prot · G60976 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag har själv besökt de industrianläggningari där utrustningen för och 3 var undertillverkning året före folkomröstningen. Det är på det sättet. Jag har noggrantmed företagsledningarna och fackklubbarna på de industriföretagen gått igenom degällande kontrakten och de skadeståndseffekter som skulle ha uppstått omkontrakten hade brutits. Det går inte att komma förbi att det är pä det sättet.Man måste acceptera fakta, även om de är obekväma. Vi kunde ha diskuterat attbygga alternativa elkrafts- och energianläggningar för de pengarna. Jagskulle bra gärna vilja höra föreslå vilka Om kostnaderna för kärnkraften vattendrag som skulle ha byggts ut, eller var vi skulle habyggt kolkondens-anläggningar. Förseningen har naturligtvis lett till kostnadsökningar.En stor del av kostnadsökningarna beror på att kapital med hög ränta är bundetunder mycket , och när byggnadstiden förlängs blir det ett mycket stortekonomiskt problem. Det är detta som det här är fråga om. Det är också i självaverket de långa byggnadstiderna, som det alltid blir fråga om. som leder fillatt - med vanliga företagsekonomiska kalkyler - alla storaenergiprbdukfionsanläggningar blir förlustgivande . Men utslagetpå hela sin driftstid skall de naturligtvis vara bra anläggningar, och hittillsvet jag inte om några anläggningar som inte heller med tiden har gett vinst,och betydande vinster. Våra gamla vattenkraftsanläggningar är ett bra exempelpå det. Företagen skulle inte alls ha stått med osäljbaraprodukter. säljer och köper elkraft till och från våra nordiskagrannländer. Som säkert känner till finns det ett omfattandenordiskt samarbete på det här området. var slutresultatet attSverige hade en nettoimport på , som vi fick betala för. Hade vi haft enhögre elproduktion, så hade vi kunnat slippa det här. Vi hade t. o. m. kanskekunnat sälja så mycket till , som använder avBarsebäcks elproduktion för att klara sin elförsörjning, att man hade sluppitatt ha en så omfattande verksamhet i kolkondensverk i , som försurarnaturen i . Det skulle ha varit både ekonomiskt fördelaktigt och ha getten miljömässig fördel. Visst hade vi kunnat få användning för de häranläggningarna om de hade kommit i gång enligt de ursprungliga planerna. 9IVAR (): Låt mig först poängtera att jag är klartmedveten om att det var åtskilligt kapital som var bundet i och O 3 redanvid folkomröstningen. Storleksordningen var då, enligt de uppgifter jag harkunnat få fram, ca 10 miljarder. Men det kvarstår ändå, om man ser påtotalkalkylen, ca 25 miljarder - precis som jag har sagt. För min del har det aldrig varit aktuellt att försöka förafram sådana alternativ som kolkondensanläggningar, kolkraftvärmeverk eller enkraftig utbyggnad av vattenkraften. Jag angav vad jag anser att vi skulleha satsat på: ett bättre brukande av den elström som vi ändå hade hafttillgänglig och på skogsbränsle och torv t. ex. Den mest intressanta uppgiften i energiministerns senasteinlägg var att hon bekände att räntan har en mycket stor betydelse förkostnaderna. Låt mig då dra den slutsatsen att vi i alla fall är överens på denpunkten, att anläggningskostnaden också bör inbegripa räntekostnaderna. Därmedskulle alltså energiministern dela min uppfattning när det gäller min andrafråga. Vi ser nu att elströmsförbrukningen minskar, till störstadelen beroende på den milda vintern. Vi har alltså inte den ökning som vi hadeunder förra årets kalla vinter. Jag vill poängtera detta med anledning av attenergiministern hävdar attdet skulle ha gått bra att sälja väldigt mycket mer svensk elström. Om vi skall titta på importkvantiteten, tror jag också viskall titta på vilka priser vi betalade för den importen. Det är ju så att detfinns en mycket välkalkylerad driftekonomi när det gäller att sälja och köpa.Jag tror inte att den import vi haft hade gett kostnader av ens tillnärmelsevisden storleksordning som de sista reaktorerna skulle ha krävt för motsvarandekärnkraftsproduktion. Sedan