prot · G60953 · 1982-12-31 00:00:00 — I flertalet mofioner i frågan som utskottet behandlatkrävs undantag för de mindre kraftverken upp fill en effekt av 1 500 kilowatt.Också näringsufskottet har ansett atf gränsen bör sättas vid 1 500 kilowatt.Mofiven för att höja gränsen är dels den låga lönsamheten i minikraftverken,dels att övervinsterna i dessa inte kommer aft bli särskilt stora. Skafteufskoffet gör i den här frågan samma bedömning somnäringsutskottet och anser alltså atf kraftverk med en effekt av högst bör undantas från beskattningen. För att eliminera fröskeleffekfen vid effekter över föreslår vi en avtrappningsregel som reducerar skaften vid effekter påupp till ca . Dessa effekter leder fill atf dessa kraftverkendera infe betalar någon skaft alls eller betalar mycket små belopp. Vi vill i detta sammanhang föreslå aft riksskatteverketfår rätt atf fillåta årsredovisning från de kraftverk där den skattepliktigakraften inte kommer atf översfiga . Höjningen aveffektgränsen fillsammans med avfrappningsregeln beräknas minska skatteinkomsternamed 30-35 milj. kr. Näringsufskottet har pekat på behovet av en dispensregel.Den skulle kunna fillämpas vid vissa synnerligen energikrävandetillverkningsprocesser och när en industrikoncerns fortsatta verksamhet hotasoch om sysselsättningen på en viss ort kommer i fara genom skaftens införande. har självfallet förståelse för dessasynpunkter, men vi anser aft åtskilliga skäl talar mot att införa alltför storamöjligheter till skattelättnader genom en dispensregel. Skatteinstrumentet bör inte användas som ett industri-eller regionalpolitiskt medel med hänsyn till den uppenbara risken förkonkurrenssnedvridningar. Inom koncerner med mångskiftande verksamhet lederdispensmöjlighefen fill frestelsen att hota med nedläggning av sådanaverksamheter som drivs med egenproducerad vattenkraft. Därför föreslårutskottet atf def Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. införsendast en begränsad möjlighet för regeringen atf nedsätta eller befria frånskaft om synnerliga skäl föreligger. Sådana skäl skulle enligt utskottets mening främst kunnaåberopas av förbrukare av s, k, processkraff för tillverkning av produkter,vilkas försäljningsvärde bestäms av världsmarknadspriserna. Med hänsyn fill attelförbrukningen ofta utgör den väsentligaste råvarukostnaden för sådanaprodukter skulle produkfionen uppenbarligen äventyras om den bygger påegenproducerad vattenkraft. Som jag sade tidigare är det enligt vår mening inteuteslutet att lagförslaget kan behöva kompletteras på några punkter när mangenom den praktiska fillämpningen fått ytterUgare erfarenheter. Utskottets borgerliga ledamöter harreserverat sig. Några av de skäl som framförts är att skaften skulle minskainvesteringsviljan och allra helst viljan att investera i ny vattenkraft. Som jag sagt fidigare bör inte skaffeinstmmenfet användasi industripoli-fiskt och regionalpolitiskt syfte med hänsyn till denkonkurrenssnedvridande effekten. Men vi är i och för sig intresserade av attsamhället har kontrollen över vattenkraften. Många av de affärer i äldrevattenkraft som gjorts har ju infe tillförsäkrat företagen enbilligare kraft utan snarare ökat elpriserna genom det mycket höga pris manfått betala för främst äldre kraftverk. Skall de pengarna förräntas på etfgodtagbart sätt, kan def bara ske genom höjt elpris eller genom förväntningarom ännu högre framfida försäljningspriser på kraftanläggningar. De pengar somsatsats vid köp av befinfiiga anläggningar skulle dessutom alternativt hakunnat användas för en utbyggnad av vattenkraft. De affärer som harförevarit och de som vi kan vänta om inget görs nu motverkar således snarare enutbyggnad av vattenkraft och därmed en ökad sysselsättning, I övrigt anser jag att utskottets förslag - dels höjningav effektgränsen för små kraftverk, dels dispensreglerna - tillmötesgår mofionärernassynpunkter i långa stycken. Jag vill därför säga till och det är obesfridUgt aft elproduktion i äldre vattenkraftverk medför