prot · G609159 · 1982-12-31 00:00:00 — Dennaskrivelse bereds f. n. inom . Jag har dessutom erfarit att avser attinkomma till med en kompletterande skrivelse. 126KERSTIN (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Bakgrunden till min fråga är de allvarliga farhågor somfinns för nedläggning av AMU-center. Detta ligger i en region meden arbetslöshet som är fyra gånger högre än landets och dubbelt så hög somNorrbottens i genomsnitt, uttryckt i relativa tal. Bakgrunden är vidare den,att skär ner undervisningen från 40 till 36, och sedermeratill 32, veckotimmar vid våra AMU-centra. Propåerna från SÖ är generella, avseralla AMU-center. Det har jag varit underkunnig om. AMU-center äremellertid en angelägenhet inte bara för utan även för de övrigaNordkalottländerna, och . Verksamheten vid AMU-center bygger på entrelandstrak-tat . Dylika överenskommelser länder emellan i allmänhet- och nordiska länder i synnerhet - bör och kan inte ensidigt brytas. Det ärämbetsverk och SÖ bekant. Går ensidigt in för att bryta överenskommelsengenom att dra ner undervisningen såsom aviserats, dä ifrågasätts samarbetetfrån andra nordiska länder, med allvarliga konsekvenser som följd. Vid centret i finns 300 kursdeltagare, entredjedel frän vartdera landet. Riksyrkesskolan i är på väg attinlemmas som filial. Det rör sig totalt om drygt 400 kursdeltagare och ca 100anställda. Verksamheten är framgångsrik och därför vitsordad. Vid skolornabedrivs bl. a. sådan specialutbildning som inte ett land kan driva enskilt. Verksamheten med yrkesutbildning är i sigsysselsättningsskapande i många led och en fin symbol för nordiskt samarbetevid världens fredligaste gräns. Det är också därför som tal och uppgifter omnedläggning väckt sådan oro, ja, bestörtning. AMU-center anses vara ett av den storenordisten livsverk. Att mindre än efter det attLassinantti lämnat sitt värv låta ensidigt skolbyråkratiskt nit rasera ettmonument över Nordkalottsamarbetet vore en skymf mot nordister ochsamarbetssträvanden längst uppe i norr. Jag vill avslutningsvis fråga: Har samråd med nordisksamordningsminister ägt rum i detta ärende? Om verksamheten vid AMU-center i Jag kan vitsorda de positiva omdömen omNordkalottens AMU-center som ger. Jag vet att det betydermycket för det nordiska samarbetet och att det dessutom betyder mycket försysselsättningen i denna bygd. Jag känner inte till om det har ägt rum något samråd mednordisk samarbetsminister, eftersom denna fråga, som sagt, än så länge bara harbehandlats av . Det är ännu inte klart om SÖ:s planer påneddragningar till 36 resp. genomförs. Som jag nämnde i svaret har vi en skrivelse frånskolöverstyrelsen liggande i departementet för behandling. Eftersom jag vet attskolöverstyrelsen "Om stamkvistning som beredskapsarbete ämnarkomma in med kompletterande skrivelser, har vi ännu inte tagit ställning tillden fidigare ansökan. Vi kommer att göra det så snart harkommit in med det ytterligare materialet. 128 (): Jag vill, eftersom det kanske inte fullt utframgick av min frågeställning, understryka att det här är fråga om enspecialverksamhet, som bygger på speciella överenskommelser mellan de trenordiska länderna. Jag skall be att få citera vad styrelsen för NordkalottensAMU-center har skrivit i en skrivelse som har fillställtsarbetsmarknadsdepartementet. I skrivelsen, som är undertecknad av RandiKittelsen, ordförande i styrelsen för AMU-center och byråchef vidutbildningsdepartementet i , och som de nordiska länderna ställer sigbakom, sägs: "Styrelsen menar att intentionerna itrelandstraktatet inte kan uppfyllas och utgör således ett brott mot artikel 5i traktatet. och erlägger ersättning för utbildningskostnader somför motsvarande utbildning i hemlandet. En nedskärning avundervisningstimmarna, i första hand till 36 vt. sedermera till 32 vt., kaninte ge motsvarande utbildning. Kravet på fagbrev i och yrkesarbetarkompetens iFinland kvarstår genom särskilda prov sedan kursdeltagarna återvänt till resp.land. Dessa prov kan kursdeltagarna inte klara av efter en begränsning iundervisningstiden och kanske även av den lärarleddaundervisningen." Vad man menar från de övriga nordiska länderna är att maninte i fortsättningen kan rekrytera elever till AMU-center, ochdet skulle innebära att denna verksamhet faller ihop som ett korthus. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1982/83:511 om stamkvistning som beredskapsarbete 129 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! har frågat mig om regeringen är villig att sätta i gångstamkvistning som beredskapsarbete. Det är sombeslutar om beredskapsarbeten. Styrelsen har under innevarande budgetårtillåtit att stamkvistning utförs som beredskapsarbete av ungdomar i åldern18-24 år. Enligt vad jag har inhämtat kommer den möjligheten att vara öppenäven nästa budgetär. 130BERTIL (); Jag tackar statsrådet för svaret pä frågan. Skogen är en av våra viktigaste näringskällor. Den gersysselsättning, och den ger oss exportinkomster. Den s. k. råvarubristen harvarit föremål för stora debatter, och i anledning härav har också skogsvårdenvarit det. Jag skall inte närmare gå in på dessa frågor. starkare satsningar på skogsvården är en för landetlönande åtgärd och ger dessutom många sysselsättningstillfällen. Genom en braskogsvård får vi en högre tillväxt och mera råvara och därmed högresysselsättning inom skogsindustrin. Men det är nödvändigt att se även pä virkeskvaliteten.Stamkvistning är en välbehövlig åtgärd för att höja virkeskvaliteten. Försådana insatser kan inte skogsägaren påräkna ett resultat förrän 60-70 årframåt i tiden. Det är omöjligt att tänka sig att skogsägaren ensam skall ståför dessa kostnader, som ger resultat först efter så . Man kan räknamed att totalkostnaden för stamkvistning uppgår till . per träd.Sysselsättning genom stamkvistning skulle som beredskapsarbete kunnasysselsätta ca 2 500 man och vara en av de bästa formerna för användning avAMS-pengar. säger arbetsmarknadsministern att AMS har tillåfit attstamkvistning utförs som beredskapsarbete av ungdomar i åldern , ochdet är tacknämligt. Denna möjlighet skall vara öppen även nästa är. Det är braatt detta har kommit i gäng. Men detta bör enligt min uppfattning gälla ävenäldre arbetskraft. Det finns mänga äldre som är arbetslösa, som behöver hasysselsättning och passar för jobbet. Även om det är sä att AMS beslutar om beredskapsarbeten,vill jag ställa frågan: Kan inte arbetsmarknadsministern med hänsyn fillarbetslöshetssituationen - arbetslösheten kan bli ännu högre fill vintern -medverka till en sådan utvidgning på detta område att även äldre arbetskraftkan komma i fråga? Om stamkvistning som beredskapsarbete fanns det närmare 6 000 personeri skogsvårdande beredskapsarbete. Drygt 5 000 av dem var arbetslösa somanvisats arbete. Huvuddelen av dessa sysselsätts i regi.Det är en liten del av dem som sysslar med stamkvistning - undervintermånaderna är det inte mer än mellan 150 och 200 personer. Skogsvårdande arbete som beredskapsarbete kan utföras iskogsvårdsstyrelsens regi och i domänverkets regi. De mindre enskildaskogsägarna kan med skogsvärdsstyrelsen som huvudman få skogsvårdande arbeteutfört som beredskapsarbete. De större skogsbolagen, som har att skötaskogsvården på den egna skogen, bör anställa folk för dessa arbetsuppgifter.Men även de stora bolagen kan få stamkvistning som beredskapsarbete i vissasituationer. Det finns från AMS sida en återhållsamhet med att gå inmed beredskapsarbete i gallringar, då man anser att sådana skall utföras av denordinarie personalen. Skogsbolagen får med andra ord se till att de har egenpersonal för detta ändamål. Jag är inte beredd att frångå AMS bedömningar i dettaavseende, och enligt de bestämmelser som gäller i fråga om arbetsfördelningenmellan myndigheter och regeringen skall jag inte heller göra det. Om rätten att utfärda facklig blockad 132BERTIL (): Det är kanske inte sä mänga som kommit in idet här jobbet ännu, eftersom man inte i nämnvärd grad intresserat sig för det.Men med hänsyn till den utveckling vi