prot · G60929 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:29 Förhandlingarna leddes fill en början av tredje vicefalmannen, 1 § Justerades protokollet för den 10innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1982/83:52 om SJ:sprispoHtik AnL 1 Kommunikafionsministern : har anfört att SJ harmeddelat sin avsikt att inrätta dels speciella "lågpriståg", delsvälutrustade tåg med hög standard, vilket enligt honom bl, a, leder fill etfslags tredje eller fjärde klassens resande. Han har med hänvisning härfillfrågat mig om jag avser aft verka för att SJ:s politik bättre stämmer överensmed de allmänt demokratiska strävanden som flertalet människor i landetomfattar. Jag vill naturligtvis inte att något socialt klassfänkandeskall utvecklas på SJ. Jag har därför försäkrat mig om att SJ inte har någrasom helst planer på att ändra den nuvarande klassindelningen på tågen. För aft få fler nöjda resenärer diskuterar däremot SJ attinom ramen för dagens två klasser ytterligare utveckla trafiken tillresenärernas önskemål. Detta kan komma att innebära ökad service ochprishöjningar för dem som kräver särskilda tjänster men också att def för andrakan bli billigare att åka tåg än med dagens lågpriser. Jag vill understryka att vad det handlar om är en planeradförsöksverksamhet för att öka SJ:s konkurrenskraft. EnUgt min mening är defvikfigt att fortsätta på den linje som inleddes med lågprissatsningen.Detta innebär aft man med en fortsatt akfiv pris- och rabaftpolifik försökerförbättra kapacifetsufnyttjandet i järnvägstrafiken ytterligare. Jag tror ocksåatt detta är fullt möjligt. SJ:s planerade försöksverksamhet skall ses som ettsteg i denna riktning. Nr 29 AnL 2 (vpk): den Herr talman! som jag tackar kommunikationsministern för 18november 1982 svaret på min fråga noterar jag att han framhåller att de avSJ-ledningen signalerade åtgärderna är en försöksverksamhet. Så har de inte presenterats Om SJ:spris- tidigare, i varje fall inte imassmedia. politik är inte utan att man, när manläser om SJ:s intentioner aft införa tåg medspeciellt låg komfort, blir påmind om de förhållanden som rådde på den fid dåfattigmansbarn fick träskor av faftigvårdsstyrelsen, så att klappret skullehöras då man gick fram fill svarta tavlan i skolan. Rikemansbarnen tassademjukt i sina läderstövlar. Jag talar nu om en fid som ingen av oss vill hatillbaka. Idén med exklusiva förstaklasståg är utan framgång prövadpå kontinenten. Deutsche startade sina s. k. Intercitytåg. Densatsningen lyckades infe, utan nu har man fått hänga på tågen sju-åttaandraklassvagnar för att över huvud taget få tågen aft ge avkastning.TEE-fågen, TransEuropa Express-tågen, riktade sig till samma välbärgademålgrupp. har även dessa tåg endera dragits in eller också gjorts om fillkonventionella tåg med såväl första som andra klass. Även en del amerikanskajärnvägsbolag har prakfiskt taget "servat ihjäl sig" med en överdådiglyx som inte gick aft sälja. .Nej, all erfarenhet visar fakfiskt"attinförandet av exklusiva förstaklasståg inte är någon framkomlig väg när manvill förbättra järnvägsbolagens finanser. Att sätta samman ett slagsfatfigmanståg av gamla, redan skrotningsfärdiga vagnar, som infe ens motsvararkraven på arbetsmiljö för järnvägspersonalen, för att sedan sälja dessatågplafser med dålig service är infe heller någon väg att öka lönsamheten förSJ. Visst har SJ noterat ett minskat antal resande, men defhänger bl. a. ihop med de sämre prisvillkoreh för pensionärer och studerande.Det hänger också ihop med vinferproblemen och de många fågförseningarna. Vi fårverkligen hoppas, herr kommunikationsminister, att SJ-ledningens idéer om dehär extra fina lyxfågen och fatfigmansfägen - de idéerna finns faktiskt-tillförs avdelningen "fillfälliga hugskott" i sökandet efter braidéer. Det är i och för sig ambitiöst att söka efter bra idéer. Jag vill slufa med att fråga: Kan kommunikafionsministernmedverka till att dessa konsfiga idéer inte förverkligas? AnL 3 Kommunikafionsministern : Som jag sade