är det ändå så att räntan har stor betydelse underbyggtiden. Men en icke utnyttjad anläggning kostar också. Vi kanske inte idenna debatt helt kan klara ut alla begrepp i det här sammanhanget, men jaghävdar att om de tio första reaktorerna hade gått så som man från kraftbolagenssida hade hoppats, skulle det icke - detta har CDL själv sagt i ettsvar till energikommissionen-finnas något behov av ILanoch 12:an. Under sådanaförhållanden, hävdar jag fortfarande - och då bygger jag på CDL:s egnabedömningar - att det inte finns någon verklighetsbakgrund för resonemanget omatt folkomröstningen egentligen skulle ha gett några fördyringar. Jag skulle fortfarande vara tacksam om jag kunde få svarpå min första och min tredje fråga. Om utvecklingen inom kärnkraftsområdet För undvikande av alla missförstånd vill jagbara deklarera att jag inte ansluter mig till sätt att räkna. 11 (): Det var beklagligt att vi inte kunde kommaöverens på någon punkt. Men om energiministern inte ansluter sig till mitt sättatt beräkna anläggningskostnaderna - jag poängterar att det bara är den delenjag just nu diskuterar -, måste hon i stället ansluta sig till någon typ avrealvärdesberäkning eller någon sorts historiska värden även föranläggningskostnaden. Och finner jag det mycket tveksamt om energiministernlyckas åstadkomma en energidebatt som är förståelig för den vanliga svenskamedborgaren. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1982/83:42 om utvecklingen inom kärnkraftsområdet har ställt följande frågor till mig: Villregeringen göra ett klart uttalande om att kärnvärmereaktorn Secureunder inga förhållanden kan komma i fråga vid den utbyggnad av fjärrvärmesystemensom nu förestår? Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attstoppa den snabbt pågående utbyggnaden av el i värmesystemen? Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attstoppa upparbetningen av svenskt kärnkraftsavfall? Vad kommer den slutliga kostnaden för reaktorerna F3 och O 3 att bli, och vilket pris per kilowatt ger detta om kostnaden intesubvenfioneras? Kommer regeringen att ge laddningstillstånd fördessa reaktorer, och i så fall med vilken motivering och med stöd av vilkenlag? Svaren på frågorna ärföljande: Någon kärnvärmereaktor ingår inte i den utbyggnadav fjärrvärmesystemen som förestår med anledning av det investeringsprogramsom regeringen och har fattat beslut om. I energipolifiska beslut (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) anges att elenergi böranvändas för att ersätta olja för uppvärmningsändamål. Det är denna övergångsom nu pågår. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen, bl. a. för attsäkerställa att el för uppvärmning används i flexibla system som är förenligamed den beslutade kärnkraftsavvecklingen. Regeringen är inte heller främmandeför att vid behov lägga fram förslag som stärker kommunernas inflytande pådenna punkt. Regeringenär i princip emot att - såsom de fidigare regeringarna gjort - i realiteten binda företagen vid upparbetning av använt kärnbränsle. Upparbetning bör inte komma i fråga för den mängd - av den beräknade totala mängden använt bränsle från det svenska programmet - för vilken avtal om upparbetning ej har slutits. Detta kräver dock en översyn av gällande lagstiftning. Någon slutkostnad för reaktorerna ochOskarshamn 3 kan av naturliga skäl inte anges eftersom reaktorerna ännu ej heltfärdigställts. Några statliga subventioner är inte aktuella. Regeringen kommer att i laga ordning prövaansökningar om ladd-ningsfillstånd för kärnkraftsreaktorerna ochOskarshamn 3 sedan ansökningarna har kommit in till regeringen. Avsikten är attprövningen skall ske på grundval av en reformerad lagstiftning. Jag kannaturligtvis inte föregripa denna prövning. 