har när det gäller skogsvård och annatkommer den här frågan att bli alltmer aktuell. Som arbetsmarknadsministern vet har man dragit inklenvirkesstödet fidigare. Det gör att det blir fler som blir utan jobb.Därför skulle det vara önskvärt att man fick denna utvidgning. Jag tolkar intearbetsmarknadsministern på det sättet att det är omöjligt. Men det är andrasom beslutar, och arbetsmarknadsministern vill inte gå händelserna i förväg.Men jag tror att det är riktigt att man från sida,när denna fråga eventuellt kan bli aktuell, förordar ett sådant system. Det ärnämligen ett nödvändigt arbete som ger pengar och exportintäkter längre fram.Det kan också ge mänga människor sysselsättning. Det blir heller inte dyrare. Överläggningen var härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1982/83:553 om rätten att utfärda facklig blockad har tagit en facklig blockad motett bygge i till utgångspunkt för att fråga mig om jag anseratt det är rimligt att löntagare inte själva skall fä bestämma sin fackligatillhörighet utan att bli utsatta för repressalier från fackligt håll och omjag vill medverka till att förhindra sådana repressalier. Han har vidare frågatmig om jag vill medverka till att blockad inte skall kunna utfärdas mot ettbygge därför att en delentreprenör inte har tecknat kollektivavtal med ettLO-förbund. Jag villta upp den sista av dessa frågor först. Som har formulerat frågan är den svär attförstå. Det är ju just när en arbetsgivare inte förhandlingsvägen kan förmåsatt träffa kollektivavtal som en arbetstagarorganisation enligt vårt hävdvunnaarbetsrättsliga regelsystem har rätt att genom fackliga stridsåtgärder sättakraft bakom sitt krav på ett sådant avtal. menar något annat. Motbakgrund inte minst av tidigare debatter här i finns det skäl att troatt han vill fä till stånd ett förbud för arbetstagarorganisationer attblockera arbetsplatser där de inte kan visa att de redan har medlemmar. Till detta vill jag svara tvä saker. För det första: Dethar i åtskilliga tiotals är varit en av de viktigaste grundsatserna i vårarbetsrätt att lagstiftaren inte skall gripa in och bestämma i vilka fall och ivilka syften parterna på arbetsmarknaden skall få tillgripa konfliktåtgärder.Den fackliga stridsrätten utövas av parterna själva under frihet förenad medansvar gentemot samhället, motparten och tredje man. Den ordningen skall maninte frångå utan synnerligen starka skäl. Fördet andra:Det är ingalunda givet att det alltid vore rimligt att kräva att enarbetstagarorganisation skall visa sig ha medlemmar hos ett företag för att fäbegära kollektivavtal och få understödja kravet med fackliga stridsåtgärder.Just på byggarbetsmarknaden vet vi vilka problem det för med sig att många småoch tillfälliga företag arbetar utan kollektivavtal och utan att respekteragällande regler i övrigt. Om en arbetstagarorganisation måste namnge sina medlemmarpå en arbetsplats för att få begära kollektivavtal och vidta stridsåtgärder kanf. ö., som nya arbetsrättskommittén har påpekat i sitt avgivnabetänkande, i svåra lägen medlemmarnas föreningsrätt råka i fara. Detta ärytterligare skäl för att tänka sig mycket noga för, innan man överväger ensådan regel som syftar på. Med detta har jag inte avsett att beröra det enskilda fallsom har nämnt. Det är jag, som väl vet, förhindradatt göra. Mot den bakgrunden saknar jag också anledning att närmare gå in påvad i övrigt har frågat. Att den enskilde löntagaren skall ha rättatt själv bestämma om sin fackliga tillhörighet är givet. Men man saknar enligtmin mening rätt mycket av förståelse för och kunskap om facklig verksamhet, omman sätter likhetstecken mellan en facklig blockad i syfte att förmå tillkollekfivavtal och repressalier mot enskilda anställda för att de är oorganiseradeeller tillhör en annan facklig organisation. Om rätten att utfärda facklig blockad 134GÖTE (); Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. I det här fallet gäller det ett företag som inte ärdiskutabelt sett ur arbetsmarknadsministerns