prot · G60929 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vidhåller vad jag sade, nämligen att mani så fall hade bort låta lagrådsremissen vila i stället för att återkalla den,om det nu var så att man ville göra hela förslaget klart. Jag tycker att oron för älvarnafinns kvar. Jag hoppas att det är en obefogad oro. Men def har gjortsuttalanden här i kammaren förut i denna fråga, och då talade man om att defskall vara en majoritet för att kunna fortsätta utbyggnaden och utnyttjandet avvattenkraften. Jag tolkar det så, att det finns anledning till oro, men jaghoppas att den oron är obefogad. Som liberal anser jag nämligen att vi jnfe harråd att skövla de naturvärden som finns i våra fyra outbyggda älvar. 21Bostadsminisfern HANS : Herr talman! säger attlagrådsremissen hade kunnat vila och kompletteras med de delar jag fidigare nämnde.I så fall kan man ju säga att dethade varit bättre att inte lägga fram lagrådsremissen och ge oss tillfälle attgöra kompletteringarna. är det infe så enkelt som gör gällande.Det är nämligen sannolikt så, att kompletteringen av övrig lagstiftning ocksåberör själva förslaget till lag. Därför fanns dét anledning aft göra enöversyn. När det gäller skyddet av våra älvar är det en fråga somavgörs av , och har fattat ett beslut i den riktningen somär fillräckligt bindande f. n. Skall det ske någon ändring av det beslutet, ärdet en fråga som får pröva. Om helikopterberedskapen vid flygflottiljerna.i Söderhamnoch AnL 22 (): Det är klart aft man kan diskutera dettekniska, men att def infe är något nytt att man låter en lagrådsremiss vila iavvaktan på kompletteringar tycker jag att vi skall ha i tankarna. Jag hoppas att def inte finns någon anledning till oro förälvarna, men jag måste göra kopplingen med ändringen av direktiven för denutredning som socialdemokraterna tillsatt jämfört med de direktiv sommittenregeringen utfärdade när den tillsatte utredningen äv vattenkraftensutnyttjande. AnL 23 Bosfadsministern : : - ' Herrfalman! Jag vill-påpeka att lagrådsremissen överlämnades den 9 september.Lagrådet hade alltså inte hunnit påbörja behandlingen. Det hade infe varitsärskilt lämpligt att lagrådet fått sätta i gång med detta arbete, när detsedan skulle ha visat sig att kompletteringen av annan lagstiftning hadepåverkat den redan överlämnade lagrådsremissen. Jag tror inte att vi förlorarnågonfing vare sig i fråga om fid eller på annat sätt genom den behandling vinu ger förslaget. Vi bör på detta sätt kunna få ett förslag som i allaavseenden är bättre än det halvfärdiga förslag som förelåg. När def gäller älvarna vill jag bara ånyo upprepa att defär en fråga för , och jag kan infe förutse vilka beslut riksdagenkommer att fatta. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1982/83:78 om helikopter beredskapen vid flygflottiljerna iSöderhamn och har frågat mig om jag är bereddatt medverka fill aft dygnefmntberedskap införs för helikoptrarna vidflygflottiljerna i och . har juni1980-slufef av genomfört en försöksverksamhet med sjuktransportermed helikopter. Försöksverksamheten har berört stora delar av landet, bl. Kommittén har redovisat resultatet avförsöksverksamheten i en Om helikopterberedskapen vid flygflottiljerna i Söderhamnoch rapport.Kommittén lägger också fram förslag till en organisation för luftburnasjuktransporter. Rapporten remissbehandlas f. n. Vad gäller frågan om en förstärkning av resurserna förregional flyg- och sjöräddning anser räddningstjänstkommittén att beredskaputanför tjänstetid skall finnas i och . Det bör enligtkommittén vara en uppgift för staten aft för flyg- och sjöräddning hålla sammastandard i norra som i de mellersta och södra delarna av landet.Kommittén avser att återkomma till denna fråga i sitt slutbetänkande omsamhällets räddningstjänst. Kommitténs slutbetänkande beräknas bli klarf under1983. Först när räddningstjänstkommitténs rapport harremissbehandlats kan regeringen ta ställning fill frågan om den framfidaverksamheten med