prot · G60951 · 1982-12-31 00:00:00 — Vi har bestämt vänt oss mot den lättsinnigalöftespolifik som inte sällan demonstrerats såväl från borgerliga partier somfrån kommunisterna här i . När vi nu står inför uppgiften aftåterställa värdet av viktiga reformer som de borgerliga raserat, har vi ocksåanvisat finansieringskällorna för att täcka kostnaderna fullt ut. När den borgerliga regeringen sänkte mervärdeskattenhösten 1981 föranledde detta ett inkomstbortfall för den redan hårt ansträngdastatsbudgeten. Genom besparingar inom bl. a. socialförsäkringen fickpensionärer, sjuka och handikappade betala denna skaftesänkning. Urfördelningssynpunkt anser vi defta felaktigt. Vi har också hela fidenklargjort aft våra löften om att återställa tryggheten för dessa grupperförutsätter en återgång fill den nivå mervärdeskatten hade fram till hösten1981 och aft en mindre höjning av arbetsgivaravgiften är nödvändig. Ikonsekvens därmed har vi i utskottets betänkande klart angivit attförutsättningen är att godkänner skatteutskottets förslag till enhöjning av mervärdeskatten. Det var som den borgerligariksdagsmajorifeten med röstsiffrorna 169 mot 168 drev igenom beslutet omkarensdagarnas införande och sjukförsäkringens försämring. Det är etfangeläget socialt räftvisekrav att def beslut som då drevs igenom nu undanröjs.Den krifik vi riktat mot defta beslut äger inte bara fortfarande sin giltighetutan har också förstärkts. Det är upprörande orättfärdigt aft de sjuka och demest utsatta grupperna genom beslutet skall betala räkningen för denna illatillyxade borgerliga s. k. sparaktion. Ingen har kunnat bestrida att def ärmänniskor med de lägsta lönerna, de sämsta arbetsmiljöerna och de flestaolycksfallen som kommer i kläm. Främst är def industrins arbetargrupper ochredan hårt pressade grupper av handikappade som drabbas. Vår upprördhet kvarstår, när man erinrar sig hur dennakompromisspro-dukt tillkom och på vilket vilseledande sätt den presenterades.Beslutet var en direkt utmaning mot löntagarna. Def drevs igenom mot densamlade fackföreningsrörelsens bestämda protester. Man fick de borgerliga iriksdagen att ställa sig bakom etf uttalande, som innebär att genom riksdagenspåtryckning utgår man från att arbetsgivarna i de nu förestående vikfigaavtalsförhandlingarna skall lyckas försämra de offentliganställdas ochtjänstemännens avfalsreglerade sjukförmåner. Det understryker ytterligare hurorimligt beslutet i sin helhet är. Man hade möjligen kunnat tro aft beslutet skulleha föranlett de borgerliga atf företa en självprövning och att de nu skulle hafunnit tiden mogen att ompröva sitt tidigare ställningstagande. 1 ställetupplever vi hur de i sina mofioner och reservationer infe bara vidhåller detbeslut de drev igenom utan också söker rätffärdiggöra det med en alltohållbarare argumentation. hade ju velat gå ännu längre och sparaytterligare 900 milj. kr. på de sjukas bekostnad. Under sken av atf manbefraktar vårens beslut somen "temporär lösning med vissa brister" avser man tydligen att kommaigen och föreslå andra regler för aft leva upp till sina ännu mera långtgåendeaktioner mot vårt sociala trygghetssystem. , som på ett särskilt sätt är förenad med den densociala nedrustningens epok vi upplevt, har i sin reservation saft på pränt attbeslutet präglades av aft "det slog vakt om de hälsosvaga och utsattagrupperna". Så står det faktiskt. Det finns ett gammalt svenskt ordspråksom säger att man kan bita huvudet av skammen. besitter en vissfärdighet i den konsten. Naturligtvis markerar man även sin inställningoch sitt motstånd fill den grundläggande principen i hela vår socialförsäkring,nämligen atf försäkringen skall ersätta det inkomstbortfall som i detta fallsjukdom medför. Man talar om atf spännvidden mellan de högsta och de lägstasjukpenningbeloppen minskar, men man undviker aft fala om atf hela aktionen gårut på atf spara de stora beloppen på karensen - 1 500 milj. kr. av 1 900 milj.kr. Vilka som får sitta emellan är lätt att räkna ut. Det