synpunkt. Det är inte fråga om ettlitet företag som driver en tvivelaktig tillfällig verksamhet, utan det gällerett företag som har ett mycket gott anseende i trakten, liksom de åtta som jobbardär. De är skickliga yrkesmän. Företaget har varit blockerat sedan den 22 februari 1980.I april månad gick de anställda in i SAC, och företaget har tecknatkollektivavtal med den organisationen. Jag kan inte tolkaarbetsmarknadsministerns svar på annat sätt än att hon anser - som har sagts -att enskilda löntagare skall ha rätt att själva bestämma om sin fackligatillhörighet. Pä den punkten ser jag svaret som positivt, och jag vill fråga omarbetsmarknadsministern anser att SAC är en sådan organisation som man självkan ha rätt att bestämma om man vill tillhöra i stället för ett . Sedan vill jag också ställa frågan; Hur långt anserarbetsmarknadsministern att man från fackligt håll skall kunna gä när detgäller repressalier, utan att man från samhällets sida skall garantera någonform av rättsskydd? Arbetsmarknadsministern säger att det är ganska självklartatt de olika fackliga stridsåtgärderna skall fä tillämpas. Jag delararbetsmarknadsministerns uppfattning vad gäller att vi måste ha arbetsmarknadspolitiskastridsåtgärder. Men frågan gäller vad som skall vara basen för dessastridsåtgärder. Om anställda löntagare i ett företag inte vill tillhöra en vissfacklig organisation, är det verkligen en rimlig orsak, för den fackligaorganisationen att utverka blockad? Det är det jag menar är en orimlig orsak.Löntagare måste ändå har samma rätt att tillhöra en organisation som att stå Om rätten att utfärda facklig blockad utanför.Det är utifrån den principen som jag har ställt frågan. Vi i den här kammaren och arbetsmarknadsministern hyser ambition när det gäller att skapa sysselsättning för människorna.Sysselsättningen är den viktigaste sociala frågan har det sagts ifrån vårtpartis sida och från socialdemokraternas sida. Jag vill nu frågaarbetsmarknadsministern: arbetsmarknadsministern att det är rimligt attfackliga organisationer inom ramen för den ambitionen skall bidra till attskötsamma löntagare som är sysselsatta i ett företag, bara för att de inte villtillhöra en viss facklig organisation, skall mista sitt jobb och hamna i denekonomiskt svåra situation som det innebär? 135 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! vet lika väl som jag att vi inte kan diskutera detenskilda fallet. Självklart skallman ha rätt att fillhöra även en organisationsom SAC. Självklart skall också de fackliga organisationerna ha rätt till sinastridsåtgärder. Det säger att han häller med om. Jag kan ändå intelåta bli att tycka att han i sitt resonemang inte skiljer på när en åtgärd ären repressalie oeh när den är en stridsätgärd. Som jag sagt i svaret, kan maninte betrakta alla stridsätgärdér som repressalier mot den enskilde. I det här aktuella fallet harfrågan om blockad, vilket jag tror att själv nämnde, inte uppståtti och med att enskilda personer har gått in i ett syndikalistiskt förbund. Jagvill säga som jag gjorde i den tidigare debatten med . Jag tyckeratt de regler som vi har för detta på dén svenska arbetsmarknaden är välavvägda. De ger de fackliga organisationerna och arbetsgivarnas representanterfriheter och rättigheter - men också skyldigheter. Jag tror att vi skall värnaom det ansvar som organisationerna har. Vi skall också värna om derasrättigheter. Inskränkningar i strejkrätten och valet av stridsåtgärder kan fåstora konsekvenser. Skall man göra sådana mäste det finnas mycket starka skälhärför. Jag tycker inte att det i detta sammanhang har framförts några sådana. 