prot · G609124 · 1982-12-31 00:00:00 — Projektgruppen biträds av en referensgrupp, därrepresentanter för de anställda ingår och även berörd personalorganisation.Nämnda projektgrupp avser att lämna ett slutgiltigt förslag under våren 1983.Först därefter kommer styrelse att behandla frågan. Majoriteten i utskottet menar, att eftersomriksskatteverkets styrelse skall behandla frågan och yttra sig över kommandeförslag, måste på nytt behandla frågan. Det är möjligt, fru talman,att utredningen kommer fram till helt andra slutsatser än dem som nuföreligger. Den tänkta besparingen kanske stannar vid plus minus noll - vad vetjag och vad vet ? Det har nämnts olika siffror och olika konstruktioner iden aktuella debatten. Det finns f. n. inget konkret ändringsförslag påriksdagens bord, och majoriteten anser inte att vi bör ta ställning till etteventuellt kommande Anslag till kronofogdemyndigheterna, m. m. Nr 124 ändringsförslag som berörkronofogdemyndigheten. den " talman! Detta är en fråga som berör så många kommuner och 20 aoril1983 landsändar, att ett eventuelltändringsförslag självfallet bör underställas Det finns utomordentligt starka skäl som talar för ett Anslåstill krono bibehållande av nuvarande-organisation, men låt oss ta del avutredningen fosdemvndisheter- °' yttrande, innanriksdagen alltför kategoriskt uttalar na, m. m. sig i den ena eller andrariktningen! Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan på 38 (vpk): Jag blev litet konfunderad över MagnusPerssons inlägg, där han först sade att vpk i reservation 1 tar uppanslagsfrågan till kronofogdemyndigheterna. I själva verket tas den frågan uppi reservation 2. I reservation 1 tar vi upp frågan om vad vi kallar för enoffensiv satsning med ökade resurser för kronofogdemyndigheterna. Det gör vimot bakgrund av att vi erfarenhetsmässigt vet att det lönar sig för samhälletatt göra sådana satsningar. I den reservationen vänder vi oss också mot denminskning av resurser och aktiviteter som blir resultatet av den 2-procentiganeddragningen. Sedan sade i något slags polemik mot migatt borde lugna sig och avvakta utredningens resultat när detgäller registerverksamheten. Men detta är precis vad jag sade i mitt anförande.Hade lyssnat på mitt anförande, hade han hört att när det gällerregisterverksamheten framhöll jag just detta. Jag framhöll dessutom att jag motden bakgrunden avstod från att yrka bifall till motionsyrkandet på den punkten.Vi inom vpk har alltså precis samma förhoppningar som gavuttryck för då det gäller utökningen av registerverksamheten vidkronofogdemyndigheterna. Sammantaget, fru talman, skulle jag vilja säga att det somMagnus nu hade att anföra som erinringar mot vpk-motionens förslag, somvi följt upp i reservationerna 1 och 2, såvitt jag kunde förstå inte gavnågonting nytt att ta på. Jag tycker att våra argument håller och att defrågeställningar som vi fört fram kvarstår lika obesvarade. Det är precis likabefogat att nu vidhålla yrkandet om bifall till reservationerna. 39 (): Jag anser också att det är självklart attriksdagen skall ta ställning till ett nytt förslag, om det kommer ett sådant.Men jag anser att en utredning på de punkter som gäller distriktsindelningen äronödig, därför att en sådan utredning skulle ställa till en hel del oro för demyndigheter som behöver arbetsro efter att ha varit utsatta för flerautredningar. De har också fått många nya lagar att följa och behöver arbeta ilugn och ro. Oro har också uppstått på de orter där man befarar indragning avkronofogdemyndigheten. Det är därför vi har tagit upp den här frågan i enmotion, som vi följt upp med 48 en reservation, där vi sagt att vi inte vill ha någonminskning av antalet kronofogdedistrikt. 