i mitt svar fill SvenHenricsson, är det helt klart att jag är emot tanken på aft återinföra dengamla klassindelningen på tågen. Def är inte fråga om riågon social graderingav resenärer, som när fattigt folk - som beskrev - fick skakafram på träbänkar eller näst intill hänga i krokig arm för att ha rriöjlighefatt åka med tågen. Det börförst och främst klargöras aft detta är en försöksverksamhet och aft även ifortsättningen av SJ;s tågtrafik kommer att utgöras av Ett exempel på vad som kan ske är att det under vissa fider pånågon linje kan bli aktuellt att pröva speciella tåg med extra service i form av arbetsplatsutrymme,sammanträdeslokaler och liknande. fråga omatt locka fler resenärer till SJ, på grund av aft SJ:s'ekonomiska läge ärmycket bekymmersamt, som vet och är väl förtrogen med. Det är därföroerhört nödvändigt att pröva olika offensiva satsningar. En annan idé är attdet under vissa tider på vissa tåg kan erbjudas speciella rabatter utöver delågpriser som vi redan har. Jag kan bara bekräfta att det infe finns några tankar påfatfigmanståg och motsatsen lyxtåg, vilket framgick i pressen, utan def ärfråga om att åstadkomma en speciell service i de redan befinfiiga klasserna somman får betala för. AnL 4 (vpk): Jag vet mycket väl att SJ har bekymmer medsin ekonomi. Vad som oroar mig är emellertid de intentioner man lägger i dagenför aft försöka lösa dessa problem. Som jag sade har man själv i sinpetita framhållit aft minskningen av antalet resande hänger mycketnära samman med försämringen av pensionärernas resemöjligheter. Def är dyrareatt resa nu för pensionärerna, som är en mycket stor kategori resande. Sammaförhållande är det med de studerande, vilkas möjligheter aft resa inte harunderlättats utan försvårats ekonomiskt. För ökad popularitet i tågresandet finns def mycket aftgöra, bl. a. att förbättra serveringsstandarden på de långväga tågen. Deträcker inte aft, som man nu gör, satsa nästan allt på linje 1Stockholm-Göteborg. Tag en fiff på tågen fill , t- ex. linje 45Långsele-Nässjö, linje 57 och linje 74 . Tågen pådessa linjer har ofta uppåt 500 resenärer. Vagnsfandarden och tågföringen äremellerfid väsentligt sämre än på linje 1. Man har en ambulerande servering,där kaffet tar slut efter kort fid och alla resenärer inte får möjlighet tillsådan förfäring. Jämför gärna med tåg 127 , som har etf70-80-fal resenärer och en mycket välförsedd restaurangvagn. Det finns en klartendens att "misshandla" andraklassresenärerna- inte minst päfredags- och söndagstågén på dessa tunga linjer. Man måste ta itu med dessa problem. Vi måste få upplevamer omtanke om dessa andraklassresenärer. Vi kan inte acceptera någon annanutveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1982/83:65 om SJ:s pensionärsrabatter har med hänvisning fill att pensionärerna har minskatsitt tågresande frågat mig om jag avser att genomföra någon ändring av de nuvarande rabaftreglerna förpensionärer. Jag vill börja med att erinra om aft def var den borgerliga regeringensom förra åretinförde regeln aft pensionärerna, skulle behöva köpa ett särskilt för att få åka till lågpris på SJ alla veckans dagar. Tanken var att man skulle få en inkomstförstärkning fillstatskassan. Som säger har dock pensionärsresorna minskatbetydligt. Bortfallet har hitfills infe nämnvärt kunnat uppvägas av ökadeintäkter från det nya rabattkortet. SJ anser mot denna bakgrund att def är helt klarf att dennuvarande pensionärsrabatten måste ändras. Enligt vad jag erfarit arbetar ocksåSJ nu med att fa fram nya regler för pensionärsresorna. Ett förslag väntas inomkort. Jag kan därför inte nu närmare kommentera frågan. Enligt min mening ärdet dock vikfigt att de nya reglerna blir enkla och främjar ett ökat tågresandebland pensionärerna. AnL 6 (): Först vill jag tacka kommunikationsministern för svaret. Fr. o. m. infördes ett särskiltlågpriskort för pensionärer för resa med järnväg. Avsikten med def särskildapensionärsrabatfkortet, som gäller veckans , var aft tillföra statensjärnvägar en