storaekonomiska fördelar för elproducenterna. Def framgår inte minst av denkraffiga prisutvecklingen vid försäljning av andelar i äldrevatfenkraftstillgångar. Försäljningssumman har i många fall inte stått i rimligproporfion fill def verkliga värdet. Def har för kapitalägarna inneburitkortsikfiga och höga vinstdisposifioner, som i ringa mån har kommit samhällettill del. Om det skaffeinsfrument som beskrivs i propositionen ändåskulle vara ett trubbigt instrument, är det inget som hindrar att man gör enöversyn. Def förslag som föreligger torde dock innehålla den bästa av olikamöjliga metoder. Med detta yrkar jag, herr talman, bifall till utskottetshemställan och således avslag på reservationerna. AnL 135RUNE () replik: sade ingenting om påpekandet atfskatten främst slår mot Norriand. I mitt anförande talade jag om atf avde totalt som vi producerar i kommer från de norrländskakraftverken. Av dessa har tagits i bruk och drabbas alltså avelskatfen. Detta är således en skatt vars verkningar blir svårast för densvagaste regionen i landet. Jag har givit exempel på vad elskatfen kan betyda i ökadekostnader för företag som har integrerad vattenkraft och annan industriellprodukfion. sade inte ett ord om dessa verkningar och vad debetyder för sysselsättningen i de norrländska länen och i övriga glesbygdslän ilandet som har vattenkraft. Så t. ex. måste i utsatta delarpermittera folk. För företag i , och betyder den härelskatfen ett inkomstbortfall på 30-35 milj. kr. hade inga tröstens ord till exempelvisSkellefteå kommun, som har varit förutseende nog aft själv bygga utvattenkraften. Därigenom har kommunen kunnat erbjuda ström åtlokaliseringsföretag till relafivt låga priser. Det har inneburit att ävenkonsumenterna i Skellefteåområdef har kunnat få billig vattenkraft och billigelström. Jag upprepar att def för innebär ett bortfall på ca 35milj. vet nog att fillhör de kommuner därsysselsättningen f. n. är svag och där alla insatser för att klara denna börgöras. De här 35 miljonerna hade kunnat användas i den verksamheten och hadeinfe behövt komma i fråga för en skaft som den här. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. AnL 136 () replik: Med anledning av attBo Forslund vände sig till och mig och särskilt påpekade aftägare av äldre vattenkraftverk har haft stora vinster vill jag framhålla aft viinfe förnekar aft goda vinster har kunnat noteras av sådana företag. Detta ärockså nödvändigt med tanke på hur prissättningen på råkraftsmarknaden fungeraroch vad def leder till på investeringssidan. Eftersom man sätter priserna påbasis av genomsnittskostnaderna och inte på basis av marginalkostnaderna, dvs.kostnaderna för nya anläggningar, måste den som bygger ett nyft kraftverk räknamed atf det far mellan fem och , innan man kan uppnå lönsamhet påinvesteringen. Def krävs en hög grad av självfinansiering. Atf göra sådanainvesteringar med enbart lånade medel leder fill en helt hopplös situation.Naggas de här vinsterna i kanten, kan det leda till aft de privatainvesteringarna på vatfenkraffssidan helt upphör, så att det bara blirVattenfall som har prakfiska möjligheter aft göra investeringar på dettaområde. AnL 137 BOFORSLUND (s) replik: sade atf skaften slår hårdastmot . Def är helt riktigt, som säger, att de flestakraftverken ligger i . Men jag tycker aft det hade varit riktigt omRune talat om vilken vinst vattenkraften i Norrlandslänen ger dem somäger vatten- Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. kraften.Om defta sade hän infe ett ord. Däremot talade han om atf de företag som han räknadeupp skulle drabbas av extraskatten. Tyvärr är def så, , atf företag med egenvattenkraft håller den verksamheten skild från den elkraffsförädlandeverksamheten. säljs den egenproducerade kraften fill ,varefter de elkraffsförädlande företagen köper elkraft från . Detinnebär att den elkraffsförädlande verksamheten får betala fullt marknadsprisför sin elkraft. I de fall man använder sig av egen elkraft är det högstvanligt att man