40 (): När det gäller resurserna till kronofogdemyndigheternatycker jag att till viss del skall vara nöjd. Den av regeringennyligen tillsatta 'brottskommissionen kommer ju att behandla en hel del av defrågeställningar som finns i motionen och som har följts upp i reservation nr 1om vissa ökade resurser till kronofogdemyndigheterna. Till vill jag säga att också jag ärmedveten om att många är oroliga för en eventuell indragning avkronofogdedistrikt. Jag hyser också själv en viss oro. Men vi har ju, frutalman, en viss arbetsordning här i riksdag. Först när det ligger ettkonkret ämnesförslag på bord kan vi behandla frågeställningen. Låtoss nu i lugn och ro avvakta utredningens arbete. Låt utredningen lägga framsitt betänkande för styrelse och låt riksskatteverketsstyrelse ta ställning. Först därefter får väl finansministern överväga ombetänkandet skall leda till ett konkret förslag. Det är ju detta vi intevet någonfing om. Låt oss, fru talman, avvakta det beslut som riksskatteverketkommer att fatta i frågan. Därefter får återkomma till ett eventuelltämnesförslag. Det är ju bara eventualiteter vi talar om . Överläggningen var härmed avslutad. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera civilutskottetsbetänkande 26 om bostadsbyggandets finansiering m. m. 42 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Innan jag lämnar ordet till vill jag nämnaatt anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. 43 (): Civilutskottetsbetänkande 26 behandlar en rad frågor beträffande bostadsbyggandetsfinansiering. Innehållet i motion, till vilken folkpartisternaoch i utskottet har anslutit sig i den reservafion som är fogadtill betänkandet, är bl. a. att finansieringen bör ske utanför budgeten. Denytterligare finansieringen uppdras till de befintliga bostadsinsfituten: BOFAB,och statshypoteksorganisatio-nen. Genom detta skapar vi en rationellarehantering av finansieringsfrå- *Voteringen redovisas efter debatten om CU 26. 4 protokoll1982/83:124-125 gornaoch kan minska antalet lån. Det sparar i sin turpengar för låntagarna, eftersom det är dessa som betalar avgifter tillden nuvarande organisationen av finansieringen. Statens stöd tillbostadsbyggandet ges formen av en garanti. Besluten om lån och andra villkorskall fattas av bostadsadministrafionen, vilken form denna än har:bostadsstyrelsen, länsbostadsnämnder och kommuner. Som ett framtida stegföreslås i vår motion att det när det gäller den administrafionen bör det skeen kraftig decentrahsering, så att de allra flesta besluten kommer att fattaspå nivå. Utskottet har enats om en sak, nämligen om att uttala i det arbete som pågår i delegationen för bostadsfinansiering och sedan iregeringen bör eftersträva att lägga finansieringen utanför budgeten. Jagtycker att det är bra att vi har kunnat enas i den frågan. Tyvärr har det inte varit möjligt att nå enighet även ifortsättningen, så att vi hade kunnat gå vidare med det arbete som delvis harpåbörjats genom tidigare utredningar och som jag vet pågår i kontaktermellan bostadsinstituten och departementen, nämligen att snart få till ståndett avtal mellan staten och instituten om den fortsatta hanteringen av i förstahand nybelåningsverksamheten och att för framtiden undersöka möjligheterna attöverta den bostadslånestock som finns. Vi tycker att det är oerhört viktigt att vi kommer i gångmed rationaliseringar och effektiviseringar inom denna verksamhet. Man måsteframför allt se till de kostnader som låntagarna har. Det finns möjligheter attgenom att följa vårt resonemang åstadkomma minskade kostnader för låntagarna.Det tycker vi är väldigt viktigt. Detta var i koncentrerad form en redovisningav motionernas innehåll. Med undantag för frågan om finansiering utanförbudgeten, där vi alltså kunnat enats om skrivningen, uppföljs dessa förslag iden reservation som är fogad till civilutskottets betänkande nr 26, och jag beratt få yrka bifall till reservationen. 