13 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Det varväldigt kortfattade svar jag fick på frågorna och långt ifrån vad jag hadeefterlyst. Jag tar dem i tur och ordning. Fördet första frågan om kärnvärmereaktorn . Vad jag efterlyser frånregeringens och energiministerns sida är ett klart uttalande om att det inteunder några omständigheter skall planeras eller på annat sätt arbetas förinförande av kärnvärme i de svenska systemen. Jag vet naturligtvis att någraSecure inte ingår i den nu planerade fjärrvärmeutbyggnaden, vilket harvarit uppe till behandling här i . Det var inte det jag var ute efterheller. Det viktiga är om man för all framfid vill säga nej till användning av kärnvärmei de svenska värmesystemen. Denna fråga är inte minst viktig mot bakgrund av denkampanj som ASEA bedriver för att placera sin kärnvärmereaktor på marknaden.Det är en väldigt omfattande kampanj ASEA bedriver, och man försöker på allasätt att propagera för sin kärnvärmereaktor framför allt i , men även iutlandet. egna partikamrater i har gåttut offentligt och sagt att de vill göra allt vad de kan för att ASEA skallkunna placera sin kärnvärmereaktor Secure inom den svenska värmeförsörjningen.Därför är det en mycket motiverad fråga, och jag tycker att det är ett väldigtdåligt svar som lämnas, där man bara hänvisar till det allra senaste beslutet.Detta gäller den stora frågan för hela framfiden. Innefattar folkomröstningsutslaget och riksdagsbeslutet,vilket innebar utbyggnad av högst tolv reaktorer, även kärnvärmereaktorer? Detär det som det är det viktiga. Är det fråga om högst tolv reaktorer skall detinte installeras några kärnvärmereaktorer - det var det jag ville ha besked om,inte någonting annat. Beträffande elströmmen i värmesystemen anser regeringentydligen att det är en bra utveckling att man för in en massa elström i värmesystemet.Det framgick också av det frågesvar som finansminister lämnade i börjanav detta interpellations- och frågeplenum att man tänker vidhålla beslutethärom och genom skattelättnader osv. underlätta detta införande. I propositionnr 90, som det talas om i interpellationssvaret, räknar man med att på dettasätt skall ha införts i värmesystemen t. o. m. . Jagskulle vilja fråga hur regeringen ser på läget . Hur stor del avvärmeförsörjningen kommer att tillgodoses av el när vi kommer ? Det som är intressant är ju också hur detta så småningomskall ersättas. Det är den frågan som gör oss oroliga. Vi har sett hurkärnkraftsbolagen och andra intressenter ständigt har drivit fram beroenden.Sedan har man ställt både riksdag och regering inför det faktum att olika behovförelegat och sagt att vissa åtgärder nu måste vidtas, t. ex. att behållakärnkraftverk i drift eller kanske bygga nya, osv. Det pågår t. ex. ingen utbyggnad av vindkraft, som är en framtidskällaför elprodukfion. Det skall infe hända något på det området förrän 1984.Antalet mottrycksinstallationer har gått ned till praktiskt taget noll. Jagtror att det installerades ungefär en terawattimme i mottryckskraft.Om vi skall kunna ta reaktorerna ur drift , måste vi ha'byggt utandra elprodukfionskällor. Om man inte skall ge sig på de fyra älvar som vialla känner fill, måste man satsa på andra elproduktionsformer för att kunnafylla det behov som har byggts upp genom att den omfattande installationenav el i värmesystemet har tillåtits. Vilka planer finns alltså för en utbyggnad avelprodukfionen som kan ersätta den kärnkraftsbaserade elvärmen ellerdäromkring? Sedan fill frågan om upparbetning. Regeringen är emotupparbetning, säger , och det har också framhållits flera gångerunder de Om utvecklingen inom kärnkraftsområdet Om utvecklingen inom kärnkraftsområdet senasteveckorna och månaderna. Men varför har ni då inte gått in för ett förbud motupparbetning? I den utredning som jag själv sitter med i och som strax är klarmed sitt arbete har inte socialdemokraterna - och inte heller den korta tid då hon själv var ledamot - gått med på att något förbud motupparbetning av kärnkraftsavfall skall införas. I den nya lagen kommer detfortfarande att stå öppet för upparbetning. Varför, om ni är emot det? Dä bordeni se fill att sätta stopp för den, men det är tydligen inte meningen. Det talas om att det bara är av det använda