debiterar marknadspris internt mellan företagens olika delar.På så vis tillgodogör man sig de stora vinster som genereras av den äldrevattenkraften, och dä kan infe heller verksamheten i få några störrefavörer. Det finns således, , starka skäl för samhället att fa inen del av dessa vinster genom den här skatten, för att sedan föra ut pengarnafill investeringar. AnL 138 () replik: Def är, , helt klarf attVattenfall är prisledande då det gäller vattenkraften och priset på denelektriska strömmen. är ju den största producenten. Den rundgång somBo Forslund beskrev är rikfig när det gäller vissa företag. I andra företag gårvinsterna från vattenkraften direkt till företagets verksamhet och hjälper tillatf göra produkterna säljbara genom konkurrenskraftiga priser. Jag räknade upp en del företag. Det var inga små företag,def var , MoDo, Holmens Bruk, m. fi. Deföretagen har väldigt många anställda, i vissa fall sysselsätter ett enskiltföretag upp fill 10 000 personer. Inkomsterna av vattenkraften utgör enbetydande del av dessa företags affärsdrivande verksamhet, som koncernerbefraktade, och är en trygghetsskapande grundval för att sysselsättningen skallkunna hållas uppe och för att företagen skall vara konkurrenskraftiga. Till vill jag säga att kommundrabbas av den nya elskatten med ca 35 milj. kr. Dessa 35 milj. kr. skulleSkellefteå kommun naturligtvis ha haft väldigt stor användning för när defgäller att göra nyttiga investeringar som hade kunnat skapa arbete och lätta påläget i den här hårt drabbade bygden. Jag vill slufiigen, som etf litetfacit av denna diskussion, , konstatera att den här elskatfen tillövervägande del drabbar det norrländska näringslivet. Det kommer att försvåramöjligheterna att skapa arbete i de norrländska bygderna och kommer atf utgöraen börda som fill övervägande del får bäras av den norrländska regionen. AnL 139 BOFORSLUND (s) replik: Jag kan infe hålla med om attden här beskattningen skall försvåra speciellt för industrin i ,eftersom jag har talat om hur kraftförefagen fungerar, hur de med hjälp av sinasärskilda redovisningar plockar ut de här vinsterna och för över dem fillaktieägarna. Det är väldigt få gånger, jag vill påstå i undantagsfall, som manfrån kraftbolagenssida går in direkt och skjuter fill pengar i de verksamheter som kraftbolagenegenfiigen är satta fill att sköta. Det är tyvärr på detta sätt. Därför trorjag atf den metod som har föreslagits i proposifionen och i detta betänkande ärden absolut effektivaste och bästa för atf kapa en del av dessa vinster och istället föra över dem till kommunerna, kanske fill kommun och andrakommuner som drabbas, och därigenom skapa nya investeringar. Det ärkommunerna betjänta av. Tredje vice talmannen anmälde attRune anhållit att fill protokollet få antecknat aft han inte ägde rätttill ytterligare replik. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. AnL 140PER-RICHARD MOLÉN (m): Det kan kännas litet egendomligt aft efterdet senaste replikskiftet komma in och ta upp ungefär liknande frågor. Det ärändock värt att notera att mofionen av och mig visar att vi är detvå enda norrländska riksdagsmän som har haft och känt anledning att ta upp denhär frågan, bl. a. ur regionalpolitisk synpunkt. har kanske någoti eftertankens kränka blekhet vaknat upp när det gäller den här frågan. Vi har, herr talman, i vår motion velat beskriva vilkaföljder elskatfen får för vissa företag som använder elektriciteten som råvarai sina produktionsanläggningar. Några av dessa företag har avsjälvbevarelsedrift förvärvat vattenkraft för att trygga fillgången på el ochför aft få billigare elkraft. Den billiga egenkraffen är för någraproduktionsenheter den sköra tråd som de hänger upp sin fortlevnad på. Nufinns det en uppenbar risk för att den här tråden brister. KemaNobel, , ,, och Mo och - som även nämnt - berörsav elskatfen. Deras framsynthet atf förvärva egen vattenkraft har spelat enmycket stor roll för att öka deras livskraft och för atf utveckla derasindustrier. Det är värt