prot · G60926 · 1982-12-31 00:00:00 — I interpellationssvaret sägs beträffande min fråga om deårliga och extra upptrappningarna av räntenivån att den bedömningen har gjortsatt underhållslån i den utformning som föreslås är att föredra framförändringar av reglerna för extra upptrappning av de garanterade räntorna. Detena goda borde inte förskjuta def andra. Som framgår av proposition 50 betyderden extra uppfrappningen av den garanterade räntan - som varken vpk ellersocialdemokraterna accepterade i det skick den genomdrevs av borgarna -hyreshöjningar på . Jag vill ocksågärna säga att det förvånar mig aft inte regeringen nu upprepar det krav som ivåras fanns från socialdemokratiskt håll om att man i varje fall skulle halveraden extra uppfrappningen och i stället använda de pengarna för att sänkakostnaderna i nyproduktionen. Så är nu inte fallet. I propositionen studerar man inte möjligheten att öka räntebidragenoch slopa den extra uppfrappningen utan bara möjligheten att åstadkomma enbudgetförstärkning genom ytterligare minskning av räntebidragen. Slutsatsenblir att man nu anser def olämpligt aft ytterligare minska räntebidragen. Föratt klara utgifterna för ett ettårigtunderhållslån, stöd till outhyrda lägenheter, temporära hyresrabatter ochförlustgarantier för nybyggda och ombyggda lägenheter, en något ökad satsningpå förbättrad boendemiljö och bidrag fill vissa energibesparande åtgärder,föreslås införande av en hyreshusavgift i ungefär samma tappning som denmittenregeringen drog fillbaka . Liksom tidigare tycker vi från vpk:s sida aft def är braatt avgiften införs, och vi delar uppfattningen att den skall ges en ökadomfattning jämfört med enligt förslag. Liksom fidigare anservpk emellerfid inte att allmännyttiga företags äldre hus skall tas med bland dehus som. skall omfattas av den föreslagna avgiften. Däremot måste man fråga sigvarför alla fastigheter med mindre än tre lägenheter undantas - vad är det förrättvisa i att begränsa omfördelningen bland bosfadskonsumenterna bara fillflerbo-stadshusen? I allmännyttans äldre hus har ju f. ö. sedan många årfillbaka tillämpats en hyresutjämning, som betytt att man burit en stor del avkostnaderna för nyprodukfion. Dessa hyresgäster omfattas alltså redan av ettsystem för kostnadsutjämning. Med den utformning hyreshusavgiffen har iförslaget, betyder detta aft man ger med ena handen - underhållslån medgaranterad ränta - men tar fillbaka med andra handen, en hyreshusavgiff som imånga fall blir nästan lika stor och kännbar. Det är svårt att med utgångspunkt fråninterpellationssvaret och den regeringsproposition som det bl. a. hänvisas tilli svaret, och som jag också har uppehållit mig rätt mycket vid, få klart försig vari det ökade stödet filllandefs hyresgäster består och vilken omfattning det får . Def är detsom är intressant för hyresgästerna. Det som främst intresserar är vilkasatsningar som görs för att bromsa hyreshöjningarna . Även omhyresgästerna fill nöds kan förstå att de trots fidigare smällar måste vara medoch ta stötar för devalveringseffekterna, så förväntar sig nu många som röstadebort borgarna från regering och riksdagsmajorifet att få konkreta belägg för enannan och en rättvisare bostadspolitik. Kan bostadsministern tala om hur stor nettosatsningen frånstatens sida blir när det gäller att stoppa eller kraffigtbegränsa hyreshöjningarna? Kan bosfadsministern säga def bara på etf ungefär,på ett hundratal när och vad detta kan betyda i minskadehyreskrav? Def är mycket svårt att få en uppfattning om def med utgångspunktfrån interpellafionssvaret och den proposifion som det hänvisas till. Jag vill gärna säga att jag tycker def är positivt medförslagen om underhållslån, hyresrabatter och förlustgarantier, med stöd fillouthyrda lägenheter, förbättringar av boendemiljön och bidrag tillenergibesparande åtgärder. Det är positivt och bra. Def är posifivt medhyreshusavgiff för att finansiera defta, men frågan är: Kan innehållet i dessaförslag åstadkomma de nödvändiga