svenskakärnbränslet som skall upparbetas. Men vilka skäl finns det för att vi överhuvud taget skall upparbeta dessa eller ens de som har varitaktuella ? Det finns ännu inte angivna några hållbaraskäl till att man måste fortsätta upparbetningen. Här kommer man naturligtvis in på den välkända frågan omkärnkraft och kärnvapen, som har diskuterats så mycket. Vi vet att det ärbrist på plutonium i världen på grund av den ökade kärnvapenupprustningen ochpå grund av kärnvapnens ändrade karaktär. Man övergår mer och mer tillplutonium i bomber och andra vapen, i stället för uran. Detta gör att det ärbrist på militärt plutonium. Det som produceras i de militära reaktorernaräcker inte fill, utan man har mer och mer börjat se pä det som kommer frånanvänt kärnbränsle. Vi vet att teknikerna finns och att sådant kärnbränslekanske redan används i stor skala. Vi känner inte till hur stormakterna har detordnat pä den punkten. har i sin årsbok givit en mycket kraftigvarning för denna utveckling och pekat just på den ökade efterfrågan påplutonium. Bristen på vapenplutonium gör att använt kärnbränsle under denärmaste åren kommer att bli den stora källan för anskaffning avvapenplutonium. I det läget fortsätter regeringen alltså att gå med påupparbetning och vill inte ens skriva nya lagar som skulle sätta stopp försådan . Det gäller alltså ett allvarligt spörsmål. Det har ännuinte givits några tillfredsställande svar på frågan varför vi skall fortsättamed upparbetning. Jag ställer om igen frågan till här i dag:Varför skall vi upparbeta av det svenska kärnbränslet? Eftersom i den andra interpellationsdebatteninte ville föra någon debatt om kostnaderna, så måste jag återvända litet tilldet ämnet. Jag vill konstatera att det är konstigt att BirgittaDahl svarar mig att det över huvud taget inte går att lämna några kalkyler övervad det kommer att kosta att bygga och O 3 förrän de är färdiga. Men vi vetallesammans som sysslar med de här frågorna, att det finns kalkyler ochberäkningar. Det framgår av interpellationssvaret till . Då voredet väl högst lämpligt att redovisa dem, om det ställs en fråga. Det ärnonchalant, tycker jag-inte mot mig, det är ointressant, men mot de delar avsvenska folket som är intresserade av detta -, att bara förklara att det kanman inte säga någonting om, när vi vet att det finns en massa kalkyler av denhär arten. Jag villåtervända till detta med kostnaderna för de enskilda verken. så, attkostnaden för elströmmen som skall produceras av O 3 eller kommer att höjasmed kanske för att verket skall betala sig? I så fall är ju intekärnkraften så väldigt billig och bra som det har påståtts av BirgittaDahl och andra. Det är klart att en nyinvestering alltid blir dyr i börjanoch att den måste betalas , vilket berördes här förut. Men det är ju enväsentlig skillnad mellan vindkraft eller vattenkraft å ena sidan och kärnkraftå andra sidan. Vi kan mycket noga beräkna kostnaderna för vattenkraften. Vi vetungefär när driften har betalat sig. Det är också ganska lätt att beräknakostnaderna för vindkraft, eftersom försök och även massproduktion är i gäng påmånga håll i världen. Men när det gäller kärnkraftens kostnader är vifortfarande, precis som för fem sex är sedan, väldigt osäkra. Ingen kan stigaupp och säga att så och så mycket kommer det att kosta. Vi vet ännu inte vadden slutliga kostnaden kommer att bli, med avfallshantering och annat som jagtalade om förut. Att man sedan tar pengar i form av avgifter enligtfinansieringslagen, som vi har här i , är ju ointressant, för det blirju ändå konsumenterna som till slut får betala för dessa dyra anläggningar. Därför förvånar det mig storligen att fortfarande vidhåller att kärnkraften är en billigenergiprodukfionsform. Vad vet om det? Jag tycker att det ärganska vågsamt att stiga fram och säga någonting sådant. då vihar diskuterat kärnkraften har det redovisats högre och högrekostnader, större och större betänkligheter från alla möjliga håll, och störreoch större problem med kärnkraften. Då