inkornstförsfärkning i storleksordnigen 60 milj. kr. Den förraregeringen hade uppmärksammat aft utfallet av systemet med särskiltpensionärsrabattkort på järnvägen inte var tillfredsställande och förbereddeförslag till förenklingar. Jag tycker att det är mycket vikfigt att äldre, oftaensamma människor inte blir isolerade utan har möjligheter att besökasläktingar och vänner. Det är också känt att äldre är mer beroende avkollektiva färdmedel. Samhället bör underlätta för pensionärerna att uppehållakontakter och företa resor utanför den egna bostadsorten. Här betyder järnvägstrafiken mycket. Ett väl avpassatsystem med relafivt låga kostnader för bl. a. pensionärerna är ett värdefulltinslag i strävandena att motverka isoleringen och göra def lättare förpensionärerna aft besöka släktingar och vänner på en ort där de kanske varitbosatta under sin aktiva tid. Många pensionärer har också tänkt sig att kunnabesöka platser som de infe haft tillfälle aft besöka tidigare på grund av arbetshinder. Av svaret har jag förstått attkommunikationsministern delar min uppfattning att låga kostnader förpensionärsresor är en viktig social fråga. Def positiva svaret kommer afthälsas med glädje av våra pensionärer. Svaret ger emellerfid inte något beskedom när en förenkling eller ett eventuellt upphävande av nuvarande regler kommeratt ske. Jag skulle därför vilja fråga om kommunikationsministern kankomplettera sitt svar i det avseendet. Jag har kunnat få bekräftat att man inom SJnu arbetar intensivt med att fa fram de nya rabaftreglerna för pensionärer. Såvitt jag vet har man etf styrelsemöte dåman skall ta ställning, till ett konkret förslag. Därefter kommer regeringenatt möjligt pröva detta förslag. Därför kan jag inte säga exaktnär detta kan genomföras. Klarf ärdock att utgångspunkten för regeringens prövning av SJ:s förslag är aft det gäller aft finna rabatfregler som upplevs somenkla och som lockar pensionärerna tillbaka fill tågen - och förhoppningsvisäven nya grupper. AnL 8 (): Jag ber att få tacka för kompletteringen avsvaret. Efter vad jag förstår av den kompletteringen kommer den här frågan attfå förfur, så att def snart kommer ett besked från departementet och SJ. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:74 om vintersjöfarten på AnL 9 Kommunikationsministern : har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta i syfte att säkerställa seglationsmöjligheternaunder på . hänvisar fill att föreslagitatt kostnaden för extra isbrytare skall sparas in. Det anslag som beslutatom för isbrytningen innevarande budgetår förutsätter inte någon negativsärbehandling av Vänersjöfarfen. Regeringens syn på anslagstilldelningen förisbrytningen nästa budgetår kommer på sedvanligt sätt att redovisasför i budgetpropositionen. AnL 10 OVEERIKSSON (m): Jag ber att få tacka kommunikafionsministernför svaret. Jag hade kanske hoppats pä ett något mer uttömmande svar, och ettsom var mer lugnande för dem som har att använda Vänersjöfarfen. Def är ju sä att isbrytning i är en statligangelägenhet. Det är också etf statligt löfte att skall vara öppen förvinfersjöfart. Det har visat sig att den isbrytarkapacifet man har desfinerafdit klarar t. ex. och under normala isvintrar.Problemen uppkommer under kalla vintrar, och då speciellt i norra . För hamnarna svarar de lokala myndigheterna, dvs.kommunerna. De har gjort stora insatser och investeringar, och de lägger ocksåner stora pengar på driften av denna verksamhet. Det är ju vikfigt att dessa resurser kan utnyttjas, ochför detta krävs att farlederna hålls öppna.' För defta ändamål har staten --tidigare hyrt in speciella hjälpisbrytare, kraffigabogserbåtar. Detta är alltså en statlig uppgift, men har sagtatt man i besparingssyfte infe far på sig de här kostnaderna. Staten har gjortstora investeringar i . Dessa investeringar måste självfalletutnyttjas. Om inte denna hjälpisbryfning kommer till stånd, är detstor risk för att hamnarna i norra , i och , intekan hållas öppna. Det skulle betyda stora problem för