förbättringarna och lättnaderna förhyresgästerna? Det är ju def som är den helt avgörande frågan. Varför finns def inga förslag till minskade orättvisorgenom en omfördelning mellan ägda och hyrda bostäder? Räcker infehyreshusavgiften, fillsammans med de genom den kraftiga nedgången ibostadsbyggandet kraftigt minskade anspråken på räntebidrag, fill för aftfinansiera större insatser, som kan åstadkomma ett temporärt hyresstopp för1983? Def är frågor som inte bara jag utan många av landefs övriga hyresgästerställer sig och gärna vill ha svar på. Bostadsminisfern har svarat kategoriskt nej på min frågaom regeringen är beredd att överväga eller föreslå att det allmänna prisstoppetutvidgas till att omfatta även hyrorna. Anser regeringen alltså att etfprisstopp på hyrorna är mindre välmotiverat än def är för andra nytfigheter ochvaror? Låt mig , herr talman, göra etf par kommentarertill svaret beträffande bostadsbidragen. Den ekonomiska politik som förts underden borgerliga regeringstiden har lett fill kraftiga försämringar för de svagahushållen här i landet. Ökade bostadshyror och minskade reallöner gör aft alltfler behöver stöd fill sin försörjning. Därmed ökar kraven på bostadsbidrag,och det är ängeläget att snabbt undanröja de försämringar som skett, som harurholkat stödet och medfört att hundratusentals hushåll har förlorat sinabidrag. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. AnL 39 BOFINNKVIST (s): Jag tackar bostadsministern för svaret på minfråga. I frågan har jag pekat på att man i många kommuner i och även iövriga landet har drabbats hårt av de problem som uppstått inom industrin. Dekommunala bostadsföretagen har i många fall , eller mer, av sina Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. 1 exempelvis står 200 av 1 700lägenheter tomma. I är 150 av 1 500 lägenheter outhyrda osv. Def skullevara mycket orättvist om defta finge slå igenom på hyran. Hyresgästerna är inteskyldiga till aft det finns etf stort överskott på lägenheter. På de orter där jag känner fill de här problemen är defhelt enkelt så att företagen på orten har minskat arbetsstyrkan eller i värstafall lagt ned verksamheten. Denna utveckling har inte kunnat förutses.Kommunerna har planerat bostadsbyggandet efter det underlag man fått frånnäringslivet och sett till att det finns bostäder. Slår prognoserna fel, vilketär fallet , är det inte den som lämnat felaktiga uppgifter som drabbasutan hyresgästerna eller alla skattebetalarna i kommunen. Det förhållandet, som jag nämnde, att mångalägenheter står tomma har givetvis också lett till att byggandet av hyreshus istort sett har stannat av på berörda orter, som investeringarna inomindustrin ligger på en mycket låg nivå. Följden har blivit en mycket högarbetslöshet inom byggnadsarbetarkåren i länet. var den , ochprognosen för januari pekar på . Åtgärder som ger bättre ekonomiskaförutsättningar för ombyggnader och förbättringar av gamla bosfäder är någotpositivt ur denna synpunkt. Även energisparinsafser och övergång tillalternativa uppvärmningssystem kommer aft ge jobb. Men i de fallen är manberoende av den kommunala planeringen, och det tar tid att komma i gång medsådana åtgärder. Sammanfattningsvis kommer de föreslagna åtgärderna aftförbättra läget, men i de hårdast drabbade områdena måste ytterligare insatsergöras både för att hålla nere hyrorna och för att klara sysselsättningen. Vissaandra möjligheter ställs också i utsikt i proposifionen. Jag tänker då i förstahand på anslaget pä 50 milj. kr. Avslutningsvis vill jag framföra en förhoppningom att de hårdast drabbade Värmlandskommunerna får en välvillig behandling närde hör av sig fill bosfadsministern. Får jag först säga fill Bo Finnkvist att jagi långa stycken delar hans synpunkter. Jag har menat att allmännyttan i alla sammanhang har fåttta ett vidare socialt ansvar än andra upplåtelseformer. Det bör också ta siguttryck i aft allmännyttan, när sådana situationer uppkommer som Bo Finnkvisthär redovisat, också kan få