helikopter i sjukvården. Det kan emellerfid visa signödvändigt att avvakta kommitténs slutbetänkande innan frågan omdygnefmntberedskap i och avgörs. AnL 25OLLE ÖSTRAND (s): Jag tycker att försvarsministerns svar visaren positiv vilja att klara ut det här problemet. Men man kan naturligtvisställa frågan om det skall vara nödvändigt att avvaktaräddningstjänstkommitténs slutbetänkande innan det hela kan lösas. Om såskulle vara fallet vill jag ställa en följdfråga till försvarsministern: då beredd att genomföra dygnefmntberedskap ? Det är rätt märkligt att man på de orter i södra ochmellersta där de tunga Vertol-helikopfrarna är stationerade hardygnetruntberedskap hela veckorna - , , och -medan man i och , som båda ligger i , endast harbemanning . Här kan naturligtvis frågan ställas om infe den regionalaflygräddningen är lika vikfig i som i övriga . Den svåratågolyckan utanför är, tycker jag, ett talande exempel på aftden är lika vikfig. Olyckan hade också fått värre följder om man inte hadelyckats spåra upp besättningen och fått ut helikoptern så pass snabbt som manfick fill olycksplatsen, som låg i väglös terräng. Def får aldrig vara så att etf människoliv är mindre värti vissa delar av landet än i andra. En utökad beredskap i vad avser helikoptrarna i Söderhamnoch är också vikfig ur en annan synpunkt, nämligen för sjöräddningen.Bevakningen av den långa kuststräckan i har drastiskt försämrats.Defta beror bl. a. på aft fyrarna har automatiserats, och därmed harfyrpersonalen försvunnit. Lotsstafioner har dragits in ute i havsbandet. Denbevakning som tidigare fyr- och lotspersonal utövade jämsides med sina ordinariearbetsuppgifter har praktiskt taget upphört - och därmed möjligheten tiUsnabba hjälpinsatser när én sjöolycka har inträffat. Defta är alltså ytterligare ett mycket starkt motiv föraft skärpa beredskapen på helikoptrarna i både och . fantastiskt viktigt att yi pä detta sätt kan utöka beredskapen efterNorrlandskusten. Det skulle alltså vara intressant att få ett svar avförsvarsministern: man nu beredd aft försöka klara av de här problemen under1983? AnL 26 Försvarsministern : Jag vill understryka betydelsen av attsamhällsresurserna genom samordning kan utnyttjas så effektivt som möjligt fillolika uppgifter. Detta har särskild betydelse när det gäller en angelägenuppgift som sjuktransporter med helikopter. Försvaret har en posifivinställning fill att medverka för aft hålla beredskap för sjuktransporter, mendet antal helikoptrar och besättningar som f. n. finns fillgängligt medgertyvärr inte att dygnetruntberedskap upprättas på samtliga platser därflygvapnets stora helikoptrar är stationerade. De begränsade resurserna hartvingat fram en prioritering. Jag kan informera om att def, parallellt meddet arbete som jag har redovisat i mitt svar, pågår diskussioner mellanflygstaben och om hur tillgängliga resurser skall kunnautnyttjas på effektivaste sätt. av allvarliga olyckshändelsergranskar tågolyckan i . Undersökningens arbete är inriktat bl. a. påatt pröva effektiviteten av räddningsinsatserna. Om helikopterberedskapen vid flygflottiljertia iSöderhamn och AnL 27OLLE OSTRAND (s): i inträffade kl. . Den resulterade i 3 döda och över 20 skadade. Tack vare attbesättningen fanns tillgänglig i kunde den rycka ut inomloppet av två fimmar. Men ponera att olyckan inträffat vid tolv-, ett-tiden pånatten! Det är infe säkert att man i så fall över huvud taget hade fått utnågon helikopterbesättning. Då hade naturligtvis olyckan kunnat få ännu värreföljder. Detta visar, tycker jag, med all tydlighet aft det ärfantastiskt vikfigt att vi får en dygnetruntberedskap över hela landet. Det ärhär infe fråga om några större kostnader. Flygstaben har räknat ut attkostnaden för dygnetruntberedskap på dessa båda helikopterstafioner är omkring300 . Det gäller då fem dygns beredskap . Men även omman utökar det fill rör def sig om en rimlig kostnad, en kostnad somkan vara värd att ta för att rädda människoliv. Efter försvarsministerns senaste inlägg är jag ännu meraövertygad om hans positiva vilja. Jag tror nu aft vi får en dygnetruntberedskapi och genomförd . Om så inte blir fallet,försvarsministern, kommer jag att återkomma i frågan. 