den tunga industrin, t.ex. i Gruvön, och Bäckhammar, och för alla de värmländskasågverken. Dessutom skulje besparingen vara tvivelaktig. Om manflyttar över detta ansvar och stänger hamnarna, innebär det visserligen attstaten kanske sparar en del pengar, men kommunerna kan i stället få ta överansvaret för öppethållandet av farlederna. Skulle man tvingas stänga hamnarna helt, måstetransporterna i stället ske på järnväg och landsväg, för vilka transporter detfinns statligt transportstöd. Det gäller emellertid infe för sjöfarten. har kommunikationsministern svarat att det påsedvanligt sätt kommer en redovisning i budgetpropositionen. När det gäller denhär seglationsvin-tern är det inga problem, eftersom det finns pengar fördenna. Def känns tryggt att veta. Jag kan naturHgtvis i och för sig vänta tillsbudgetproposifionen läggs fram. Men jag skulle ändå vilja ändrafrågeställningen något: Är kommunikationsministern beredd att ta fram de pengarsom behövs för att Vänersjöfarfen skall kunna upprätthållas också under strängaisvintrar ? AnL 11 Komrnunikafionsministern : Här är bara aft konstatera aft kommer att kunnata ställning till def budgetförslag som skall presenteras . F.n. finns.det ingen anledning för mig att i förväg gå ut och ange de olikaanslagsnivåerna mellan olika verk liksom över huvud taget ikommunikationsdepartementets budget. måste nog ge sig till tålstills vi presenterar budgetpropositionen. själv sade är detför det här vinterhalvåret inga problem. Därför kan vi lugna oss tills vi fårfram den budgetproposition som jag talat om. AnL 12 OVEERIKSSON (m): Dét finns vissa regler för sjöfarten påVänern, jämfört med sjöfarten i övrigt - nämligen beträffande de s. k.farledsvaruavgifterna. Det här skulle naturligtvis kunna ses på det sättet ökar dessa avgifter och därigenom får in pengar. Men hamnförbundhar konstaterat att de avgifterna redan nu är höga. Också där har föreslagitsen höjning, men den vägen tycker jag inte är framkomlig. För att Vänersjöfarfen skall kunna upprätthållas pånuvarande niyå - och def tycker jag är en nödvändighet med tanke på alla deinvesteringar som gjorts - får inte den avgiftsufjämning som fidigaretillämpats mellan kustsjöfarfen och insjöfarten urholkas ytterligare. Jag hadenog väldigt gärna sett att kommunikafionsministern hade avgett en viljeyttringnär det gäller aft trygga Vänersjöfarfen också för framtiden. Jag vet att det råder stor oro i Vänérhamnarna. Den s. k.Vänerkommit-fén, som består av representanter för länsstyrelserna i ,och , har ju inbjudit kommunikationsministern fill ett studiebesök.Jag hoppas att det besöket blir givande och aft dét kommer fram pengar i defhär avseendet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1982/83:80 om vissa vägförbättringar inom och kommuner har frågat mig om jag avseratt arbeta för aft vissa angivna vägförbättringar eller någon av dem sätts igång. nämner i sin fråga att def inom Arjeplogsoch kommuner finns flera exempel på sträckor där omfattandeförbättringar är nödvändiga. Det gäller vägen Silverlogen-Svannäs,Abfaure-Suddesjaure, och bron över i Piteälv-Innervik-Ma-rielUnd. fattade regeringen beslut om en stormängd sysselsätfningsåfgärder för att mildraden besvärligaarbetsmarknadssituationen. Till ett stort antal vägbyggen avsattes 495 milj.kr., varav drygt 58 milj. kr. Regeringen har vidare i den ekonomisk-politiskapropositionen, sorn lades fram för , föreslagit attytterligare 368 milj. kr. skall anvisas fill vägbyggen och vägunderhåll. Besluten visar regeringens bestämda afnbition attförbättra vägnätet. Många av de vägbyggen som kan sättas i gång avser aftförbättra förutsättningarna för näringslivets transporter. Brobyggen ochvägförbättringar i skogslänen har direkt inriktning mot skogsindustrins tungatransporter. Även om regeringen nu har gjort två mycket storasatsningar på väginvesteringar, återstår självfallet många angelägnavägförbättringar. nämner några i sin fråga. Jag kan försäkra PaulLestander att jag kommer att arbeta för att många