stöd, så att man inte på de enskilda orterna måstebära hela den kostnad som hyresförlusterna innebär. Det totala antalet lediga'lägenheter hade, om det hade varit jämnt fördelat över landet, inte varit någotsärskilt stort problem, för då hade kommunen och de allmännyttiga företagenbort bära kostnaderna för detta. Problemet är nu aft de ofta är lokaliseradetill orter som också har ett retarderande näringsliv. Def bör från samhällets sida vidtas åtgärder för aftförsöka både komma till rätta med problemet och lindra belastningen av def. Deffinns ett stort antal sådana förslag i propositionen. Man kan t. ex. få byggaom lediga lägenheter fillvilket ändamål man vill och få behålla bostadslånen med räntebidrag, ochdessutom kan man i viss mån få lån fill ombyggnad av de lediga lägenheterna,utöver att staten har möjlighet aft gå in och täcka förluster direkt. anförande rörde bostadspolifiken över heladess bredd, både i de kortsikfiga och i de långsiktiga perspekfiven. Jag utgårfrån att ursäktar om jag inte tar upp alla de frågeställningar somhan berörde i sitt inlägg. Jag skall emellertid beröra några av dem, där handelvis följde upp med nya frågor. Först fog sitt avstamp i valrörelsen ochredovisade vad vi hade sagt och vad hans eget parti hade sagt. Han ville välnu, om jag förstod honom rätt, snudda vid tanken aft de vallöften som var avlitet annan karaktär än de övriga fyra inte skulle vara uppfyllda. Till dettavill jag bara säga aft den proposition som är framlagd enligt min meninginnebär att vallöftena - i den mån de nu skall kallas så - är uppfyllda medråge i sammanhanget. Jag tycker också att har anledning aftuppskatta att def, efter def att regeringen fillträtt, förriksdagen kan föreläggas ett så omfattande förslag på det bostadspolitiskaområdet och som, även om det inte löser alla livets problem, ändå kan medverkafill att lösa en hel del. När det gäller frågan om hyresstopp har jag sagt aft viinfe är beredda att överväga något sådant. Jag tycker det är ett slag i luften.Hur skall man kunna ha hyresstopp som beslutar aft trappaupp räntegaranfin - för aft nu fa ett enda exempel? Etf hyresstopp skulle jubara leda till att de allmännytfiga bostadsföretagens dåliga ekonomiytterligare försämrades. Vi får använda andra metoder för att försöka hållatillbaka kostnadsutvecklingen inom bostadssektorn. Jag tycker också aft förslaget har inneburit att vi harförbättrat rättvisan i boendet. Vi har gjort def genom en omfördelning som ToreClaeson själv rekommenderar. Han beklagar bara aft det inte har omfattat allatyper av upplåtelse, t. ex. inte de enskilt ägda småhusen. Min utgångspunkt idefta sammanhang har varit att def föreligger en skatteöverenskommelse för åren1983-1985, och def kan inte vara rimligt aft innan man har satt den i sjön,innan man har kunnat konstatera vilka effekter den får, genomföra enny ändring i ett så väsentligt avsnitt som bostadskostnaden innebär. Jag infogemellertid denna ställning jag trodde def fanns enskafteöverenskommelse. När nu och har meddelat aftdef tydligfvis infe finns någon sådan, kanske jag infe hade behövt känna miglika bunden av den som jag gjorde när jag lade fram förslaget. Men jag tyckteatt i förslagets anda låg att vi inte nu skulle göra någon förändring på dettaområde. Sedan vill jag nog säga att när beskrivereffekterna av underskotfsavdragen, gör han det i allt väsentligt genom atthänvisa fill de nuvarande skattebestämmelserna och inte till de blivande, somju faktiskt har den fördelen att de begränsar underskottsavdraget fill . Sedan talade om hur jobbigt def är med dehöga hyrorna och hur svårt folk har att klara dem. På den punkten kan jag inteannat än dela Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Hyrorna tar en allt större del av tillgängligt konsumtions-utrymmei anspråk. Det är påfrestande, eftersom det är fråga om en konsumtion som manhar väldigt svårt att göra någonting åt själv annat än fotalt byta bostad ochbostadsmiljö. Det är naturligtvis besvärligt för