blir de mest utsattagrupperna. Så tar man upp fridagsregeln, som enligt beslutet skallfas bort. Den har av använts som någon sorts räddningsplanka när mansökt försvara vad man har varit med om atf ställa till. Man startade t. o. m.en annonskampanj för aft tala om hur de fre karensdagarna i vissa lägenslog och hur borttagandet av fridagsregeln i sådana fall kunde kompenserainkomstbortfallet. Jag tillät mig säga, aft om skulle lyckas med sinkampanj, fanns def anledning att räkna med att sjukskrivningstiderna därmedförlängdes. är emellertid fridagsregeln ett problem för bl. a.deltids- och korttidsanställda. Vi har i betänkandet ingående redogjort fördetta och för sjukpenningkommitténs arbete för att finna en lösning av frågan.Doris kommer att närmare redogöra för detta liksom för vissa andrafrågor, bl. a. höjningen av arbetsgivaravgiften och studiestödet. När det slutligen gäller agerande i fråga omkarensen och försämringen av sjukförsäkringen, håller man sig även denna gångdiskret i bakgrunden. I sin motion avvisar man på en rad förslaget om upphävandeav beslutet om karensdagar m.m. Det är allt. Def kanske är bäst så. Vi minns jualla förspelet till hela aktionen mot sjukförsäkringen och hur folkpartietspelade en nog så framträdande roll. Man ville t. o. m. ha lagstiftning för aftåstadkomma en "likvärdig självrisk för olika grupper påarbetsmarknaden". När man blev medveten om konsekvenserna av defta,backade man snabbt ut. Bränt barn skyr elden, brukar det heta. Def är välorsaken till att man även vill ligga lågt. Jag tror inte att den s.k. socialliberala profilen blir bättre av det. Def är vi utkämpade denförsta striden om vår fids största sociala trygghetsreform, nämligen ATP. Detvar folkomröstningen om pensionsfrågan ägde rum. Striden om ATPgällde i hög grad finansieringen av pensionssystemet och värdesäkringen avpensionerna. Värdesäkringen är grunden för ATP. Def beslutde borgerliga drev igenom om förändringen av Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. beräkningsgrundernaför basbeloppet innebär en fortlöpande urholkning av pensionerna. Genom attförsämring läggs till försämring, år , blir den sammanlagda effektenmycket allvarlig. Vi har i utskoffsbetänkandet pekat på atf även omenergipriserna inte ökar mer än övriga priser, sker det en urholkning avbasbeloppet som redan efter fem är uppgår fill . Skulle energipriserna ökamer än konsumtionspriserna föranleder det en ännu snabbare urholkning av defframtida pensionsskyddet. Det bör observeras att det var detta den borgerligaregeringen räknade med skulle ske, nämligen att energipriserna skulle ökasnabbare än konsumtionspriserna. Våra upprepade krav pä en återgång till de tidigareberäkningsgrunderna har konsekvent avslagits av den borgerligariksdagsmajorifeten. Defta kan inte tolkas på annat sätt än aft det är enlångtgående urholkning av pensionssystemet snarare än kortvariga besparingarsom eftersträvas. Vi vet aft defta kan leda till att pensionsnivånsjunker från fastställda till av inkomsten under de aktiva åren. Defdrabbar inte bara dagens pensionärer utan kanske främst dagens löntagare, närde går i pension. Def är därför ytterst angeläget aft återskapa tilltrontill ATP och den allmänna pensioneringen. Risken är annars stor att vi får enstarkt ökad privatisering av pensionsfryggheten genom egna dyra pensionsanordningarsom blir förbehållna främst de bättre situerade grupperna. ATP-systemet är avsett atf skapa trygghet underålderdomen, och medborgarna bör kunna lita på aft denna trygghet består. Def ärdärför vi med sådan styrka har drivit kravet på en återgång till de fidigareberäkningsgrunderna för basbeloppet. I föreliggande regeringsförslag föreslåsockså en sådan återgång från . Därigenom slår de tidigarereglerna igenom vid beräkning av basbeloppet för . Förutom att återställa värdesäkringen av pensionerna ärdef angeläget atf motverka effekterna av att basbeloppet i fortsättningen kanändras endast en gång . Den tidigare metoden att räkna upp