fler vägbyggen skall sättas igång såväl i som i andra delar av landet - inoni de ekonomiska ramarsom står fill buds. AnL 14 (vpk): Kommunikafionsministern ger i det här svaretmer en allmän redogörelse över regeringens vägpolitik och beledsagar den med enpersonUg försäkran att man också fortsättningsvis kommer att föra sammaoffensiva vägpolitik som hitfills. Den politiken är positiv i sig men innebäringet besked om vad som skall hända med de vägar som jag har frågat om. Svaret är alltså bara en redogörelse över de allmännariktlinjerna, och det är synd att man i ett sådant här svar inte kan få ettdirekt svar på den framställda frågan, utan får en mera undanglidandebeskrivning, även om den är korrekt i sig. beträffande defideologiskt-praktiska innehållet. Om vissa vägförbättringar inom och Arvidsjaurskommuner Om lagstadgat skydd för orörda älvar Jag tackar ändå för det svar jag fått, även orn innehålletär ytterst bristfälligt ur upplysningssynpunkt. AnL 15 Kommunikationsministern : När det gäller vägplaneringen är det resp.läns angelägenhet att upprätta vägplaner och att prioritera vilka vägar somskall få förtur. Def är ingalunda en regerings eller en kommunikationsministersuppgift att ge sig in på den prioriteringen. Men eftersom jag har viss erfarenhet av just Norrbottenvågar jag säga följande. De vägar som här har nämnts är grusvägar, och jag troraft det finns i storleksordningen grusvägar i . Det har lagtsfram en plan som jag menar är rätt unik, där det har sagts att man skall göras. k. förstärkt grusvägsunderhåll på grusvägar som egentligen har mycket lågtrafikintensitet - jag tror aft gränsen sattes vid 125 fordon per årsmedeldygn.För det ändamålet har man i satsat 25-30 milj. kr. Just de objekt som nämner vet jag finns medi denna plan. Men jag har ingen möjlighet att stå här i och preciseranär dessa projekt kommer i gång. Det har naturHgtvis att göra med i vilkenomfattning man tillförs dels ordinarie medel på driftssidan, dels ocksåförstärkningar i form av beredskapsmedel. På den punkten kan jag säga att man iNorrbotten med stor sannolikhet kommer att kunna arbeta vidare på det härprogrammet, men jag kan alltså infe exakt säga var de aktuella projekten finnsi den länsprioritering som projekten ingår i. AnL 16 (vpk): Kommunikationsministern valde i def härsvaret att närma sig det konkreta problemet på ett mycket bättre sätt. Jag harnu fått det beskedet aft dessa vägar finns med i planerna. Om man då får tolka kommunikationsministerns första inläggpå sådant sätt aft också den fortsatta vägpolitiken skall präglas av enoffensiv och fast vilja att lösa de här problemen, finns det anledning atttacka för det andra svaret på ett helt annat sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1982/83:50 om lagstadgat skydd för orörda älvar har frågat mig om jag avserförelägga förslag om lagstadgat skydd för de orörda älvarna. Den föregående regeringen beslöt attinhämta lagrådefs yttrande över ett förslag till lag om hushållning med mark-och vattenområden av riksintresse. Lagförslaget, som bl. innehåller enlagregel om förbud mot vattenkraftsutbyggnad i vissa outbyggda älvar ochälvsträckor, utgår från beslutade rikfiinjer för hushållning med mark och vatten iden fysiska riksplaneringen och från betänkande (SOU 1979:65och 66) Ny plan- och bygglag. Lagrådsremissen har , på förslag avmig, återkallats av regeringen. I protokollet till regeringssammanträdet den 4 novemberanförde jag att den föreslagna lagen var avsedd att tillämpas vid beslut enligtde författningar i vilka detta särskilt föreskrivs. Arbetet med att utformalagregler om anknytningen mellan den föreslagna lagen och andra författningarsom rör användningen av mark och vatten har påbörjats inombostadsdepartementet. Eftersom tillämpningen av lagen i stor utsträckning blirberoende av hur denna anknytning utformas, framhöll jag att det vore lämpligtatt hela lagstiftningsfrågan övervägdes i ett sammanhang. Överväganden behövdeockså göras beträffande sambandet mellan en lagreglering