många. Men defta är en följdav aft vi haft kraftiga reallönesänkningar, och därmed har dennödvändiga konsumtionen fått ta i anspråk en större del av konsumfionsufrymmef.Det vore ingen konst att komma fill rätta med det, och frågade juockså: Varför tar ni bara underhållslånen; varför påverkar ni interäntegaranfin så som ni har gjort i er motion? Jag skulle kunna be om fleraandra åtgärder som skulle medverka till att sänka bostadskostnaderna. Men defär ju på det sättet att vi måste arbeta med tillgängligt statsfinansielltutrymme. Jag kan försäkra aft redan det att i det stafsfinansiellaläge som vi har vidta så pass kraftfulla åtgärder som vj gör är en betydandeansträngning. Vidare frågade mig vilken inverkan de förslagsom nu framläggs kommer aft få på hyreskostnaderna . Det är en rentomöjlig fråga att svara på. Jag har redovisat på någon punkt aft hyresrabatternaför nybyggnader och ombyggnader innebär en insats på 1,3 miljarder de kommandeåren. Jag har visat på beträffande underhållslånen att det ställs 900 miljonerfill förfogande och aft det är en räntegaranfi. Vi satsar på hyresgaranti,hyresförlusflån o. d. Men til syvende og sidst beror def på vilken effekt dethär får på hyrorna -det blir avgörande för vilken överenskommelse parternaträffar i hyresförhandlingarna. De harolika valmöjligheter i det sammanhanget.De kan å ena sidan säga att underhållslånen skall betala den avsättning somfinns i redan inräknade hyreskalkyler. Å andra sidan kan de säga attunderhållslånen skall användas för att betala ett extra insatt underhållsarbeteunder 1983. Til syvende og sidst vilar det på parterna att bestämma hur de villutnyttja de resurser som ställs fill förfogande. Min förhoppning är att de förslag som föreligger ochsom jag delvis har redovisat i mitt svar skall medverka till dels aft vi kanhålla byggnadsverksamheten uppe, dels att vi kan åstadkomma den ombyggnad avlägenheter som behövs, dels att vi kan klara en del av def eftersattaunderhållet, dels att vi kan klara hyresförlusterna, dels att hyresökningenblir mindre än vad den eljest skuUe behöva bli. När i inledningen av sitt anförande hänvisadetill devalveringens effekter på hyrorna vill jag säga att devalveringen inteär något avgörande problem. Hade det bara varit aft komma fill rätta med det,hade det infe varit så farligt. Problemet är ju att det genom de åtgärder somfidigare vidtagits i och med den allmänna kostnadsutvecklingen finns krav påbetydande hyreshöjningar utöver dem som påverkas av devalveringen. Def betyderi detta sammanhang infe mer än en fjärdedel av vad kostnadsökningarna i övrigtmedför. Jag vill infe säga att def här är någon slutgiltiglösning. Defta är självfallet infe inledningen till en ny bostadspolitik. Jaghar redovisat i proposifionen och i andra sammanhang att vi skall, hoppas jag, tillsättany bostadssocial utredning, som förhoppningsvis skall vara färdig Nr 26 Utredningen skall fä i uppgift att överväga en hel del av de Måndagenden bostadspolitiska frågor som fog upp i sittanförande. AnL 41 BOFINNKVIST (s): Jag tycker aft def svar på frågan som jag harfått av bostadsministern och de kommentarer som han lämnade till mitt inläggtyder på en posifiv inställning till det problem som jag tagit upp beträffandetomma lägenheter. Jag vill tillägga att detta problem är i växande påde orter som jag förut nämnde och i all synnerhet på många bruksorter.Ombyggnad till kontor och verksfäder kommer troligtvis aft ske i mycket litenutsträckning. Ombyggnad och förbättringar av gamla lägenheter kan däremotsäkert skapa mycket sysselsättning. Vi får se hur långt vi kommer med de föreslagnaåtgärderna. Def finns ju möjUgheter att komma igen. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. AnL 42TORE (vpk): Låt mig först säga aft jag befraktar deflesta av de åtgärder som föreslagits i regeringens proposifion nr 50 somposifiva, ehuru de är alltför begränsade i den meningen att de får ingen ellernäsfan ingen effekt då det gäller boendekostnaderna . Och diskussionenunder valrörelsen gällde i allra högsta grad vilka insatser de olika partiernavar beredda aft göra för att begränsa hyreshöjningarna . Därför är detintressant att försöka klara ut vilka effekterna kan bli av de förslag som nuläggs fram. Bostadsministern säger att vallöftena angåendebostadspolitiken enligt hans mening har hållits, t. o. m. med råge, som han sade.Ja, om man ser det hela i perspekfivet fram fill 1985, är det möjligt att mankan konstatera att vallöftena har hållits. Men jag kommer tillbaka fill frågan:Vad blir det för effekt ? På vilket sätt kan åtgärderna underlätta dehyresförhandlingar som pågår och begränsa de aktuella hyreshöjningarna? Jag fog upp ett resonemang om hyreshusavgifterna ochundrade varför inte alla fasfigheter med mindre än fre hushåll omfattas av denavgiften. Bosfadsministern hänvisade bl. a. fill den förändring som kommer attske beträffande underskotfsavdragen, att de begränsas fill . Då är vifillbaka vid def jag berörde; det gäller för . För år 1983begränsas underskotfsavdragen - om mina undersökningar har lett fram till rättbesked - fill . Då kan bostadsminisfern säga: Det är ändå en framgång,eftersom det nu finns möjlighet att dra av . Men den här ändringen räcker inte för att man skall kommanågon ordentlig bit på väg då det gäller att åstadkomma en utjämning och störrerättvisa mellan olika upplåtelseformer. Det borde därför enligt min mening hafunnits med ytterligare förslag i def här sammanhanget. Här är det infe heller någon stafsfinansiell fråga. Detkosfar ju inte staten något aft ta medel från de rika - villaägare och andrasom har råd att betala mer- och använda de pengarna för att dämpa hyrorna förhyresgästerna. Om åtgärder mot. hyreshöjningar, m. m. är infe enstafsfinansiell fråga på det sätt som bosfadsministern utvecklade här förut.Def handlar i def fallet om en omfördelning, om att ta av dem som är ofiUbörUgtgynnade på bostadsmarknaden och använda de medlen för aft dämpa svårigheternaför dem som ligger allra sämst till. Jag är naturHgtvis på det klara med att man måste arbetainom fillgängligt statsfinansiellt utrymme och har förståelse för attbosfadsministern hänvisar fill det. Men det jag frågade var om man kan tänkasig att använda det man får in i hyreshusavgiff och de pengar som manfår genom de minskade anspråken i fråga om räntebidrag som redan finnsbudgeterade - de blir ju också etf "plus" i def här sammanhanget -för aft stoppa den nuvarande hyresutvecklingen. De pengarna skuUe tillsammansmed de övriga åtgärderna räcka för aft göra def. Def vore intressant att fåett svar på den frågan. Jag begärde här infe preciseringar som gick alltförlångt, utan jag talade om belopp på när, och deborde väl vara möjliga att ange. Jag har försökt att räkna fram det här, ochjag kan säga att def såvitt jag kan se handlar om ungefär 300 milj. kr. Det ärde satsningar som staten gör för enligt de förslag som föreligger.Men man räknar med aft få in 790 miljoner genom hyreshusavgiften, och sedan ärfrågan vad de minskade anspråken när det gäller räntebidragen på grund av denkraftiga nedgången i byggandet kan betyda - def kan kanske betyda 100 miljoner.Man skulle alltså kunna komma fram till att det här finns ytterligare 500-600miljoner som kunde satsas för att stoppa hyresutvecklingen. Jag vill upprepa den fråga jag ställde, och jag vill nogockså begära att bosfadsministern försöker att åtminstone ungefärligt ange hurstort statens stöd till hyressektorn kan bli. Då kan man sedan räkna om detta,så att man ser vad det kan betyda i de hyresförhandlingar som pågår. AnL 43Bostadsminisfern HANS : säger att förslagen nästan infefår någon effekt hyror. Men det är väl bättre att vi studerar defnär hyresförhandlingarna är klara, då vi får svart på vitt och ser vad det harbetytt. Jag tror inte att vare sig eller jag kan avgöra def i dag.Def finns möjligheter att förslagen kan medföra betydande sänkningar avhyreskostnaderna, men det finns också möjligheter att sänkningarna blir mindreomfattande. Til