44KERSTIN (): I civilutskottets betänkande 26 behandlasfrågan om administrationen av bostadsbyggandets finansiering. innanjag går in på utskottets närmare ställningstaganden, betona att det är denadministra-fiva aspekten som civilutskottet har att beakta. Frågan om enfinansiering av bostadslånegivningen utanför statsbudgeten torde främst fåanses vara en fråga för finansutskottet. Alltnog, när det gäller administrationen avbostadslånegivningen - om och när en finansiering utanför statsbudgeten bliraktuell - anser vi att det finns goda skäl för att sammanföra bottenlånet ochdet stadiga lånet till ett lån administrerat av bostadsinstituten, dvs. ihuvudsak stadshypotekskassan, och . En sådan ordning kan och böräven innebära ett förändrat ansvar för staten, så att staten i stället för attlämna ut ett bostadslån tecknar borgen eller utfärdar en garanti för ett beloppsom motsvarar vad som f. n. är ett statligt lån. har i sittbetänkande gjort en genomgång av hur ett kreditgarantisystem kan utformas. Mankom fram till den slutsatsen att ett sådant system skulle kunna införas utanstörre svårigheter och medföra vissa fördelar för länsbostadsnämnderna och ävenför låntagarna. I kommitténs betänkande anförs att det kan vara en fördel attde låneförvaltande uppgifterna flyttas från bostadsverket. Verket kan då meraodelat än f. n. ägna sig åt frågor som hänger samman med beslut om lån ochandra frågor av bostadspolitisk natur. Det vore fel att här förfiga attutredaren också har invändningar mot att införa ett kreditgarantisystem. Reservanterna i utskottet har anslutit sig fill mofionen1632 om att bostadskommittén bör få i uppgift att fundera över hur ettkreditgarantisystem skall utformas. Det är enligt uppfattningnaturligt att kommittén, som ju har att överväga hur ett nyttfinansieringssystem skall utformas, får i uppdrag att även överväga vad imofionen anförts om ett kreditgarantisystem. Utskottsmajoriteten däremot hyser ingen tvekan om hurbostadsfinansieringen bör vara . För den är allt klart. I slutet av1940-talet bestämde man sig för att länsbostadsnämnderna skulle besluta om låntill bostadsbyggandet, och detta får naturligtvis inte sättas i fråga. Hur kan man en gång för alla ha gjort klart för sig hurbostadslåneadministrationen skall utformas? Gör man det inte litet för enkeltför sig, när man hävdar att allting är bra på detta område, att inget fårövervägas och framför allt inget förändras? Jag måste säga att detta är enförvånande inställning. Man vill inte ens gå med på ett utredningskrav. Jag tycker för övrigt, fru talman, att tidpunkten är felför ett ställningstagande. Man kan fundera över om det inte vore lämpligareatt regeringen först redovisade för- och nackdelar med förslaget.Socialdemokraterna i civilutskott litar tydligen inte på sinregering. Det är deras sak, men att även avvisa utredningskravet som ställs ireservafionen tycker jag är underligt. Jag yrkar bifall till den reservation somfogats till civilutskottets betänkande nr 26. 45PER (): Både och harutförligt redovisat vad vi är eniga om i utskottet. Därför kan jag medhänvisning härtill avstå från att tala om dessa saker. Jag skall i stället gåöver till det som jag uppfattar vara huvudbudskapet i det nu aktuellabetänkandet, nämligen det som rör administrationen av bostadslångivningen viden finansiering utanför statsbudgeten. Socialdemokraterna och vpk-företrädaren ger sin anslutningtill en s-motion om att även i fortsättningen länsbostadsnämndernasdecentraliserade kapacitet bör kunna utnyttjas i stort sett i samma omfattningsom f. n., om upplåningen förs över till ett för ändamålet särskilt skapatinstitut. Vi tycker det, därför att bostadsverket har kompetensen.Bostadsverket har erfarenheten, och det finns ingenting som talar för att detinte skulle kunna lösa uppgifterna bra även . Det skullevara intressant att få höra t. ex. förklara varför hon inte troratt bostadsverket kan klara detta . Vi tror dessutom, fru talman,att en hantering inom bostadsverket även är ett nödvändigt inslag ien social bostadspolitik. I de motioner som har väckts från moderat- och centerhållhävdas att ett kreditgarantisystem, administrerat av bottenlåneinstituten,skall införas. De kraven förs vidare i en gemensammoderat-center-folkparti-reservation. är det på det sättet att frågan om ettkreditgarantisystem har övervägts och också avvisats av bostadslånekommittén.Av kommitténs betänkande framgår att bostadsverkets