basbeloppetefter def atf priserna stigit har varit föremål förkritik från pensionärernas organisafioner. Man har bl. a. framfört krav på attförkorta fiden mellan indexhöjningarna genom att minska procentsatsen förutlösning av förändringen. Redan i början av detta är kom vi efteröverläggningar med fram till att en rimliglösning kunde vara att vid fastställande av basbeloppet räkna uppdetta med etf belopp som skulle tjäna som kompensation för kommandeprishöjningar. Jag hade f. ö. fillfälle att här i redogöraför defta. Regeringen föreslår nu atf en extra höjning avpensionsbeloppen genomförs . Det innebär att vid beräkning avpensionsförmåner och därmed jämförbara ersättningar som skall utbetalas frånden allmänna försäkringen skall till det basbelopp som fastställts aft gällafrån läggas . Pensionen för exempelvis enålderspensionär med folkpension och fullt pensionstillskott höjs därmed med 426kr. utöver vad som följer av det fastställda basbeloppet. Det kommeratt krävas uppoffringar av alla om vi skall kunna föra vårt land urden ekonomiska krisen. Def är likaså viktigt atf de bördor som är nödvändigaför att sysselsättningen och vårt ekonomiska oberoende skall kunna tryggasfördelas rättvist och efter bärkraft samt att alla grupper ställer upp och bärsin del av de nödvändiga uppoffringarna. Defta är också bakgrunden fill attpensionärerna genom sina organisationer har förklarat sig beredda atf i likhetmed andra grupper avstå frän kompensation för de prishöjningar som följer avdevalveringen. Härigenom markerar även pensionärerna sin vilja att medverka vidåteruppbyggnaden av vårt lands ekonomi. Vad def sålunda gäller är en engångsåtgärd och ett viktigtbidrag för att vi med framgång skall kunna bekämpa den ekonomiska krisen. Med litet skilda mofiveringar yrkar de borgerligaparfierna avslag på förslaget om värdesäkring av pensionerna. Av förståeliga skäl har ett särskilt dåligtsamvete i denna fråga. Som vanligt söker man blanda bort korten genom att påståatt pensionärerna egenfiigen infe alls har fåft det sämre och att särskilt desämst ställda pensionärerna genom pensionstillskotten har fått en förbättring.Vad man naturligtvis inte talar om är aft ökningen av pensionerna har berottdels på att de varit värdesäkrade fullt ut fram fill 1981, dels på att def åren1969 och 1974 under den socialdemokratiska regeringsperioden fattades beslut ompensionstillskottens årliga utbyggnad fram . Årets höjning av pensionstillskotten med ytterligare 2 %är minst av allt någon kompensation för de försämringar man har drivit igenomsedan 1980. Defta är pensionärerna väl medvetna om, även om sökerblanda bort korten. krifiserar nu förslaget om att ett belopp på 300kr. skall läggas fill basbeloppet för att kompensera aft pensionerna ifortsättningen endast skall räknas upp en gång . Man säger aft deftasärskilt gynnar pensionärer med full ATP, medan deras eget förslag åstadkommer"en krympning av pensionsklyfforna". Därför vill man reducerabeloppet till . och införa ett extra pensionstillskott på 4 %fr. o. m. . var, liksom de övriga borgerliga partierna,motståndare fill ATP. har heller aldrig försummat något tillfälle atfkritisera och misstänkliggöra ATP-systemet. I sak har man naturligtvis aldrigaccepterat principen aft pensionärerna skall vara garanterade en någorlundabibehållen standard . Den s. k. inkomstbortfallsprincipen ivårt sociala försäkringssystem har man haft svårt aft förlika sig med. Det hardå passat att beskriva de s. k. orättvisorna genom atf exemplifiera medpensionärer med högsta och lägsta ATP, med högsta och lägsta sjukpenning osv. -vi hörde alldeles argumentera på det sättet. I dettamönster av osaklig propaganda har det också passat bra att tala om den s. k.grundtryggheten, utan att konkret ange vad man egentligen vill. 1 närmare sexär innehade man socialministerposten. Under den fiden åstadkom man baraförsämringar för pensionärerna. ATP äruppbyggt pä fördelningsprincipen och ett kollektivt utgiftsuftag. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. rn. Man kaninfe börja bygga in någon sorts individueUt utgiftsuftag i systemet utan attrubba själva grundvalarna för ATP. Jag vill betona detta även med hänsyn tillvpk:s sätt aft angripa ATP och med hänsyn till deras reservation iutskottsbefänkandet. Genom atf och tydligen nu också vpk ensidigtredovisar pensionernas bruttobelopp söker man ge sken av upprörande orättvisor.Genom förslag tiU nytt pensionsfillskotf har vi fått ett gott exempelpå att man måste se fill annat än pensionernas bruttobelopp när man skalljämföra effekten av regeringen och förslag. Jag skulle gärna, herrtalman, vilja rekommendera kammarens ledamöter att ta del av den redovisningsom finns på sidorna 8 och 9 i socialförsäkringsutskoftefs betänkande nr 13. Det extra avdraget vid beskattning och det kommunalabostadstillägget gör att nya pensionstillskott påverkar ATP-pensionärernasekonomi långt upp i inkomstklasserna. Def är t. o. m. så aft förslagkan ge pensionärer med ganska hög ATP en högre kompensation än regeringensförslag. 1 mofionen hävdas att def skulle bli ett väsenfiigt större tillskottför de högsta ATP-inkomstfagarna om regeringens förslag genomfördes. Skillnadenblir dock mycket liten sedan hänsyn tagits till bl. a. beskattningen. ö. påpeka atf skillnaden mellan def kallar de sämst ställdapensionärerna och de med de högsta ATP-pensionerna inte är så dramafiskt stor. Vi har i utskotfet fått utförliga beräkningar frånbudgefdeparfementet om hur skillnaderna i disponibel inkomst inompensionärskollektivet kraftigt minskat . När man jämförolika pensionärers inkomster med varandra är det nödvändigt atf räkna in deutjämnande effekter som följer av pensionstillskotten, kommunala bostadstilläggoch de särskilda beskattningsregler som gäller för pensionärer. Herr talman!Jag utgår ifrån aft även , som har tillgång till beräkningarna, numerainser detta, så att vi i fortsättningen kan få en sakligare och meraverklighetsförankrad debatt om pensionernas storlek. När den socialdemokratiskaregeringen genomförde och förbättrade pensionstillskottet, och även detkommunala bostadstillägget, var def för aft ge de pensionärer som inte hadenågon ATP eller en låg sådan en standardförbättring. Till viss del har vilyckats, även om de borgerliga regeringarna lyckades försämra mycket. De frågor som nu har att taställning fill är av avgörande betydelse för den sociala trygghet vi har byggtupp i vårt land. Det gäller att riva upp det beslut om karensdagarnas införandeoch sjukförsäkringens försämring som den borgerliga riksdagsmajoriteten drevigenom. Den klasslag som då tillkom drabbar i särskilt hög grad de mest utsattagrupperna i vårt samhälle. Def gäller pensionernas värdesäkring och en återgång tilltidigare beräkningsgrunder för basbeloppet. Vi måste slå vakt om den trygghet vigenom ATP och vårt pensionssystem har skapat. Det gäller inte bara dagenspensionärer, utan också de generationer som blir morgondagens pensionä- Härhar möjlighet atf visa sin solidaritet med pensionärerna nu och förframfiden. Solidaritet är aldrig vikfigare än i fider av kris ochekonomiska svårigheter. De förslag som ligger på bord handlar isina grundläggande delar om solidaritet. Jag ber att få yrka bifall fill hemsfällan isocialförsäkringsufskottets betänkanden 9 och 13. AnL 94 () replik: argumentation är enkel. Den kansammanfattas så här: förslag leder fill social nedrustning,socialdemokraternas egna förslag innebär social rättvisa. Dessa påståenden är vare sig hederliga ellersanningsenliga. Just därför aktar sig noga för att gå in ikonkreta diskussioner av det sociala trygghetssystemet. Men låt oss göra def! Är det social rättvisa när socialdemokraterna kräver av devanliga folkpensionärerna att de skall göra uppoffringar på ungefär 1 400 kr.per år för att klara devalveringen? Är det hederligt av socialdemokraterna attsamtidigt påstå att det innebar en social nedrustning när regeringen de sämst lottade pensionärerna med höjda pensionstill-skon? Är def