10 protokoll 1982/83:26-30 Om de politiska förhållandena i och AnL 28 Försvarsministern : Självfallet kommer jag att posifivt pröva denhär saken. i granskas f. n., och det är rimligt ochönskvärt att man får fillfredsställande beredskap i hela vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1982/83:76 om de politiska förhållandena i och AnL 29Utrikes- och handelsministern : har frågat mig på vilkagrunder regeringen gör bedömningen aft statsledningarna i och Laossträvar efter demokrafi och vilka resultat regeringen anser att denna strävanfått för den berörda befolkningen . har hänvisat fill en arfikel i DagensNyheter där statssekreteraren i biståndsfrågor svarade påfrågor om och och vårt bistånd dit. Först och främst vill jag framhålla att svenska regeringeninte menar att samhällssystemen i och är att beteckna somdemokratier i västerländsk mening och inte heller att dessa båda länder strävarefter att åstadkomma samhällssystem efter västerländsk modell. och Laosär båda centralplanerade samhällen med kommunistiska s. k. stafsbäran-departier. Mellan å ena sidan och och å den andra rådervälkända oUkheter i vad gäller poUfiska värderingar. Från svensk sida har vibl. a. uttryckt kritik och oro över att hundratusentals vietnamesiska ochlaotiska flykfingar funnit det nödvändigt att lämna sina hemländer. Vi harockså fördömt den vietnamesiska invasionen av och fruppnärvaron där. och riksdag har emellertid funnit defviktigt med samarbete mellan länder med olika politiska, ekonomiska och socialasystem. och erhåller långsiktigt bistånd från för att ienlighet med de av fastställda bisfåndspolifiska målen främjaresurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomiskt och polifisktoberoende samt demokratisk samhällsutveckling. och har decennier av krig bakom sig med storaförsörjningsproblem och behov att bygga upp en självbärande produkfion. Defillhör världens fattigaste länder. De har ytterst knappa resurser för att mötasina folks materiella och sociala basbehov. Bland mänskliga rättigheter ingårfillgång till mat, husrum, utbildning, hälsovård och sysselsättning. 1 dessaavseenden har statsledningarna i och , trots mycket små medel, söktförbättra människornas levnadsförhållanden. Mycket återstår att göra, men defsvenska biståndet är etf stöd till de strävanden som företas i denna riktning. En radländer har fört en polifik som syftar fill att isolera främstVietnam men i viss mån även . Denna utveckling är olycklig, dels därför attden drabbar redan hårt drabbade människor, men dels också därför aft dentvingar de båda länderna att begränsa sina internafionella kontakter i etf'lägedå både och önskar och behöver utveckla sina förbindelser medandra länder. Vårt stöd fill och är därför också politiskt viktigtsom ett led i vår strävan att öka de båda ländernas möjligheter till ekonomisksåväl som politisk självständighet och oberoende. Om de politiska förhållandena i och AnL 30 afUGGLAS (m): Jag tackar utrikesministern för hans svar påmin fråga. Det är ett långt svar, och det är ett undvikande svar, och i svaretkallar utrikesministern saker inte riktigt vid deras rätta namn. efter krigsslutet saknas i ; ochKampuchea pressfrihet, politiskt frihet och fackUg frihet. Det handlar om etthårt censurerat samhälle med polifiskt förtryck. Det handlar om en halv miljonmänniskor som under de svåraste förhållanden har flytt - båtflykfingarna. Dethandlar om fortsatta fångläger såväl i som i . Def handlar ommilitär ockupation av grannländer, om invasion i grannländer. Jag skulle önska att utrikesminister villebrännmärka denna militära diktatur - det är precis vad man kan kalla -på saitima sätt som han gärna brännmärker länder i Lafinamerika. EftersomSverige glädjande nog varje gång har stött FN:s