sätt att sköta det här ärbilligare när det gäller t. ex. förvaltning och utbetalning av lån än vad somblir fallet genom ett eventuellt, nytt institut. Av kommittébetänkandet framgår också att det kommer attbli ganska stora förändringar i nuvarande system då det gäller hus som i dagupplåts med bostadsrätt och hyresrätt. Man skall ju inte spekulera, men jagtror att man vågar dra den slutsatsen att ett bifall till det som förs fram ireservationen troligen skulle bli att länsbostadsnämnderna skulle avskaffas somfristående regionala organ. Med detta är förknippade många problem, inte baraav ekonomisk natur. Dessutom vill jag med tanke på att man skall värnaom statens ekonomi peka på att statsverkets bostadslåneorganisation går medvinst. Också på den punkten vill jag hänvisa till bostadslånekommitténsbetänkande. Sammanfattningsvis, fru talman, ser jag läget så, attmoderaterna och , som de tyvärr nu ofta gör, har slagit följe medvarandra och då för en högerpolifik och att hänger med.Reservationen är ett anslag mot den sociala bostadspolitiken, och därför berjag att få yrka bifall till civilutskottets hemställan. I detta anförande instämde , ,, , och (alla s). 46KJELL () replik: Det måste vara fråga om en missuppfattningfrån socialdemokraternas sida när det gäller kreditgarantisystemets framtidahantering. Jag framhöll uttryckligen, också i reservationen, att besluten omgaranfi resp. de villkor som kommer att gälla självfallet fattas antingen av enstatlig organisation eller - om arbetsuppgifterna uppdras åt kommunala organ -av dessa för statens räkning. Socialdemokraternas linje innebär att man inte nu kanåstadkomma sådana rationaliseringsvinster som bl. a. ligger till grund för vårtresonemang. Om man skapar ett fjärde institut, blir det inte möjligt attåstadkomma sammanslagning av lån, och därmed minskas kostnaderna för låntagareoch därmed för hyresgäster och småhusägare. Per OlofHåkansson säger att bostadslåneorganisationen går med vinst för Ja, det är klart att det om man tar ut pålånen, rinner det in tillräckligt mycket pengar för att verksamheten skallkunna administreras. Men det är inte fråga om några andra vinster än vad sommotsvarar de pengar som vi som är låntagare betalar in. Det måste vara enuppgift för staten att organisera sin verksamhet på ett rationellt sätt för attinte behöva ta ut onödigt mycket pengar, men det är faktiskt vad man gör förtillfället genom att ha uppläggningsavgifter i flera led och ävenaviseringsavgifter i flera led. Socialdemokraternas ståndpunkt i frågan leder fram tillderas gamla tanke om en bostadsbank. Det är en av de heliga kor som det hartalats så mycket om. Jag tycker att denna ko har varit slaktfärdigoch att man nu borde följa vår linje att få till stånd en rationalisering avverksamheten. Det är synd att socialdemokraterna inte har velat ställa uppbakom dessa åtgärder, som ju inte har ett dugg att göra med innehållet istatens stöd till bostadsbyggande. Det är bara fråga om att på effektivastemöjliga och därmed billigaste sätt hantera framskaffandet av kapital tillbostadsbyggandet. Självfallet kan bostadsverket klara sin uppgift även iframtiden på det sätt som socialdemokraterna beskriver detta. Det är ingen somifrågasätter det-det har fungerat och kommer naturligtvis att göradet även i fortsättningen - men vår huvudinvändning är att det inte kan varanågot självändamål att ha en onödigt stor organisation. Jag vill också påminna omatt jag tycker att bostadslånekommittén angrep problemen på fel sätt. Manförsökte att bli av med stocken, vilket är en uppgift för framtiden. Vi har iannat sammanhang blivit eniga om ett centerförslag om att försöka avveckla enhel del av den bostadslånestock som vi har och som består av små lån. Detär en åtgärd som bör genomföras innan man tar upp en diskussion medinstitutionen om ett överförande av lån. 47 () replik: Det är intressant att höra på Per OlofHåkansson vad man kan läsa in i vad man själv har sagt. En sak är i alla fallhelt klar, nämligen att ni socialdemokrater är bergsäkra på att det ni harförordat är den rätta vägen. Jag är det inte. Jag tycker att man skall belysaden här frågan bättre. Jag tror också att vi har en annan uppfattning i sak. I motsats till socialdemokraternaanser vi inte att det som socialdemokraterna tidigare i motioner har förordat- en statlig bostadsbank - är den rätta vägen. berörde detta,och även jag vill trycka på det. Vi litar på de institut som finns. Om man kanfå rationaliseringsvinster, och det är ju det vi skulle få belyst om vi utrederfrågan, skall man överväga att verkligen ta det steget. 