social rättvisa när arbetare och låginkomsttagarefår bära större bördor för att klara den ekonomiska krisen än vad vissapriviligierade pensionärer med mycket höga pensioner får göra? Är det hederligtav socialdemokraterna aft beskylla för social nedrustning närvi vill spara en del på de pensioner som är långt större än vanliga löntagaresinkomster? Är det social rättvisa när regeringens devalvering ochmomshöjning kostar en tvåbarnsfamilj kanske . samtidigtsom man kompenserar med endast ? Är det hederligt av socialdemokraternaatf samfidigt beskylla för social nedrustning när vi vill rösta bortmomshöjningen, som slår hårdast mot barnfamiljerna? Så ser den konkreta verkligheten ut, och så borde vidiskutera den. Jag hoppas och tror att var och en här i kammaren - och ävenutanför den - ha' förmåga atf bedöma vad som är social rättvisa. Sedan fill def räkneexempel som hänvisadetill i sitt anförande. Det hade varit på sin plats att redovisa att deträkneexemplet bygger på halvårseffekten av förslag men påhelårseffekten av regeringens förslag. Var och en kan lätt inse att det ledertill en skevhet i jämförelsen. Jag skulle önska att och andrasocialdemokrater ville medverka till en ingående analys av det socialatrygghetssystemet. Vore man beredd till en sådan debatt skulle vi, hoppas jag,kunna finna en gemensam ståndpunkt. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 95INGEMAR () replik: talar - som man gör frånsocialdemokrafiskf håll - om en påstådd social nedrustning. Låt mig på treområden försöka beskriva hur def faktiskt ligger fill. När det gäller barnfamiljerna vill jag säga attbarnbidraget höjts från . 1 reala termerbetyder det aft def följde med penningvärdeförsämringen fram fill 1981. ärvi beredda att höja det igen. För flerbarnsfamiljerna infördes flerbarnstillägget. Detbetyder för t. ex. en fyrbarnsfamilj att realökningen blir . Föräldraförsäkringen har byggts ut, rätfen fill ledighet för vård av sjuktbarn har förbättrats, osv. äventyras den höjning av barnbidrag ochflerbarnsfillägg som så väl behövs av att socialdemokraterna villkorar det medhöjd moms. Vem står för risken för social nedrustning i den frågan just nu? Det andra området gäller pensionärerna. Från januari 1976till har folkpension plus helt pensionstillskott ökat från 11 252kr. per år-i reala tal en ökning . Ingen annangrupp har haft en så god inkomstutveckling. Så var det med talet om socialnedrustning på den punkten. Vi gjorde en mindre ändring i reglerna förindexuppräkningen. Den har haft liten ekonomisk betydelse jämfört med den4-procenfiga kompensafion som enligt utsago uteblir för pensionärerna nästa år.Pensionärerna skall infe, oavsett hur låg pensionen är, få någon kompensationför devalveringseffekten. Vad är det för ett konsfigt resonemang, SvenAspling, som ligger fill grund för att pensionärerna väl skall ha kompensationnär spriten stiger i pris men infe när livsmedlen stiger i pris till följd avdevalveringen? Ett tredje område är karensdagarna. liggerlågt i den frågan, säger . Def mesta är ju väl tuggat på denpunkten, så def behöver kanske infe fas om. Det har emellertid aldrig varitfolkpartiets avsikt atf införa lagsfiftning om avfalsförbud, och vi kommer infeatt medverka fill det. Men om karensdagarna är så förhatliga, varför dåäventyra också den frågan med den höjda momsen? AnL 96KARIN (vpk) replik: Bara några ord med anledning av vad SvenAspling sade om vpk:s krav på en översyn av ATP-systemet. Det är inget nytt krav som vpk för fram. sadevi i en motion att ATP-sysfemet har klasskillnaderna i samhället inbyggda isig. Den som har haft en låg inkomst hela sitt liv får en låg pension på äldredar. Det stämmer fortfarande. Men inflationen har gjort aft beräkningsgrundenför ATP har stigit så att vissa människor kan få en pension som är större änvad en industriarbetare har i lön. Det är detta som vi reagerar mot. talade om bruttobelopp och nettobelopp ochsade aft skillnaderna infe blir så stora. Det är alldeles riktigt, men det