att understryka att dessa företag spelar en avgöranderoll för sysselsäftningen i de kommuner där de är verksamma. Regeringens förslag leder nu fill atf man från statenssida fråntar dessa företag medel, som de själva bättre än andra vet hur deskall använda för atf trygga framfiden för sina anställda. Jag tycker, herr talman, att i sittreplikskifte avslöjar lika mycket som regeringen i sin proposifion om hur litetregeringen och han vet hur de norrländska industrikoncernerna fungerar. Kraftenär en vikfig och integrerad del av deras verksamhet. Jag rekommenderar BoForslund atf prya i någon av dessa industrikoncerner, såkanske vi kan få en mera insiktsfull debatt vid ett senare fillfälle. har sagt: "Det är devinstgivande företagen, som kan ge sina anställda trygghet, löneförbättringar,möjlighet till större trivsel och därmed också bidraga till den störrepersonliga frihet, som följer av en pålitlig arbetsansfällning i etf företagmed god ekonomi." Den socialdemokratiska regeringens förslag är rakamotsatsen fill den uppfattning 13 prolokoU 1982/83:52-53 Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. som GunnarSträng givit uttryck för. säger: Låt oss bara kapa vinsterna i de härnorrländska företagen! Den socialdemokrafiska regeringen har lagt fram ett dåligtförslag. Det bevisas lätt av de justeringar som riksdagsutskotten gjort.Skatteutskottet föreslår aft en dispensregel införs, som ger regeringenmöjlighet atf mildra effekterna av elskatfen i enskilda fall. Beskattningen är- som skaffeutskoffet påpekar- etf trubbigt instrument. Kompletteringen med endispensregel och vissa andra påpekanden är - för att komma från etfriksdagsutskott med socialdemokrafisk majoritet - en bister och hård kritik avett illa genomtänkt och övertänkt regeringsförslag. Elskafteförslaget är värt atf studera ufifrånen speciell utgångspunkt. Qm vi framöver skall få uppleva atfregeringen ingriper med denna typ av punktskafffer mot företag som visar godavkastningsförmåga, så kommer lusten att göra djärva, riskfyllda satsningar attbli sällsynt. Om vi som företagare från början vet att vi förlorar allt, om vimisslyckas, och aft staten kommer med en specialskatt, om vi lyckas riktigtordentligt, så blir def många djärva projekt som aldrig kommer aft se dagensljus. En logisk konsekvens av elskatten blir att utbyggnad av ny vattenkraftinte blir lika ekonomiskt försvarbar. Satsningen i alternafiva energikällorminskar. Nästa gång kan det vara svensk roboftillverkning, somdrabbas av en robotskatt eller dataindustrin som drabbas av en specielldataskatf. Först skall företagen satsa och investera. misslyckasman och förlorar sina pengar. Men om de lyckas så lurar socialdemokraterna ivassen på rov. Defta herr falman, ger inget bra företagsklimat. Det äringet bra sätt att komma till rätta med ekonomiska problem. Det vibehöver är etf stabilare planeringsklimat, så atf företagare och innovatörerkan göra så riktiga framtidsbedömningar som möjligt gällandeinvesteringsobjektens avkastningsförmåga. Även om industriminister hur ofta som helst hävdar, att företagens vinster infe kan bli förhöga, så är det till föga glädje för dem som satsar att konstatera att pålagorinförs, som syftar till aft fa hand om betydande delar av den vinst, som tilläventyrs uppstår. Kraftverken som kommer att beröras ligger sometf pärlband längs de norrländska älvarna. Vattenkraften är vid sidan av skogenoch malmen de produktionsfaktorer som har bidragit inte bara till Norrlandsutan även fill hela utveckling till industrination. Svensk indusfrihar fått den billiga elenergi som den behövt. Till har lokaliseratsbasindustrier - i anslutning till utbyggda forsar och därmedmöjlighet till billig elkraft i de samhällen som har byggts kring de härindustrierna och som saknar förutsättningar för någon som helst annanverksamhet av industriell karaktär. Def är värt att notera att överskotten fränvattenkraften har satsats på utbyggnaden av kärnkraftverken i ochpå en modernisering av kemisk industri och