resolution om aft skalldra bort sina trupper från , vill jag fråga utrikesminister han inte anser att FN:s beslut måste respekteras och aft detta är en vikfigfaktor i relationer fill andra länder. Utrikesministerns undvikande svaraktualiserar en fråga av stor principiell betydelse såväl i Sverigesutrikesrelafioner som i biståndspolitik. Jag måste därför frågautrikesministern: utrikesministern aft situafionen i vad gäller mänskligarättigheter och demokrati skall vara en viktig faktor i svensk bisfåndspolifikeller inte? AnL 31Utrikes- och handelsministern : Jag har svårt att se aft mitt svar skullevara undvikande. Jag har klargjort aft inget av de båda länder som vi talar omhär är en demokrafi i västerländsk mening. Där saknas följaktligen sådana sakersom nämnde - yttrandefrihet, politisk frihet och fackligfrihet. har stött FN:s resolution med anledning avinvasionen i och ockupationen av . Infe heller på den punkten har jaguttryckt mig undvikande. Men sedan har jag uttalat aft jag anser att dessaomständigheter inte bör leda fill att humanitär hjälp till barnsjukhuset iVietnam eller hjälp till def slutliga fullföljandet av pappersbruket i Vietnamskall upphöra med allt vad det skulle innebära. Jag kan inte finna att jag på något sätt har påstått attVietnam skulle vara en demokrati, som vi inte har anledning att riktainvändningar mot. Vi begagnar också de fillfällen som ges att framföra vårasynpunkter. Omde politiska förhållandena i och inte funnit det rimligtatt upphöra med humanitärt stöd eller att medverka till en isolering avVietnam. Def parfi som utrikesminister företräder vill öka hjälpen tillVietnam upp till 400 milj. kr. Jag vet inte om man kan kalla mer än 1 milj. kr.om dageri för ett humanitärt stöd. är ju vårt näst största mottagarlandför bistånd. Detta aktualiserar, utrikesministern, den fråga som jag ställer,om inte hänsynen fill mänskliga rättigheter, fill och till folkensrätt till självbestämmande och aft slippa ockupation från skulle betydanågonting i vår biståndspolitik. Jag har inte fått svar på den frågan. Jagåterkommer, herr talman. AnL33 Utrikes- och handelsministern : Herr talman! Det ärsjälvfallet angeläget för oss att verka för att länder till vilka vi ger vårtbistånd också utvecklas i den riktningen aft mänskliga rättigheter iakttas. Jaghar infe på något sätt förnekat aft detta är vår strävan. Däremot har jag infevelat medge att humanitär hjälp skall undanhållas för aft utvecklingen iriktning mot fillvaratagande av mänskliga rättigheter därigenom skulleunderlätfas. Vadbeträffar storleken av def stöd som kan komma aft fortsättningsvis utgå tillVietnam ber jag att få avstå från att nu gå in på några detaljer. Vi fåråterkomma till detta i samband med budgetbehandlingen, AnL34 (): Det är ett väldigt vikfigtståndpunktsfagande som jag försöker få bekräftat av utrikesministern, nämligenom det finns en skyldighet i svensk bisfåndspolifik att också försöka användabiståndspolitiken såsom ett påtryckningsmedel för utveckling i demokratiskriktning, I en intervju i har utrikesminister uppmanat attanvända sitt eget bistånd till såsom etf påtryckningsmedel och hotaaft dra tillbaka detta, om en demokratisk process infe inleds. På Arbetetsdirekta fråga om det är rikfigt aft göra så svarar utrikesministern: Ja, det ärriktigt av att inte vilja understödja en regim, som arbetar medodemokratiska medel. Jag kan inte förstå annat än att det är exakt sådana medelsom arbetar med i , AnL 35 Utrikes- ochhandelsministern : Herr falman! börjadedenna debatt med en diskussion, som utgick från en artikel i en tidning. Honvill också avsluta denna debatt med en artikel från en annan tidning. Jagfinner det föga meningsfullt aft i debattera dessa tidningsartiklaroch vill hänvisa helt kort fill det svar som jag har givit, nämligen att jagoch det parti som jag företräder i inte mindre grad än fru och detparti som hon företräder slår vakt om mänskliga rättigheter. Men er kändaönskan aft användadet humanitära