prot · G609165 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill hävda att det socialister Fredaeenden kräver, och det som vi frän vpkkräver, i hög grad handlar om konsument- 3 iuni1983 politik. Vi vill organiserasamhället på ett planmässigt sätt för att tillgodose människors viktiga grundläggande behov. I denmeningen är också socialism tiska frågor zå det anförda yrkar jag, herrtalman, bifall till reservationerna 1 och 5 i näringsutskottets betänkande 1982/83:45. 11 (): Detta är väl knappast platsen att föra någon längrekonsumentpolitisk debatt - pä sista dag här i huset dessutom.Jag vill därför börja med att yrka bifall till näringsutskottets hemställan idess betänkande 45 och avslag pä samtliga reservationer. I övrigt skall jagbegränsa mig kraftigt. Jag vill börja med att säga att det är ganska beklämmandeatt höra från när han vill göra sig till konsumenternasspecielle talesman. Det är ju sä att ni från moderat håll alltid har stått päden andra sidan när det gäller konsumentpolitiken. Det är de andra intressenani har slagit vakt om. Så var det från början, sä är det även . Ni föreslår ytterligare nedskärningar i anslaget tillkonsumentverket. Ni föreslår att man skall utreda frågan om en sammanslagningmellan SPK och , med den direkt uttalade målsättningen att denena nedskärningen efter den andra skall göras. Jag antar att syftet är attslutprodukten skall bli att man har skurit bort hela . har här riktat kraftig kritik motkonsumentverkets verksamhet i olika avseenden. Den har varit svepande. Jag villdärför fråga honom: Vad är det för konkret kritik ni vill rikta motkonsumentverket? På vilka områden går ni till attack mot dess verksamhet? Ärdet arbetet med prisjämförelser? Är det arbetet med produktsäkerhetsfrågor? Ärdet arbetet med att rensa upp i ensidiga avtalsvillkor? Är det mot forskningtill stöd för konsumenterna, särskilt svaga konsumenter? Är det miniminormernär det gäller reklam och liknande saker? Vad är det för områden som ni nu villskrota i verksamhet? Jag tror att det skulle kunna vara intressantaupplysningar för dem som tar del av den konsumentpolitiska debatten. Det kanockså bidra till att avslöja var verkligen står ikonsumentpolifiken. Konsumentpolitiken behövs enligt socialdemokratins syn föratt den enskilde skall kunna göra sig gällande gentemot de moderna storföretagens alltmer förfinade marknadsföringsmetoder. Det är ingen generell kritik i och för sig mot dessa storföretag. De har att jobba inom en ram som skapas inte bara i utan också av den internationella affärsverksamheten. Jag känner till de marknadsföringsböcker som man har vid olika utbildningsan stalter, där man utbildar folk i att sälja varor. Det som där lärs ut är inte enbart till fördel för konsumenten, utan det går naturligtvis också ut pä att i alla lägen sälja de varor som produceras. 26 Jag vill inte rikta någon generellkritik mot vare sig storföretag eller läroboksförfattare av denna anledning. Men studerar manvad som föresläs i dessa böcker och hur företagen tar forskningen i sin tjänstför att övertyga konsumenterna om att just deras varor är de bästa, inser manklart att även konsumenterna behöver en talesman och någon som stöttar dem ideras svåra val. Det räcker inte med att flera storföretag är verksamma påmarknaden och konkurrerar med varandra. Vi behöver även en konsumentpolitik ochett konsumentverk. Detta bör klart sägas ut. Om syftar fillnågonting annat bör de tala om detta. I den mera övergripande skrivningen i utskottsbetänkandetoch i reservation 6, som bl. a. moderata samlingspartiet står för, finns någrasvepande formuleringar om att den bästa konsumentpolitiken är den som står påmarknadsekonomins grund. Jag kan hålla med om detta. Marknadsekonomin ochkonkurrensen är den grund vi gemensamt står på. Det finns ingen anledning attskilja ut de olika politiska partierna i detta avseende. I varje fall finns detingen egentlig skillnad i denna fråga mellan socialdemokratin och