48PER () replik: Jag börjar med det som sadeattvi är bergsäkra på, man skall inte kommentera det på annat sätt än genom att konstateraatt det vi är bergsäkra på är de effekter som skulle följa, om vi genomfördedet som förordar i reservationen. Det skulleinnebära en avrustning av bostadsverket, vilket skulle innebära ett anslag motden sociala bostadspolifiken. Det vill vi inte ställa upp på: Jag har litet svårt att hänga med i . Ä ena sidan hävdar han att frågan skall utredas. Å andra sidan gerhan alldeles bestämda besked om hur det skall bli. Det är föga meningsfullt attutreda, om man kan säga hur det skall bli. Jag tyckte att det var litet oförskämt gentemotbostadsverket att säga att det inte går att åstadkomma rationaliseringsvinsterinom bostadsverket. Det är min slutsats av resonemang. Jag ärövertygad om att bostadsverket har lika goda förutsättningar som andra att tavara på möjligheterna till rationalisering. Sedan tillbaka fill kärnfrågan, dvs. Det som skall utredas är i praktiken redan utrett. Jag beratt få citera vad bostadslånekommittén har sagt i sitt betänkande SOU1981:104. Där säger utredningsmannen i sammanfattningen: "Jag finner sammantaget nackdelarna med ettkreditgarantisystem större än fördelarna för låntagarna och bostadsverket. Jagser heller inga större fördelar för kommunerna vid övergången till ett sådantsystem." Detta är, fru talman, grunden till att vi menar att det ärmeningslöst att utreda den frågan. 49KJELL () replik: Socialdemokraterna sitter med mycket svagaargument i den här frågan. Det betyder att de måste använda sig avmissförstånd-avsiktliga missförstånd. säger att det här skulle leda avrustning av den sociala bostadspolitiken. Då klarar vi inte att resoneramed varandra om sakfrågan. Det här har inte ett enda dugg med det socialainnehållet i bostadspolitiken att göra. Man skulle möjligen kunna säga, att omvi genom att vara rationella kan ta ut mindre avgifter av hyresgäster ochegnahemsägare så förbättrar vi deras möjligheter att hålla sig med en någotbättre bostadsstandard. Man förbättrar det sociala innehållet ibostadspolitiken om man går på vår linje, därför att det är fråga om att vararationell i verksamheten. Socialdemokraterna har ett konstigt sätt att resonera. har vi den ansvarsfördelningen att bostadsinstituten svarar för avupplåningen, och staten svarar för 22, 25, 29 eller , beroende på vilkenlåntagarka-tegori det gäller. Då är gränsen för socialt innehåll ibostadspolitiken . Kan inte bostadspolitiken vara precis lika social omgränsen för vad bostadsinstitutet svarar för är av de allmännyttigabostadsföretagens utlåning? Det är detta det är fråga om. Det skulle vara braatt få besked om huruvida är en helig gräns som måste bibehållas. Vi menaratt socialdemokraterna borde ansluta sig till den här tankegången, dvs. att maninte skall ha ett fjärde institut. Jag hoppasatt loppet inte är kört i regeringen, och att det är möjligt att verkligen fortsätta de överläggningar som har ettbättre innehåll ur statens synpunkt än de hade när bostadskommittén höll på -och att regeringen verkligen tar dem ad notam och kan komma med ett rationelltoch ekonomiskt riktigt förslag. 50 PER () replik: Jag tror inte att det blir lättare att genomföra,och att vi inte heller får större möjligheter att förändra, bostadspolitisktbetingade regler i instituten än om vi behåller det hela i bostadsverket. Jag anser alltså att det är enklare att klara det härgenom bostadsverket och att det blir svårare om vi tillskapar det som KjellMattsson förordar. Det är således ett starkt argument, som har lett oss framtill den ståndpunkt vi har intagit. 