innehåll gick jag inte in på imitt inlägg. Man kan inte vara överdrivetoptimistisk på grund av det förslaget; det innehåller inte tillräckligt mångaoffensiva element. Det är möjligt att raggningen bland företag för att få framinsatser inom tjänstesektorn kan ge ett visst utbyte, men de industripolitiskaverkningarna av planen är ändå inte av den storleken att de kommer att lösaNorrbottens sysselsättningsproblem. 29Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Låt mig till Lars-OveHagberg säga att jag väl kanske har en annan utgångspunkt för arbetet änLars-Ove har. Det har ju aldrig varit socialdemokratins uppfattning attvi helt skall radera ut det privata näringslivet. Av de inlägg som Lars-OveHagberg här gjort får man intrycket att han menar att det är enda lösningen påde problem vi har. är förmodligen ett av de länder i världen som hartjänat på Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän frihandeln.Vår trygghet, vår höga sysselsättning, vårt välstånd har i stor utsträckningberott på att vi har haft en god handel med andra länder, att vi har lyckats påexportmarknaden. har vi fått stora problem på denna marknad.Sverige har tappat mycket. Vår exportindustri har i stor utsträckning varitkoncentrerad på investeringsvaror, och när investeringsverksamheten runt om ivärlden minskar drabbar det vår exportindustri hårt. Men jag har den grundläggande uppfattningen att om viskall kunna klara sysselsättningen i landet och om vi skall kunnaklara en god omsorg i den offentliga sektorn, då måste vi se om vårt hus närdet gäller exportindustrin, då måste vi finna nya former för den, då måste vifinna nya marknader, som vi ser till att stärka det som har framfidenför sig av den gamla, traditionella exportindustrin. Här har devalveringen storbetydelse. Här har också sådant som malmprospektering stor betydelse, inteminst för områdena i Bergslagen. Genom att, som regeringen denna vårföreslagit, dels via budgetpropositionen anslå särskilda medel förmalmpro-spekteringen under en följd av år i Bergslagen och , delstillåta kunnande, även om det är utländskt, i form av BP att komma in på densvenska marknaden kan vi ge gammal, traditionell svensk bergshantering och dessföljdnäringar bättre förutsättningar . Det kan, tvärtemot vadLars-Ove hävdar, ge oss bättre möjligheter . Detta är inteåtgärder som flyttar exportindustrin utomlands - det är åtgärder som stärkerexportindustrin här hemma i .