136GÖTE (): Jag delar arbetsmarknadsministernsuppfattning att det krävs starka skäl för att inskränka de rättigheter som deolika organisationerna har. Men då måste jag fråga: Är det inte etttillräckligt starkt skäl att man beroende på att man inte vill tillhöra en vissorganisation riskerar att förlora jobbet? Det är ju det frågan gäller - attfackliga organisationer i kraft av sin styrka går ut och blockerar företagdärför att de anställda inte vill tillhöra den fackliga organisationen. Jag agerar inte utifrån brist påkunskap om facklig verksamhet. Jag har själv varit fackligt engagerad, jagtillhör själv facklig organisation, jag har varit ordförande i en fackligorganisation i flera är. Jag tycker att det är en skam för den fackligaverksarhheten, om man skall bedriva verksamhet på de grunderna att man skalltvinga enskilda människor att tillhöra organisafionen. För mig är fackligverksamhet en förtroendefråga. Det skall vara så att de enskilda medlemmarnahar förtroende för sin fackligaorganisation och självmant går in i den. Det är det som måste vara det bärande.Jag mäste än en gäng fråga arbetsmarknadsministern; Hur långt kan en fackligorganisation gä, innan arbetsmarknadsministern anser att det finns skäl attingripa? Är det tillräckligt att man tillhör annan facklig organisation för attde skall låta bli den här formen av repressalier? När det gäller delentreprenad vill jag säga följande. Idet här fallet är det ju byggherren som blir utsatt för blockad, eftersom deandra delentreprenörerna har tecknat avtal. Ändå drabbas de av samma blockad.Då kan man verkligen ställa sig frågan: Hur långt skall det gå innanarbetsmarknadsministern är beredd att ingripa? Detta gäller inte i första handfrågan om strejkrätt för fackliga organisationer eller blockader - det gällerden enskildes rätt att själv bestämma vilken organisation han eller hon villtillhöra. Om rätten atl utfärda facklig blockad 137Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Såvitt mig är bekant harman från det som är inblandat i detta fall begärt att få tecknakollektivavtal pä samma villkor som gäller för övriga arbetsplatser ibranschen. Man harinte på något sätt ställt de krav som antyder idetta fall. Det finns inga krav om organisationsklausul, såvitt jag har migbekant i detta fall. Det finns således inte de starka skäl att ingripa som jagtalade om förut. 138 (): Orsaken till att företaget inte tecknatkollektivavtal med är helt enkelt att ingen av de anställda ärberedd att gå in som medlem i detta förbund. När vederbörande representant förLO-förbundet kommit till arbetsgivaren har denne sagt: Gå och tala med deanställda, och om det är sä att de går med som medlemmar i er organisation, dåär jag beredd att teckna kollektivavtal. Frän fackligt håll har man dä sagt: Vi vill inte tala medde anställda, utan vi vill tala med dig som arbetsgivare och fä ettkollektivavtal tecknat. Det är då jag menar att man går för långt. Frågan mästeväl ändå gälla tryggheten för de anställda, deras anslutning tillorganisationen. Om de anställda inte vill tillhöra denna organisation utan harföredragit att tillhöra en annan - jag lägger ingen värdering i vilkenorganisation det är fråga om, utan jag talar bara om den enskildes rätt attsjälv bestämma om sin organisationstillhörighet - så är det väl märkligt attföreträdare för ändå kräver att arbetsgivaren skall tecknakollektivavtal. Inte heller jag lägger någon värdering i vilka organisationer Jag konstaterar bara att det inte finns något krav på att de anställda i det härfallet skall gä med i en viss organisation. Nr 159 Anf. 140 (): Måndaeenden Herr talman! Det låter sig sägas avarbetsmarknadsministern att det inte 30 mai1983 ''"" något krav på att deanställda skall gå med i organisationen. fackligt häll har man ändå möjligheten att genom påtryckning tvångsvägen Om barnomsorgen krävakollektivavtal med just denna organisation, och då hänger friheten mycket löstför enskilda löntagare och för företag. Det måste ändå vara så i ett rättssamhälle, Anna-GretaLeijon. att lika väl som man skall ha laglig rätt att tillhöra vilkenorganisation man vill skall man ha rätt att stå utanför en organisation, utanatt för den skull förlora sitt jobb och sina utkomstmöjligheter. Detta är förmig en självklarhet. Jag vill än en gäng understryka att det för mig är viktigtatt fackliga organisationer fungerar på grund av förtroende, och inte pä grundav tvång. Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på interpellation 1982/83:134 samt frågorna1982/83:494 och 500 om barnomsorgen har frågat statsrådet om huruvida något som han kallar frihetsparoll dels innebär reell frihet för småbarnsföräldrarna attsjälva välja barnomsorgsform, dels innebär att socialdemokraterna är beredda tillerkännakommunerna frihet att pröva nya, mindre traditionella former för barnomsorgenmed likartat stöd för att anpassa barnomsorgen efter kommunernas behov,förutsättningar och struktur samt föräldrarnas önskemål, dels innebär att socialdemokraterna nu är beredda attöverge sitt hårdnackade motstånd mot utbyggnad av vårdnadsersättningen ochdärmed att erkänna och värdera arbetet med små barn i hemmet som ensamhällsnyttig arbetsinsats. har frågat civilministern om regeringen avseratt återinföra de förenklade statliga regler inom barnomsorgen som riksdagenfattade beslut om . Interpellationenoch frågan har överlämnats till mig. har frågat mig om regeringen avser att vidtanågra åtgärder för att förhindra att socialtjänstlagens 5 § används för attinföra kommunalt vårdnadsbidrag. Jagbesvarar interpellationen och frågorna i ett sammanhang. Socialdemokratinhar varit en frihetsrörelse. första målvar ett demokratiskt statsskick. När väl detta mål var uppfyllt blev den fullasysselsättningen arbetarrörelsens viktigaste uppgift. drevarbetarrörelsen kampen för social frihet - frihet frän ekonomiska 138 förluster vid sjukdom ellerhandikapp och på ålderdomen, frihet att få en bra bostad, engod utbildning, en god sjukvård och en social omvårdnad. Socialdemokratin har tillsammans med fackföreningsrörelsengenom en lång och svår kamp lyckats skapa frihet för den majoritet avvärt folk som tidigare i mänga avseenden levde i ofrihet, för att inte säganära nog livegenskap, såväl på landsbygden som i städerna. ibland trotshårt motstånd, i många avseenden lyckats med att skapa ett samhälle där förmågaoch ambition, inte klasstillhörighet och bostadsort, är avgörande för denenskildes möjligheter att arbeta, utbilda sig, att ta del av kulturell ochannan verksamhet. Vi har skapat frihet för kvinnorna att skaffa sig enutbildning pä samma villkor som männen, att använda denna utbildning och att iövrigt ta del i samhällets olika gemenskaper. Det är bl. a. mot denna bakgrund vi inom arbetarrörelsenställt frågorna; Hur ser frihetens villkor ut ? Vilka friheter mäste vi äni dag försvara? Vilka friheter mäste vi återerövra? Det gäller naturligtvis somtidigare friheten från materiell knapphet, friheten från arbetslöshet ochotrygghet, men också friheten att leva i ett samhälle utan sädana varbölder somdroger; fusk, fiffel och det gäller friheten frän maktlöshet. I vårt arbete för att utveckla människornas frihet kommerinte minst barnens situation i samhället i centrum. En utbyggd barnomsorg ochett väl fungerande familjeekonomiskt stöd är viktiga delar i en socialpolitiksom kan medverka till att ge barnen goda uppväxtförhållanden och ökaföräldrarnas frihet. När det gäller och konkretafrågor om barnomsorgen kan jag nämna att jag kommer att föreslåregeringen att lägga fram en proposition till med förslag till ettnytt statsbidragssystem för barnomsorgen. Det nya bidragssystemet kommer attbyggas upp efter principerna att det bl. a. skall öka kommunernas frihet attorganisera och rationalisera barnomsorgen i alla dess olika former.Bidragssystemet byggs vidare upp efter principen att det även fortsättningsvisskall värna om en god barnomsorg med ett innehåll som motsvarar barnens behov. och tar från olikautgångspunkter upp frågan om införande av värdnadsbidrag - ellervårdnadsersättning - till småbarnsföräldrar. vill att envärdnadsersättning införs. vill till varje pris förhindra att ettvårdnadsbidrag - även ett kommunalt sådant - införs. Lät mig erinra om några basfakta. Ett vårdnadsbidrag avden storleksordning som föreslagits blir mycket dyrt för staten utanatt det ger någon egentlig frihet för människor att välja mellan förvärvsarbeteoch hemarbete.