kan den inte gärna vara billig. Sedan detta med de sista reaktorerna, och O 3. Behövsdessa två reaktorer? Det har ju i debatten här talats om överskott påelström. har själv talat om export osv. Varför skall man ladda F3 och O 3, om vi inte behöver dem? Vi får då nya problem med att ta hand omderas avfall - och avstängande när den saken blir aktuell. gäller villkorslagen och atomenergilagen. Det är juinte alls säkert att den här nya lagen, som vi håller på att arbeta med, kommeratt bli klar till dess att ansökan om laddning av och O 3 kommer in. Dethar sagts att det skall komma en ansökan . Då är det inte alls säkert attden nya lagen är klar, utan då blir kanske regeringen tvungen att prövaladdningstillståndet för de här två nya, stora reaktorerna enligt gällandelagar, dvs. villkorslagen och atomenergilagen. Jag skulle vilja fråga: Vad görregeringen då? Kommer ni att uppskjuta laddningen tills den nya lagen harhunnit behandlas, beslutas och träda i kraft? Eller måste man geladdningstillstånd enligt den gamla lagsfiftningen? Då är det intressant attveta vilka krav man skall ställa, eftersom det tydligen blir fråga om att geladdningsfillstånd utan upparbetningsavtal. Det skall alltså bli direktförvaring. Vad finns det då för metod som är säker, eller helt säker - ellervilken form man nu vill använda? En mycket intressant fråga är alltså om detskall bli uppskov och man skall vänta på den nya lagen, eller om reaktorernaskall laddas enligt de gällande Om utvecklingen inom kärnkraftsområdet Om utvecklingen inom kärnkraftsområdet lagarna.Och vilka krav skall man dä ställa på slutförvaringen av det använda bränslet? 14 (): Jag vill helt kort kommentera de tre första svaren. Frågan om Secure kärnvärmereaktor är ju mycket viktig, ochden har blivit mycket viktigare efter det att luckrade uppdet klara riksdagsbeslutet om förbud mot Secure, fattat i samband med det storaenergibeslutet. Uppluckringen åstadkoms genom samverkan mellan socialdemokrateroch moderater. Det hade varit mycket värdefullt om energiministern hade velatdeklarera en åsikt i stället för att kringgå frågan genom att säga att enkärnvärmereaktor inte är aktuell just nu vid utbyggnaden av fjärrvärmesystemen. Sedan till det andra svaret. Jag tycker att man börförsöka att läsa in hela riksdagsbeslutet när det gäller nyttjande av vårelström. Det står mycket klart i propositionen, som en enig riksdag ställde sigbakom, att tillgänglig eleffekt skall användas för att på effektivaste möjligasätt ersätta olja. Det finns ingen möjlighet i världen att med t. ex. direktel,eller enbart elvärme, använda tillgänglig eleffekt på effektivaste sätt för attersätta oljan. Mot denna bakgrund, och mot det eniga riksdagsbeslutet, ärdet minst sagt anmärkningsvärt att socialdemokraterna lade fram förslag om ettuppskjutande när det gällde villkoren för direktverkande el. De medverkadeakfivt till att vi under ytteriigåre på ett icke effekfivt sätt användetillgänglig eleffekt, utan att ens vidta de föreslagna hushållningsåtgärderna.Det är anmärkningsvärt att på detta sätt nonchalera ett enigt riksdagsbeslut. Så fill det tredje svaret. Förutvarande regeringar har påintet sätt bundit företagen vid upparbetning. Villkorslagen har tvåinkörsportar: upparbetning och direktförvaring. Företagen har själva valtupparbetning, och det har accepterats. Jag tycker att det är viktigt att dettaslås fast. Om vi går tillbaka till vårens energibeslut, som bl. a. innebaruppluckring av förbudet mot Secure, finner vi att beslutet också innebar ettsocialdemokratiskt nej till det förslag om aktiv inriktning mot upparbetningsom lade fram. Då var det intressant att höra företrädare för socialdemokraternastå här och tala om att det runt hörnet fanns tekniker som skulle göra detmöjligt att helt neutralisera det upparbetade bränslet. Inför dessa spännandeframtidsutsikter borde man inte säga nej till upparbetning, menade man. är socialdemokraterna emot upparbetning, men av någonoförklarlig anledning vill de inte ta