moderaterna.Men ni talar om marknadsekonomin såsom det enda saliggörande. Vi har denuppfattningen att marknadsekonomin måste kompletteras och styras med en socialmålsättning och att samhällsorgan behövs för att övervaka marknadsekonomin. Därfinns alltså en betydelseskillnad mellan oss, men det är inte fråga om'jaeller nej till fri konkurrens. I det fallet har vi som regel samma uppfattning.Jag vill klart slå fast detta i denna debatt. I övrigt, herr talman, skall jag inskränka mig till någrakorta kommentarer till anförandena av de talare som varit uppe idebatten. frän centerparfiet slog ett slag för de småbutikerna, glesbygdsbu-fiker och liknande, i sitt inlägg. Vi socialdemokraterär på samma linje. När nu attackerar stormarknaderna samt en ohämmadetablering utanför kommunernas kontroll, som kan slå sönder de små butikerna,kvartersbutiker, glesbygdsbutiker och andra, är socialdemokratin och centernöverens. Det återstår bara att se om vi är överens också när det gäller atthitta medlen för att komma till rätta med dessa problem. Det får vi kanske svarpå , när skall behandla den typen av frågor. Jag hoppas attcentern då inte viker från sin här verbalt uttryckta uppfattning utan är bereddatt gå från ord till handling när det gäller att skydda de små butikerna,kvartersbufiker och liknande, så att vi får en viss kontroll överstormarknadsetableringar och etableringar i kommunernas stadskärnor. Detta var en kommentar till linje. Det var detgrundläggande. Jag vill än en gång understryka att vi socialdemokrater på den punktenär beredda att diskutera vidare. från sade i sitt inlägg en heldel kloka saker, som med fördel skiljer sig frän partimotion omkonsumentpolitiken, vilka mera liknar den moderata uppläggningen. Dock sadeHugo en sak, som jag har anledning att reagera mot. Han påstod att detinte finns några konsumentorganisationer i . Jag vill säga följande: Vi behöver , men detfinns i fakfiskt konsumentorganisafioner som är verksamma på olikasätt. minst fackföreningsrörelsen gör ett värdefullt arbete föratt garantera sina medlemmars köpkraft genom att övervaka priser och liknande.Framför allt har vi något som är ganska unikt för i fråga om styrka ochframgång, nämligen konsumentkooperationen. Konsumentkooperationen kan inte ialla avseenden gå med egna vågor genom havet när det gäller att införaförbättrade marknadsföringsmetoder eller större priskonkurrens osv., eftersomden måste följa de regler som gäller, men konsumentkooperationen har ändå gjortmycket gott för konsumenterna och kommer att göra mycket gott. Ett av de kanskeallra viktigaste konsumentorgan som vi har i vårt land långsiktigt är justkonsumentkooperationen. Jag ber att inte glömma bort den. Till slut vill jag understryka vad Per frän vpksade, nämligen att många människor i vårt land lever i ett pressat ekonomisktläge. Det gäller inte enbart att få ut så stora löner som möjligt - vi vet attdet finns begränsade möjligheter till detta i dagens situation - utan det gällerockså att se till att man får det bästa möjliga när man köper något. Även påden punkten behövs och konsumentpolitiken. Med detta, herr talman, vill jag än en gång yrka bifalltill näringsutskottets hemställan i dess betänkande 45. 12STEN () replik: Jag är överens med om attvi behöver mycket tid för att diskutera dessa frågor. De är vikfiga förframtiden, och de är viktiga när det gäller våra ansträngningar att stärkamarknadsekonomins funktionssätt i vårt samhälle. Låt mig därför begränsa mig till att sammanfatta mina svarpå frågor. Jag nämnde i mitt anförande att KO-funkfionenskall brytas ut - provningsverksamheten skall flyttas till statensprovningsanstalt. Återstående del av verksamhet skall renodlastill en servicefunktion. Den konkreta innebörden av detta ställningstagande är attden verksamhet som leder fram till lagstiftning och regler av olika slag skallavvecklas. Vad vi framför allt har reagerat mot från moderat håll ärkonsumentverkets riktlinjeverksamhet. Vi