51TORE (vpk): Bostadsbyggandets finansiering och villkorenför samhällets stöd till bostadssektorn har avgörande betydelse för framfidensbostadspolitik. Samhällsinsatser på detta område betyder mest för att åstadkommalägre boendekostnader. De bostäder som byggs innebär dyra investeringar församhället och för de enskilda människorna. De skall användas i flera årtionden.Därför är det viktigt att få både ett enkelt och smidigt system och"billigare" pengar till bostadsbyggande och följdinvesteringar. Om man accepterar bostaden som en social rättighet ochinte ser den som en marknadsvara, måste bostadssektorn brytas ut ochsärbehandlas då det gäller finansieringen. Kravet på en statlig bostads- ochsamhällsbyggnadsbank för totalfinansiering av bostadsbyggandet och dessföljdinvesteringar är lika aktuellt nu som det har varit . Detta krav är gammalt och har förts fram av vpki . Kravet är väl underbyggt i arbetarrörelsen, fackföreningsrörelsenoch hyresgäströrelsen som ett grundläggande krav för en social bostadspolitik. I har gjorts uttalanden påförslag från tidigare statsutskott och nuvarande civilutskottet om attfördelarna med en statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet "är såpåtagliga att de bör avstås endast av mycket tungt vägande skäl". Olikautredningar har också förordat sådana lösningar. I kommunisternas förslag ombostadsfinansieringen har bl. a. följande framhållits: Systemet meduppsplittrade lån i form av byggnadskreditiv , som sedanomplaceras i forrn av bottenlån och sekundärlån - ofta i olika kreditinstitut-, är både orationellt och ålderdomligt. Införandet av statligt enhetslån kanavskaffa byggnads-kreditiven med deras höga räntor, och systemet med lån i deolika kreditinstituten kan ersättas med en lån i ett kreditinstitut. Vi har alltså talat för och föreslagit ett system med euenda bostadslån med en räntesats och en amorteringsplan. Vi har föreslagit ettlånesystem där man maximalt kan utnyttja alla resurser till bostads- ochsamhällsbyggandet utan onödiga fördyringar. Vi ser nu föreliggandebetänkande som ett steg på vägen i den riktning vi från vpk vill gå. Vi kandärför ansluta oss till det socialdemokratiska förslaget, som öppnarmöjligheter att gå vidare till en statlig totalfinansiering genom en samhälls-och bostadsbyggnadsbank. Viktigt är att snabbt gå vidare, att ändra på nuvarandeadministrativa system för bottenlånegivningen och utforma ett lånesystem, såatt såväl s. k. fullständig finansiering - dvs. en samordning av bottenlån ochbostadslån -som en s. k. integrerad finansiering, dvs. en samordning avbyggnadskrediter och fastighetslån, kan förverkligas. Det lånesystem som utskottsmajoriteten förordar böradministreras av länsbostadsnämnderna, och även kommunerna bör ha viktiga administrativauppgifter i ett sådant system. Några bärande skäl för att införa ettkreditgarantisystem, administrerat av bostadsinstituten, finns enligt bostadslånekommitténinte, och jag delar den uppfattningen. Som jag också framhållit i mittsärskilda yttrande är bostadsverkets administration i samband med utbetalningoch förvaltning av bostadslånen effektivare än bostadsinstitutensadministration av bottenlånen. Till detta kommer att det, av skäl som jag tidigare varitinne på, finns starka skäl att införa ett enda lån, som betalas ut ochförvaltas av länsbostadsnämnderna. Om regeringen kommer att fatta beslut om att lyfta ut destatliga lånen ur statsbudgeten, förutsätter vi från vpk att man inom en snarframtid lägger fram förslag till om bostadsbyggandets finansiering ilinje med vad jag här och i det särskilda yttrandet till civilutskottetsbetänkande nr 26 har skisserat. Det betyder en statlig totalfinansiering genomen samhälls- och bostadsbyggnadsbank med såväl fullständig som integrerad finansiering. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 52ARNEGADD (s):