ärprincipen som vi är ute efter. Om pensionen inte kan bli högre än enindustriarbetarlön. blirskatten för dessa grupper lika. Det borde finnas möjligheter aft sänka Nr51 - taket påinkomstberäkningen utan att man ändrar i ATP-systemet. Def finns Onsdaaenden flera möjligheter att göra systemet mer rättvist. AnL 97 () replik: Upphävande av Jag hemställer att få antecknat fill kammarens protokoll att beslutet om jaginte har behov av någon replik med anledning av vare sig karensdagar anförande eller def därpå följande replikskiftet. AnL 98SVEN ASPLING (s) replik: Jag har flera ledamöter atf replikera - NilsCarlshamre bortfaller dock. Jag skulle under de här få minuterna vilja ta upp någracentrala frågor med anledning av och inlägg.Det är så typiskt för dem båda atf de i sitt angrepp på oss försöker kommaundan den grundläggande frågan. Den stora skillnaden mellan atf rensa indexfrån oljeprishöjningar och att räkna bort effekterna av en devalvering är attdet i def senare fallet rör sig om en engångsåtgärd som infe får någon särskildeffekt pä det framfida pensionssystemet. En successiv urholkning avbasbeloppet, som blir följden om man tar bort energipriserna vid indexberäkningen,får däremot genomgripande konsekvenser främst för de kommande pensionärerna.Försämring läggs till försämring är . Jag har inte fidigare haft fillfälle atf diskutera dettamed , men när jag nu får det tillfället vill jag ge honområdet: Studera detta, annars kommer ni snett i denna fråga som i så många andrafrågor. Tiden medger.inte att jag berör familjepolitiken, men denhar redan debatterats i fimmar här. I stället skall jag hålla mig tillpensionsfrågorna. Till vill jag säga följande: Klyftornamellan pensionärernas inkomster låter stora när man nämner bruttobeloppen.ATP-pensionären med . i inkomst, vilken sä flifigt använt föraft exemplifiera de stora orättvisorna, har visserligen en pension somöverstiger folkpensionens grundbelopp med . Men sedanpensionstillskott och kommunalt bostadstillägg lagts till folkpensionärensgrundpension och ATP-pensionären betalat skaft pä sin pension, kan skillnadenmellan de både pensionärernas nettoinkomst minska ända ned till 5 000 kr.Jämför man folkpensionärens bruttoinkomst med den högsta inkomsten för enATP-pensionär blir skillnaden . Men om man ser fill den disponiblainkomsten kan skillnaden reduceras till . kan man naturligtvis med all rätt säga att dennaskillnad på . är av betydelse. Men den illustrerarsamtidigt den verklighet som aldrig talar om när man är ute för aftangripa och misstänkliggöra ATP-sysfemet. har tillgång fill det material somutskottets kansli tagit fram och som delvis redovisas på s. 8 och 9 isocialförsäkringsutskoftefs betänkande. Han måste veta att har fel ifråga om de effekter som Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. han påståratf regeringens förslag skulle få. Vid def här laget borde han ha lärt sig attkompensationen till pensionärerna med de högsta ATP-inkomsferna i realiteten,sedan fillskottet beaktats, gör att de får ett obetydligt högre belopp änfolkpensionärerna med pensions- och kommunalf bostadstillägg. Def rör sigkanske bara om . AnL 99 () replik: Det vore just av aft erkänna atfbudgetdepar-temenfets jämförelser avser halvårseffekten av förslag.Def är enligt min mening en djupt orättvis jämförelse. påstår aft pensionärernas uppoffring på grundav devalveringen är en engångsföreteelse. Men den får den oundvikligaeffekten, om nu de sämst ställda pensionärerna skall bidra med , atfpensionsnivån sänks med det beloppet , såvida interegeringen på nytt kompenserar dem. Det tror jag inte man tänker göra. Def vore intressant atf få etf svar från påfrågan om de principer som regeringen har diskuterat sig fram till med landetspensionärsorganisationer, framför allt PRO, kommer att fillämpas pä andraområden där regeringen har inflytande. Kommer alltså även andra grupper atf fågöra motsvarande uppoffringar? Def borde vara enkelt att besvara den frågan medett ja eller ett nej.