har ständigt frågat till vilkenkostnad ett sådant arbete sker, på vilket sätt det kommer den enskildekonsumenten till hjälp i en köpsituation och hur mycket konsumenten får betalaav de prishöjningar på varor och tjänster som berörs av konsumentverketsriktlinjer. Vad vi sammanfattningsvis skall göra, vilket framgår avvåra reservationer, är att avreglera och avbyråkratisera. Politikerna skallinte skriva bruksanvisningar för allting, politikerna har inte heller någraförutsättningar för detta. Politikerna skall ha mindre att säga till om. Deenskilda konsumenterna skall i motsvarande män har mer att säga till om. Det är glädjande att vill försvaramarknadsekonomin, men han drar felaktiga slutsatser av denna sin insikt.Marknadsekonomins grundpelare är ju fri företagsamhet, fri konkurrens och frittkonsumtionsval. Vi vill med vår politik åstadkomma en situation därmarknadsekonomin fungerar bättre, och det är där vårt synsätt skiljer sigfrån socialdemokraternas. 13 () replik: ville på något sätt göragällande att vi från sida inte har en positiv inställning fill enfullödig konsumentinformation. Jag inledde mitt första anförande med att konstateraföljande. Att föra en aktiv och målmedveten konsumentpolitik har varit oeh ären angelägen fråga för folkparfiet. Jag vill vidhålla att detta konstaterandetäcker en verklighet, som klart framgår om man försöker skriva historia av detsom har hänt under gångna år. Vi anser att har en mycket viktig uppgifti detta sammanhang. Om kommer fram till att detta konstaterandeskulle strida mot innehållet i den partimotion som vi har väckt på dettaområde, har inte läst vår motion. Jag föreslår att han läserden för att få en verklighetsbild av våra åsikter på detta område. Detta varvad jag ville kommentera i inlägg. 14ULLA ORRING (fp): Det är verkligen synd att konsumentfrågornaskall sparas till här i och att vi har så ont om fid.Detta är mycket vikfiga frågor. För oss liberaler är konsumentpolitiken enviktig del av samhällsfrågorna. Nära nog står vi som enskildaindivider i en valsituation, när vi gör våra inköp. Hur vi väljer och vad viköper beror till stor del på våra kunskaper som enskilda konsumenter. Det berorpå utbudet pä varor, priserna, hur varorna exponeras och kvaliteten på varorna.Folkpartiets inställning är att den enskilde konsumenten pä bästa sätt skallanvända sina kunskaper och sina kvalifikationer. Vi behöver därför en effektivkonsumentupplysning för att underlätta arbetet för landets konsumenter. Men vi behöver också en marknadsekonomi som bygger pä ettsamspel mellan konsumenter och producenter. Vi anser från sida attinformationen bör stärkas för att ge konsumenterna underlag till valfrihet. Menvi menar också att ansvaret för informafion om varor och tjänster inte enbartkan läggas på den offentliga verksamheten. Näringslivet bör här ta sitt ansvar.Det finns stora kunskaper hos tillverkare, importörer och detaljister som börobjektivt lämnas till kunderna. Men det är alltjämt konsumenterna som skallvara pådrivande och påtryckare för att fä fram bra varor till rimliga priser. Stordrift och ett alltför snävt rationaliseringstänkandehar i vissa fall lett till en kvalitetsförsämring av varorna. Senastexemplifierat var detta i om värt matbrödoch våra limpor, där det redovisades ett ur konsumentsynpunkt oacceptabeltförhållande beträffande vårt dagliga bröd. anser att det är väsentligt att dagensungdomar redan i skolan bibringas kunskaper i konsument- och konsumtionsfrågor.En undersökning visade att det är dagens 15-åringar som lägger nedmest pengar på kläder och är mest styrda av modet. För var det därförviktigt och naturligt att införa konsumentkunskap i skolundervisningen för attså tidigt som möjligt lära dagens elever att bli kunniga konsumenter. Vi lägger ner mer pengar på snask och konditorivaror änvad samhället fördelar i form av barnbidrag till barnfamiljerna. Har vi råd meddetta? I tider med krympande ekonomi och sänkta reallöner behöver