biståndet såsom påfryckningsrnedel och dra fillbaka detta är eninställning som vi inte delar, AnL 36 (): Det förekommer ganska ofta, utrikesministern,aft uppgifter i pressen diskuteras här i kammaren. Pressfriheten är ju en del ivårt demokratiska samhälle, och den dialog som förs i pressen är en viktig delav demokratin lika väl som den debatt som förs i . Jag tycker aft det är en mycket viktig del av svenskutrikes- och biståndspolitik hur vi uppträder när det gäller mänskliga rättigheter.Utrikesministern gör en glidning i sin skildring av svensk biståndspolitik. Atthumanitärt bistånd och katastrofbistånd behandlas på ett särskilt sätt är jagmycket väl medveten om. Det ingår även i mitt partis biståndspolitik. Min fråga gäller def land som är näst störstabiståndsmoftagare med en stor anslagsram, och i bör enligt mitt parfisuppfattning markeras vad vi anser om kränkningen av och kränkningenav de mänskliga rättigheterna som sker i . Äri så länge har detsocialdemokratiska partiet intagit rakt motsatt hållning. Det tycker vi äranmärkningsvärt och beklagansvärt. Man bör behandla diktaturer på samma sätt,oavsett vad de råkar kalla sig själva. Om transporter av främmande militär materiel genom Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1982/83:79 om transporter av främmandemilitär materiel genom AnL 37 Utrikes- och handelsministern : Herr talman! har frågat om vilkaregler som gäller för transport av främmande militär materiel genom . Enligt kungörelsen angående förbud mot utförsel från riketav krigsmateriel - en kungörelse som ersätts med lag - fårkrigsmateriel inte utan särskilt fillstånd utföras fill utrikes ort. Utförsel isamband med en transitering faller också under detta förbud i kungörelsen. Detinnebär att för varje transitering krävs ett utförselfillstånd som skallföretes för tullmyndigheten. Det skall inhämtas enligt sedvanligtansökningsförfarande. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 38OSWALD (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på minfråga. Bakgrunden är givetvis de uppgifter som har förekommit i pressen - somockså jag gärna vill använda mig av - om ganska omfattande militära transporterav militära fordon och reservdelar till flygplan genom till Norge.Enligt uppgift har materielen kommit från i första hand. Om transporter av främmande militär materiel genom Det har dåtydligen skeftmed stöd av bestämmelserna som utrikesministern hänvisar fill isitt svar. Det första som jag vill fråga utrikesministern om är: Harsådana här transporter verkligen ägt rum med stöd av dessa bestämmelser? Harmilitära fordon och flygplansdelar passerat till ? Sedan kan man fråga sig: Vad är då detta för bestämmelser?De är enligt min uppfattning häpnadsväckande slappa. Här säger utrikesministern- jag baxnar! - aft defta skall jämföras med export av svensktillverkadkrigsmateriel. Men hur kommer materielen in i ? Utrikesministern har inte ett ord att säga om hur sjuttonalla dessa stora miUtäramaterielsändningar har kommit in i landet. Behövs detinget fillstånd för def? Om def är så, måste bestämmelserna vad jag kan förståskärpas och det med det snaraste. Sedan vill jag fa upp en fråga som har polifisk dimensionoch då infe bara handelspoUtisk. Här är def fråga om transitering 'främmande stat av vikfig militär materiel över svenskt territorium. Är intedet någonfing som borde oroa regeringen och utrikesministern och föranleda enöversyn och skärpning av bestämmelserna? Jag upplever dem som alldelesotillräckliga, och det tycker jag att utrikesministern också borde göra. AnL 39 Utrikes- och handelsministern : Jag är infe alldeles säker på vad def är förtransport vill hänvisa till, men jag kan nämna att någotliknande det som nämnts i tidningen och senare citerats i andratidningar infe har förekommit; Det har varit betydligt blygsammare transporter. Å andra sidan vill jag också göra klart att de nu gällandebestämmelserna infe utgår ifrån att det skulle vara oneutralt aft över