av rikfiinjerna i denfysiska riksplaneringen och det förslag fill ny plan- och bygglag som beredsinom . Jag vill i övrigt när det gäller frågan om skyddet avorörda älvar erinra om att redan de riksdagsbeslut som har fattats om attundanta vissa älvar och älvsträckor från vatfenkraftsutbyggnad ger ett starktskydd. Något behov av att nu särbehandla frågan om lagskydd för orörda älvarfinns därför infe. Om lagstadgat skydd för orörda älvar AnL 18KERSTIN (): Jag tackar bosfadsministern för svaret. Vi har från sida sett det som en angelägenåtgärd att lagreglera riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Folkparfietanser att det är viktigt aft def arbete som har påbörjats fullföljs. Den fysiska riksplaneringen har stor betydelse för enlämplig hushållning med våra mark- och vattenresurser. Inte minst förmiljövärden är den UtomordentUgt värdefull. Vi anser aft den är en nödvändigdel av en ambitiös och bra miljöpoUtik. Exploaferingsinfressen har genom sinekonomiska tyngd allfid lätt att hävda sig. Bevarandeinfressen behöver stöd ien framsynt planering för att kunna göra så i erforderlig grad. För att den fysiska riksplaneringen skall ha avsedd verkanpå hushållning med mark och vatten måste riktlinjerna få genomslag i allverksamhet som berörs av riksplaneringen. En viss osäkerhet råder omriktlinjernas status, och de efterlevs inte i den utsträckning som riksdagentorde ha avsett när de antogs. har därför uttalat sig för enlagreglering. Ett exempel på riktlinjernas otillräcklighet är defexpanderande skogsbruket i fjällranden, som hotar väsentliganaturvårdsintressen och strider mot riktlinjerna för de obrutna fjällområdena.Etf annat område där def finns anledning fill verklig oro gäller våra fyraoutbyggda älvar. Bostadsministern säger nu aft man arbetar med ett förslagi departementet. Def är visserligen riktigt att den föreslagna lagen omhushållning'med mark- och vattenområden av riksintresse kräverkonsekvensändringar i en del andra lagar - ett förslag med sådana ändringarhann inte läggas fram före valet - men om regeringen hade velat lagreglerariksplaneringens riktlinjer, hade det naturliga varit aft lägga fram etf sådantkompletterande förslag i stället för att dra fillbaka huvudförslaget. Om lagstadgat skydd för orörda älvar Inriktningen tycks nu vara en annan än hadenär den dåvarande regeringen lade fram förslaget. Skyddet för älvarna är,tvärtemot vad bostadsministern säger, infe tillfredsställande. Inte minstdirektiven till den utredning av vattenkraftens utnyttjande som man hartillsatt ger anledning misstänka att socialdemokraterna kan tänka sig attskövla miljövärden i våra fyra outbyggda älvar. Vår inriktning stod helt klar när vi gav motsvarandeutredningsdirektiv. Äranledningen fill vår oro berätfigad? AnL 19 Bostadsminisfern HANS : Det fanns skäl att återkalla lagrådsremissen,eftersom det egentligen bara var en halv lagrådsremiss. Den tog inte upp deförändringar som skall ske i följdförfattningarna, och dessa är av storbetydelse när det gäller fillämpningen av en lagreglering av mark och vatten. Vidare är det nödvändigt aft överväga huruvidalagregleringen skall ingå som en del i eller om den skall,som den borgerliga regeringen tänkte sig, utgöra en särskild lag. Jag förstår aft regeringen hade svårt att klara ut den härlagrådsremissen på ett tillfredsställande sätt, eftersom man tydligen hadeambitionen aft lägga fram den före valet, då den ändå korn så sent som den 9september. Jag hävdar bestämt aft det finns full trygghet förälvarna, och def finns också föreskrifter om aft när skallpröva frågor som berör dessa älvar, sä skall man låta regeringen ta detslutgiltiga beslutet i frågan. När def i övrigt gäller frågan om skydd för våra älvar ochvatten vill jag gärna påpeka att det säkraste skyddet för älvarna varken ärlagstiftning eller olika partiers beslut. Det säkraste skyddet för älvarna ären så pass klok och förutseende energipolifik att på ett rimligt sättkan fillgodose sina energibehov i framfiden. - AnL 20 ():