vikonsumenter som kan hushålla med resurserna. Detta blir till gagn för såvälhushällens ekonomi som för landets. Jag anser att hushållens ekonomi därför är ettviktigt prioriteringsområde inom konsumentpolitiken. , deregionala hemkonsulenterna och konsumentnämnderna utgör en viktiginformationsbank för spridning av råd och fakta för att hjälpa oss konsumenter. Jag tar mycket illa vid mig av på och dess blivande generaldirektör. Jag tror atttjänstemännen inom och inom konsumentnämnderna gör ett mycketbra arbete inom ramen för de regler som de har att följa. Riktlinjerna för derasarbete är ju fastställda av . Det är emellertid viktigt att balans och samordning mellantre nivåer kan upprätthållas. Det finns tyvärr då det gällerhemkonsulentverksamheten oroande signaler om en minskning av antalet tjänsterute i landet. Det är mer än beklagligt med tanke på de viktiga uppgifter somhemkonsulenterna har vad beträffar informafion och undervisning i skolorna. Fri handel och konkurrens är viktiga förutsättningar föratt marknadsekonomin skall fungera och därmed ge konsumenterna ennyckelställning på marknaden. Vi avvisar protektionistiska åtgärder. Herr talman, med detta vill jag yrka bifall i första handtill reservation 6, som berör konsumentpolitikens inriktning i stort. Jag yrkar även bifall till reservation nr 8, som rör upphävandeav bestämmelser i marknadsföringslagens 7 och 8 §§ rörande kombinerade utbud.Det handlar om kombinationserbjudanden. Konsekvenserna och regeln oms. k.naturligtsamband ter sig nästan löjliga. En frisör får t. ex. inte bjuda påkaffe ; det anses vara otillbörligt kombinationserbjudande.Men tandkräm gratis vid köp av tandborste går an. anser att vi börlägga koncentrationen och de knappa konsumentpolitiska resurserna påprisinformation i stället för att hänge oss ät byråkratiska tolkningar avlagen. Först när detta är prövat och har visat sig otillräckligt får annanlagstiftning övervägas. Den kommitté som regeringen tillsatt för att översekonsumentpolitikens inriktning får enligt utskottsmajoritetens förslag i uppdragatt på nytt pröva frågan om organisatoriskaställning. Frän sida yrkar vi avslag på detta förslag och därmedbifall till reservation nr 4. Av direktiven till kommittén framgår att huvudinriktningeni detta arbete bör vara att pröva konsumentpolitikens inriktning, ej dessinstitutionella ram. Utskottets förslag strider enligt min mening motintentionerna. Dessutom var de flesta remissinstanser, när frågan 1979-1980utreddes, för Nr 165 ett skiljande av frånkonsumentverket. Fredaeen den Främsta skälet var att nämnden bordeorganiseras så att dess opartiskhet ej Det sakskälet är fortfarande starkt och välmotiverat. Därförbör och fortfaran- Konsumentpoli- de vara.organisatoriskt åtskilda enheter. En viktig målsättning för konsumentpolitiken rör enligtfolkpartiets mening säkerhetsfrågorna. Det gäller vuxna och inte minst barn.Med stöd av arbetsmiljölagen handläggs produktsäkerhetsärenden avarbetarskyddsstyrelsen. Men verket har f. n. endast möjlighet att syssla medärenden som rör produkter som används i arbetslivet. anser attsamma säkerhetskrav måste ställas på en vara oavsett om den används i hemmeteller på arbetsplatsen. Många produkter som finns för försäljning på marknadenanvänds ömsom i hemmen och i arbetslivet. fanns i arbetarskyddslagenmöjlighet för arbetarskyddsstyrelsen att ingripa mot farliga produkter, trotsatt dessa egentligen var sådana som inte omfattades av lagen utan användes ihemmen. Vi har därför i vår motion föreslagit en utredning i frågan. Jag yrkarbifall till reservation nr 9. , herr talman, vill jag säga att folkpartietanser att vi även fortsättningsvis skall slå vakt om de fria affärstiderna. Med det jag har sagt yrkar jag alltså bifall tillreservationerna 4, 6, 8 och 9. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (anslag till statens pris- och kartellnämnd) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 17 förreservation 1 av . Mom. 2 (sammanslagning av statens pris- och kartellnämndoch ) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 77 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (anslag till ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 (organisatoriskaställning) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 143 förreservation 4 av m.fl. Mom. 6 (konsumentverksamhet) Utskottets, hemställan, somställdes mot reservation 5 av , bifölls med acklamation. Ändring i lagen om finansbolag, m. m. Mom. 7 (konsumentpolitikens inriktning i stort) 1 kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 6 avErik Hovhammar m.fl. med 100 röster mot 53 för reservation 7 av . 159 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 170röster mot 94 för reservafion 6 av m. fl. 50 ledamöter avstodfrän att rösta. Mom. 10 (upphävande av bestämmelser rörande kombinerade utbud m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 11 (överföring av produktsäkerhetsbestämmelser frånmarknadsföringslagen fill arbetsmiljölagen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 9 avHugo , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Jag hemställer att kammaren måtte ajournera sinaförhandlingar till för att bereda finansutskottet tillfälle attbesluta om sammanställningar av statsbudgeten m. m. Denna hemställan bifölls, varefterförhandlingarna ajournerades . 5 § Kammarens förhandlingaråterupptogs under ledning av förste vice talmannnen. 6§ Ändring i lagen om finansbolag, m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkanden /83:46 om ändring i lagen om finansbolag, m. m. 83:154), 1982/83:47 om ändring i aktiefondslagen (prop.1982/83:133), 1982/83:51 om godkännande av internationella kaffeavtal,m. 1982/83:142) och 1982/83:54 om fillfällig handel(prop. 1982/83:100 delvis). 16FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 46, 47, 51 och 54 debatterasi ett sammanhang, och yrkanden beträffande samtliga dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. 17 (): Med hänvisning till den redovisning avärendena som näringsutskottet har gjort i betänkandena 46,47, 51 och 54 ber jagatt få yrka bifall till samtliga moderata reservationer. Ändring i lagen om finansbolag, m. m. 18ROLF (); Jag ber att fä yrka bifall till denreservation som har fogat till näringsutskottets betänkande 46. 19 (); Jag ber att fä yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I(lagförslagen) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avErik Hovhammar m. fl. med 79 röster mot 18 för reservation 2 av ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 212röster mot 78 för reservation 1 av m. fl. 19 ledamöter avstodfrän att rösta. Mom. 2 (utländska bankers etablering i ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(lagförslag om ändring i aktiefondslagen) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 95 förreservationen av m. fl. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 3 protokoll 1982/83:165-167 Vård av vuxna missbrukare Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 231 röster mot 78 för bifall till utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen av ErikHovhammar m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 7 § Föredrogs betänkande 1982/83:37Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Utskottets hemställan bifölls. 8 § Föredrogs socialutskottets betänkanden 1982/83:37om vård av vuxna missbrukare och 1982/83:38 om arbetstid och semester. 20 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 37 och 38 kommer attdebatteras i tur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas socialutskottets betänkande 37 om vård avvuxna missbrukare. 21GÖRAN (): Till socialutskottets betänkande nr 37 harfogats åtta moderata reservationer, till vilka jag inledningsvis yrkar bifall. När det gäller den moderata reservationen om utvidgning avtredjemans-skyddet avvisar majoriteten vårt yrkande om att inte bara närståendeutan även tredje man skall skyddas. Alkoholmissbruket föder våld. Genom studier avkriminologen . 