syvende og sidst är detta en fråga för förhandlingarna mellanparterna, som jag har redovisat. När det gäller villorna har jag fidigare svarat ToreClaeson på den frågan. Man kan naturHgtvis inte införa ett system medhyreshusavgift eller Uknande som gäller bara för ett enda år, utan man måste iså fall utgå från att systemet skall gälla i varje fall fram tiU 1985. Aftinföra ett sådant system parallellt med en kraftig omläggning av helabeskattningen anser jag inte heller vara lämpligt. Jag tycker att det ofta ären förenklad diskussion om bostadspolitiken som förs, när man framställer detsom om villaägarna har en i alla avseenden utomordentligt gynnad situation iförhållande till dem som bor i hyreslägenheter. Def finns villaägare som kämparutomordentligt hårt för att överleva, Hksom det finns hyresgäster som gör det.Men det finns också hyresgästersom har en väldigt bra situation, och det finns villaägare som är gynnade. Denbostadssociala utredning som vi skall tillsätta får bl. a. till uppgift aftförsöka klarlägga hur den aktuella situationen är när def gäller olika typer avupplåtelseformer. När vi får ett material som är fillräckligt för aft belysadetta, får vi också möjligheter att ta ställning till vilka åtgärder somerfordras. Även om vi i regeringsställning inte är bereddaatt föreslå alla åtgärder som kan gälla för framfiden, har vi ju godamöjligheter att återkomma till den här diskussionen i andra sammanhang. menar vidare att den minskade efterfrågan påräntebidrag kommer att ge medel som skulle kunna användas för ytterligareinsatser. Men tyvärr är det så att även om det byggs förhållandevis litet, såökar räntebidragen oerhört snabbt. Om jag minns rätt är skillnaden mellan dettabudgetår och nästa budgetår i statsbudgeten när det gäller räntebidragenungefär i ökade kostnader, och det finns inte särskilt mycketpengar aft fördela fill andra stödinsatser. vill veta hur mycket det här paketet kostar.Vi har redovisat defta i propositionen, och därav får var och en draslutsatser. vill också veta vilket stöd som finns förhyresgästerna , om jag har förstått honom rätt. Jag har upprepadegånger sagt att det beror på hur man vill använda de insatser som görs - hurman vill använda underhållslånen på 900 miljoner med garanterad ränta pä 7,5 %.Det beror på hur man vill räkna när det gäller frågan om de ramar som ställstill förfogande. Om det här förslaget skulle fä fill effekt att vi bygger 4000-5 000 lägenheter mer än vi eljest skulle göra, skulle kravet päräntegarantier och ökade statliga insatser om översfiga de beloppsom flyter in genom hyreshusavgifterna. Det är fil syvende og sidst en fråga omhur man vill räkna i def här sammanhanget, och hur man disponerar de resursersom finns redovisade i propositionen. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. AnL 44TORE (vpk): Jag håller med bostadsminisfern då def gällerresonemanget om villaägarna. Jag har aldrig i något sammanhang gett enbeskrivning som innebär att jag har dragit alla villaägarna över en kam.Tvärtom har jag varit väldigt noga med att betona aft de största orättvisornapå bostadsmarknaden finns inom villaägarsekforn och att det är angeläget aftman rättar till dem med hjälp av olika metoder - genom begränsning avränteavdrag, genom höjd realisafionsvinstbeskatfning och andra förslag som vifrån vpk i olika sammanhang har lagt fram. Med beaktande av att det finns villaägare som har detväldigt svårt och att det finns hyresgäster som har def mer eller mindre svårt,som bostadsministern sade, utgår det från samhällets sida i genomsnitt stöd påungefär . fill varje villaägare och . till övrigabostadskonsumenter som inte bor på det sättet. Redan detta visar att det inteär särdeles rättvist ställt på det här området och att def skulle finnasanledning att snabbt vidta åtgärder för att rätta till detta. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. De pengar som kan disponeras avbostadsföretagen för att dämpa hyreshöjningarna är väldigtbegränsade.