svensktterritorium transportera krigsmaterial. Vi tillämpar samma regler för utförselav materiel som kommit in i landet för vidare befordran som vi tillämpar förmateriel som tillverkas i . Det finns inga som helst skäl attanse att detta skulle rubba tilltron fill vår alliansfria utrikespolitik. AnL 40OSWALD (vpk): Utrikesministerns svar är klarläggande, menicke desto mindre fantasfiskt. Här ärdet fråga om transport av militär materieltill ett av stormaktsblocken, till etf NATO-anslutet land. Vi vet att det pågåren uppladdning i Tröndelagen - den välkända förhandslagringen av miUtärmateriel för marinkår. Den rnaferiel som passerar från genomSverige är självklart avsedd för dessa trupper eller för flygbasen i ochför de NATO-plan som är stationerade där. Men defta bekymrar tydligen infe alls utrikesministern ochinfe heller regeringen. Är infe defta någonting som skadar neutralifef?Hur kan utrikesministern säga att det infe skadar neutralitet, att detinfe gör vårställning mindre neutral? Jag tycker att det i högsta grad gör vår ställningmera oneutral. Gör det otroliga tankeexperimentet att det andrastormakfsblockef, Warszawapakfen, velat transportera materiel exempelvis frånKolabasen via ned till , en tänkbar transportväg. Skulle det då havarit Hka självklart och ansetts lika neutralt aft gå med på detta? Detta är ju fantasfiskt. Def måste bli en ändring av dessabestämmelser, vad jag kan förstå. AnL 41 Utrikes-och handelsministern : Herrfalman! Varje land bestämmer hur det vill ordna sitt försvar. Om , som detnu senast varit fråga om, väljer aft köpa krigsmateriel ufifrån tUl def norskaförsvaret, då skall självklart - låt mig understryka det -infe blandasig i det och försvåra för att ordna sitt försvar genom att vi motsätteross transitering. Om jag försfår rätt så är def hansuppfattning att inte skulle kunna utföra krigsmateriel till vare sigWarszawapakfens länder eller fill NATO-länder eller till kanske andra länder omde ville köpa. Men så är infe våra bestämmelser utformade, och allra minst harvi någon anledning att lägga hinder i vägen för att fill sitt egetförsvar köpa den materiel som mån anser sig behöva. AnL 42 (vpk): Det är ju en viss skillnad aft tala om ,vårt fredliga nordiska grannland. Men det är inte fråga om ,utrikesministern, utan det är fråga om NATO, vilket är en helt annan sak. Detvore välgörande för klarheten i debatten öm utrikesministern slutade användabegreppet i dessa sammanhang. är nämligen medlem av NATO, en paktsom är ordnad och upprättad fillsammans med den ena av stormakterna, . Detta är en väsentlig skillnad. Att fala om är ettsätt att förvilla debatten. Det är inte det som det handlar om. I-fråga om vapenexporten och politik och reglerpå det här området behöver infe utrikesministern tala om för mig vilkabestämmelser som gäller. Def fantastiska är ju att de bestämmelser som gällerför transiferingarna bygger på våra egna exporfbesfämmelser. Här har jag intefått något svar. Def finns alltså infe någon bestämmelse som reglerar införselav materiel som skall transiteras. transporter av främmande miUtär materiel genomSverige AnL 43Utrikes- och handelsministern : Herr falman! Den omständighetenatt jag nämnde berodde.helt enkelt på att det var fill sommaterielen sändes. Den rekvirerades av den . Jag får än en gångerinra om att hur ordnar sin egen säkerhetspolitik är en omständighet somdetta land självt suveränt bestämmer. De regler som vi harförkrigsmaterielexport, och även för transitering av krigsmateriel, tar siktepå att bevara vår neutralitet. Att def i fredstid Om företagshälsovården i lantbruket skullefinnas något hinder för att exportera krigsmateriel fill anser jag vara,med terminologi, en fantastisk tanke. AnL 44 (vpk): Jag är alldeles övertygad om att en stor delav det svenska folket, stora delar av den svenska arbetarklassen liksom storadelar av dem inom utrikesministerns eget parti som tillhör arbetarklassen, intealls instämmer i vad utrikesministern här har sagt.