skogsindustri i många av våraNorrlandskommuner. Några framsynta kommuner i - , Sollefteåoch - har förvärvat vattenkraft, som de har haft glädje av för sinaindustrier och för aft bygga ut sin kommunala service. förlorar de miljoner. Framtiden i skogslänen blir betydligt dystrare. Det ärskogslänen eller, som vi ibland kallar dem, det regionalpolitiska stödområdetsom kommer atf stå för huvuddelen av elskatten. Är detta regionalpolifik? Aldrig, herr falman, har de socialdemokrafiskariksdagsledamöterna från varit tystare än denna höst. Aldrig harsocialdemokrafiskf styrda länsstyrelser och kommuner uppvaktat så litet som ,trots aft hundratals arbetstillfällen och hela samhällen kan påverkas avelskatten. Referaten i dagspressen från socialdemokrafiska parfimöten visar atfelskatfen infe varit något som man ansett vara särskilt angeläget att informeraom. En demokrafisk stat är ett land där var och en har rätt att säga sin mening.Men var och en har också rätt att från sina partier få information. Socialdemokratisk regionalpolifik har eftervalet blivit brandskattning av de företag i som har en framtid ochundersföd till de företag som borde ha lagt ned sin verksamhet för länge sedan.Skaften ger mindre sysselsättning inom norrländsk industri men arbetstillfällenför några få inom budgefdeparfementet som skall behandla dispensärendena. Jag yrkar bifall till den moderatareservafionen nr 16, som är fogad fill skatteutskottefs betänkande. Samtidigtvill jag konstatera atf mitt och andrahandsyrkande om dispensvunnit bifall hos utskoftets majoritet. Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. AnL 141 () replik: Jag måste be atf litetnärmare förklara def som han i början av sitt anförande nämnde om etf sentuppvaknande från min sida. är ju ny i , och därförtrorjag att det är viktigt att det klargörandet kommer. AnL 142 BO () replik: Vi har hört näringslivets förlängda armjungfrutala i riksdag. Man kan inte påstå aft argumenten innehöllnågot nyft. Denna svartmålning har vi hört förut så fort socialdemokratin tagitdel av företagens vinster. Jag kände också igen upprepningen av de hot sombrukar vara mycket vanliga från näringslivefs och förefagsägarnas sida, så fortsamhället begär en fördelning av de höga vinster som de äldre vattenkraftverkentillgodogör sig. Låt mig ställa en litenförsynt fråga till : Hur mycket av den egna vattenkraftens vinsterhar man egenfiigen återfört till sina producerande industrier i ? Detkan vara av visst värde för oss atf få reda på det. AnL 143PER-RICHARD MOLÉN (m) replik: Till vill jag säga atf def välär vanligt här i atf man, om man känner ett speciellt engagemang i enfråga. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. väcker enmotion och speciellt betonar denna fråga i samband med aft en proposifionavges. Det var detta jag åsyftade. Såvitt jag vet är def enbart jag och MarfinOlsson från den s. k. Norrlandsbänken som har tagit upp dessa frågor. Det är ganska konstigt, herr talman, att densocialdemokratiska regeringen i höjer elskatfen och tar avnäringslivet och företagen de medel som de behöver för att utvecklas. Densocialdemokratiska regeringen i går precis rakt motsatt väg och sänkerelskatfen . Vilken regering har rätt, ? Är def densocialdemokrafiska regeringen i eller den socialdemokratiska regeringeni som mest värnar om sysselsäftningen i de industriellt svagtutvecklade regionerna i resp. land? AnL 144 () replik; Jag vill bara i allvänlighet upplysa om atf mitt namn står under mofion 120. Denär upptagen i motionsförteckningen. Det går att läsa de yrkanden som finns iden mofionen, bl. a. om avslag på den föreslagna elskatfen. AnL 145EGON (): Jag skall börja mitt inlägg med något såovanligt som aft instämma i anförande. Instämmandet gälleratt det ter sig något underligt att skatteufskotfefs betänkande, som dominerardet ärende som vi nu behandlar, har lagts sist på ärendelistan. I det omfattande betänkande från skatteutskottet som vi nubehandlar skall jag uppehålla mig vid två frågor. Dén första