ansvar för denna sin ståndpunkt utananser sig bundna av förutvarande regeringar. Detta är en beklämmande svaghet.Det vore mera renhårigt om socialdemokraterna - och energiministern har jutillfälle att göra en deklaration i dag- klart sade ifrån attsocialdemokraterna inte har modet, för det är det som det hänger på, att i dagvidta de konkreta åtgärder som behövs för att hindra upparbetning. Svaret på den första frågan från OswaldSöderqvist fick den utformning det fick, eftersom fråga ärsom den är, dvs. knuten fill den nu pågående, beslutade utbyggnaden avfjärrvärmesystemet. Hade ställt frågan på annat sätt skullejag här ha upprepat det jag har sagt i praktiskt taget vartenda anförande sedanjag blev energiminister och som jag vet att ni har hört mig säga vid andratillfällen: Någon Secure-reaktor ingår icke i det svenska kärnkraftsprogrammetoch kan icke förekomma i någon form i framfiden, såsom har fattatbesluten efter folkomröstningen. Linje 2:s alternativ i folkomröstningen, somdenna regering arbetar för att fullfölja, innefattar icke någon Secure-reaktor.Sådana besked har jag på regeringens vägnar gett vid många tillfällen sedan jagblev energiminister. Men hade formulerat frågan på ettannat sätt, och jag svarade på hans fråga. När det gäller elanvändningen vill jag understryka att denskall ske på det sätt som har beslutat och på ett sätt som möjliggörför oss att och ersätta olja utan attlångsiktigt binda oss för vare sig kärnkraft eller en mycket hög elanvändningför uppvärmningsändamål. El skall användas för uppvärmning medan viförebereder den mycket betydelsefulla omställning av energisystemet som måstetill för att vi skall klara de långsiktiga energipolitiska besluten. Regeringenförbereder och har tagit initiativ fill en rad åtgärder för att göra dettamöjligt. Vår fjärrvärmesatsning, som vi förde fram efterregeringsskiftet, har en sådan strategisk betydelse på flera sätt. Vi skallinte ersätta el med el för uppvärmning utan med värmeproduktion påannat sätt, och då spelar fjärrvärmesystemets utbyggnad en strategisk roll,särskilt eftersom fjärrvärme än en distribufionsform för energi som kanutnyttja olika energikällor allteftersom de blir tillgängliga. I detta förstasteg satsar vi på den teknik som finns tillgänglig - värmepumpar,inhemska bränslen och kol med avancerad miljöteknik. Vi hoppas att längre framfå in också annat i systemet. Vi satsar mycket pengar på att utveckla envardagstålig och billig teknik som kan användas. Dessutom bygger vi utfjärrvärmesystemet för att skapa underlag för mottrycksproduktion av el, som vimåste kunna ha färdig , när kärnkraftsawecklingen skall börja.Detta är regeringens tanke när den satsar sä mycket på fjärrvärme. Det harförvånat mig litet grand att man i en del kretsar, där man är förkärnkraftsavveckling och för att främja inhemska bränslen, värmepumpar m. m.,kritiserar fjärrvärmesatsningen. Den är ju till för att underlätta införandetav det nya energisystemet och möjliggöra den alternativa värme- ochelproduktion som behövs när kärnkraftsavvecklingen skall . Vi följer nu mycket noga utvecklingen när det gällerövergången till el. fick vi in den första versionen av SIND:s ocholjeersättnings-delegafionens granskning av kommunernas oljeersättningsplaner.De uttalar för sin del att utvecklingen inte ger anledning till oro och att deinte bedömer det så, att man behöver ta till särskilda åtgärder. Jag vill understrykaatt vi för vår del i nu intensivt Om utvecklingen inom kärnkraftsområdet Om utvecklingen inom kärnkraftsområdet förberederett förslag om kommunernas energiplanering som vi hoppas kunna lägga fram tillhösten och som skall bygga bl. a. på redovisningen av kommunernasoljeersättningsplaner och på vår uppfattning, som vi haft länge, att vi behöverstarkare styrning för att klara utvecklingen utan att binda oss vid ett förhårt elberoende. Jag utesluter inte att det kommer att bli nödvändigt, som jagsade i mitt interpellationssvar, att ge kommunerna starkare styrmedel än de hari dag.