1979 har det klarlagts att inemot . av allavåldsbrott har sin grund i alkoholmissbruk eller alkoholpåverkan. menar utskottsmajoriteten att våldshandlingar mottredje man - som inte är ovanliga - inte skall föranleda nägon samhälletsåtgärd ur behandlingssynpunkt. Ståndpunkten är något besynnerlig, tycker vi,och förskjuter balansen mellan missbrukare och andra medborgare fill missbrukarensfördel. I den moderata reservafionen om skydd mot socialaskadeverkningar menar vi moderater att snabbt uppkommande sociala skador, inteminst vid narkotikamissbruk, skall kunna utgöra intagningsgrund. tidiga tecken skall utnyttjas och därmed medverka till attrehabiliteringen blir mindre omfattande och har större utsikter att lyckas.Även detta avvisar majoriteten, och man tycks vara nöjd med den omänskliga ochgrymma tillvaro som missbrukarna lever i och där själva beroendet är detgrymmaste tvånget. Man vill avvakta till dess att missbruket antagit sädanaproportioner att det är farligt för missbrukaren själv eller någon närstående. Jag vill kort beröra den människosyn som börprägla samhällets socialtjänst. Är det en god människosyn att avvakta endramatisk utveckling, som för den enskilde missbrukaren bara kan sluta i entragedi? Är det en god människosyn att avstå från att hjälpa, till dess attlivslånga skador inträtt? Svaret mäste naturligtvis bli nej! Det är en i allaavseenden förkastlig människosyn, och den är främmande för vårt samhälle. Vi moderater kan inte förstå denna cynism.Utskottsmajoriteten verkar vilja skydda missbrukaren från hjälp. Man villavvakta och följa upp tillämpningen av LVM. Erfarenheterna ger ettfullkomligt skrämmande perspekfiv. LVM har tillämpats i ett ytterst litet antalfall, och dess brister torde även för utskottsmajoriteten framstå somuppenbara. När det sedan gäller den moderata och centerpartistiskareservationen om utredning och ansökan om vård vill jag säga att vi reservanterhar svårt att förstå hur man genom en utbyggd socialenhet på länsstyrelsernaskall kunna snabbt få grepp om missbrukarna och lära känna dem som behövervård. Såvitt vi kan förstå kommer tvångsvård av missbrukare att inställas underminst , fill dess att länsstyrelserna anställt personal, upprättatnödvändiga register, införskaffat en dator och utbildat kontorspersonal ochandra funktionärer. Det är också viktigt att den handläggande personalen tränasupp och erhåller nödvändig utbildning i missbrukarvård. Självfallet är det så, att den erfarna socialarbetarkårenäven fortsättningsvis skall handlägga ärenden om missbrukare. Men när man läser majoritetens skrivning finner man ettenligt min mening oroande inslag. Man tycks vilja skapa ett rent rättsligtmotsatsförhållande mellan den utslagne missbrukaren å ena sidan och samhälletssocialtjänst å den andra. Mellan dessa skall det uppenbarligen råda sammaförhällande som mellan parterna i en brottmålsproeess. Jag vill göra följande deklaration - jag trordet är nödvändigt: Samhällets socialtjänst är fakfiskt uppbyggd för denenskildes hjälp och stöd. Det tycks som om detta empiriska faktum nu mästeupprepas i denna kammare. Jag har svårt att se att LVM nu helt plötsligt skulle hatillämpats så frekvent att detta blivit ett problem. I inget tidigare ärendeunder detta har socialdemokrater så slagit vakt om rättssäkerheten somi detta fall. Det kan ju objektivt sett tyckas vara en fin gest att ägna deutslagna denna uppmärksamhet. Men bakom den eländiga demokrati man nu byggerupp och det rena domstolsförfarande man iscensätter, där hjälparen inte fårhjälpa förrän han bevisat att hjälp behövs, ligger en cynisk och kall syn päden utslagne. Han eller hon är inte betjänt av att det allmänna ombudet vinnerprocessen. Vinsten innebär ju fortsatt förnedring och utslagning. Ni tar på er Vård av vuxna missbrukare Nr 165 ett ohyggligt ansvar förmänniskoliv. Fredaeen den ° ° moderater är det här enkelt.