gällerhyreshusavgiften och den andra skatteredukfionen för fackföreningsavgifter. När det gäller hyreshusavgiffen kan jag fatta mig väldigtkort, eftersom den har varit föremål för behandling tidigare . OskarLindkvist har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för argumenten för den. Jagskall därför direkt gå över fill atf beröra förslaget om skattereduktion förfackföreningsavgiffer. Förslaget innebär att skattereduktion medges med.40 % avden erlagda medlemsavgiften fill fackföreningen. Underlaget är dock maximeratfill , varför reduktionen kan bli högst . Genom detta nya avdragoch en justering av skatteskalan har förutsättningar skapats för en lugnavtalsrörelse. Därför, , är det så bråttom att genomföra förslaget.De avfalsslutande parterna skall ha klara besked om den verklighet som gällerför dem, när de inleder sina avtalsförhandlingar. Def är i all korthet, herr falman, motiven till atf dettaförslag har lagts fram. Det är etf ganska enkelt förslag, som jag tror skallvälkomnas av de flesta invånare i vårt land. Här skulle mitt inlägg ha kunnat sluta, om det infe voreför de borgerliga parfiernas agerande. De har näsfan rivit upp himmel och jordunder utskottsbehandlingen av förslaget. Def har också framkommit i inläggenhär från , Sfig Josefson och . Det var en förfärlig litaniasom spelades upp. Def började med en kritik över atf förslaget infe harvarit föremål för lagrådsbehandling. I skatteutskottet gick det t. o. m. sålångt att den centerpartistiska ledamoten krävde atf utskottetskulle besluta om remiss fill lagrådet. begärde aftkonsfifutionsufskoffet skulle få yttra sig över huruvida beredningen avförslaget skett i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Moderatledarenspädde på med atf inlämna en interpellation i samma fråga. Def är i och för sig posifivt aft de borgerliga värnar omgrundlagen, i det här fallet regeringsformen, och om lagrådsremissförfarandet.Men varför har detta intresse vaknat till liv först nu? Def är den borgerligaregeringen tågade ut ur kanslihuset. Blev era proposifioner föremål förlagrådsremisser? Svaret är ett klart och entydigt nej. Under vissa perioder vardet snarare regel än undantag att proposifionerna inte blev föremål förlagrådsremiss. Def förhöll sig dessutom så, atf vi under vissa fider fickmotta proposifionerna i form av stencilupplagor med åtföljande förkortademotionstider. Därav uppstod också namnet "stencilregeringen". Om mangranskar era regeringsår, finner man att var def 81proposifioner inom området skatter och avgifter som inte blev föremål förlagrådsremiss. Lägger vi där och 1982, stiger siffran fill109-fortfärande rör vi oss endast inom området skatter och avgifter. Exempel påsådana proposifioner är de som gällde förmögenhetsbeskattningen,skogs-beskattningen och skatteredukfionen vid akfie- och skattefondssparande. Listan skulle kunna göras lång, herr talman. Här kan manmed fog tala om ord och handling. är minnet väldigt kort, KnutWachtmeister, och . De borgerliga partierna har också oroat sig försvårigheterna aft renodla fackföreningsavgiften och pekat på den omständighetenaft avgiften ibland kan inrymma annat än kostnader för den fackligaverksamheten. nämnde som exempel privata kostnader, och han nämndeockså hemförsäkring. Det är ett påpekande som förtjänaruppmärksammas, och därför har skafteufskoffet haft föredragning avriksskatteverkets representanter och dessutom inhämtat yttrande frånkonsfitufionsutskottet. har ingen erinran mot förslaget.I skatfeutskotfefs betänkande är vi dock angelägna att framhålla: "Det ärenligt utskottets mening därför angeläget att själva fackföreningsavgiftengenom organisafionernas försorg renodlas." Vid de kontakter som haft medrepresentanter för fackföreningsrörelsen har dessa förklarat sig beredda atflösa frågan enligt skatteutskottets intentioner. Därmed borde de borgerligapartierna kunna känna sig nöjda och lugnade. Men def är de uppenbarligen infe.De fortsätter sin kritik mot förslaget. Därmed avslöjar de sig själva.