prot · G609138 · 1982-12-31 00:00:00 — Ifolkpartireservationen - det är reservation nr 4 - slås fast att intenu bör göra något uttalande om en eventuell framtida utbildning inomarbetsmiljöområdet. Frågan kommer ju att tas upp i samband medberedningen av budgetpropositionen inför /85. Jagyrkar bifall också till reservation nr 4. 106 (): I huvudsak två frågor har diskuterats iutskottet när det gäller detta betänkande, nämligen arbetsmiljöutbildningen ochsjöbefälsutbildningen. Jag skall kommentera dessa två frågor ytterstkortfattat. Skälet till att utskottet har tagit en annan ställning änbudgetpropositionen när det gäller sjöbefälet beror helt enkelt på att enutredning sysslar just med dimensioneringen och lokaliseringen avsjöbefälsutbildningen. Vi vill i detta läge inte vidta åtgärder, som kundetolkas som ett slags föregripande av utredningen. Vi tycker nämligen att ettbeslut om att inte ta in elever på dessa utbildningar i skulle kunnatolkas i den riktningen. Det vill vi undvika. Vi sätter såsom villkor att det skall vara tolv antagnaoch att de skall ha påbörjat utbildningen. Det räcker inte med att de bara harsökt, utan de skall vara antagna och ha förklarat att de är villiga att påbörjautbildningen. Jag säger detta såsom en kommentar till vad . Sedan bemyndigas regeringen att fördela dessautbildningsplatser på de tre orterna. Förutom minimiantalet tolv antagna perort anser vi att man skall hålla sig inom den totala planeringsram som ärangiven i budgetpropositionen. Den andra fråga som har bekymrat oss ärarbetsmiljöutbildningen i . Det har rått delade meningar om den under långtid, inte . Det som hände genom proposition 120 om utvecklingen iNorrbotten var att det skapades en möjlighet att få lokaler förarbetsmiljöutbildning i . Vi tyckte då liksom statsrådet i denpropositionen att det kunde vara bra att inte nu ta någon ställning i detaljtill arbetsmiljöutbildningen. Vi utgår nämligen från att det kommer ett förslagom utbildning inom arbetsmiljöområdet i för /85. Därför ärvi inte beredda att nu gå in i detaljer när det gäller den utbildningensutformning. Beträffande de två centerreservationer som finns i övrigtkan jag fatta mig mycket kort. När det gäller YTH kan man i och för sig ha tagit upp en diskussion om principerna för hur YTH skall lokaliseras. Men eftersom UHÄ just nu håller på med en prövning av YTH:s mål. lokalisering och linjeorganisation, tyckte vi att vi kunde vänta en aning med att ta upp den 170 diskussionen. Vi kan återkomma tillden senare, när UHÄ är färdig med sin prövningav dessa saker. Då kanske man kan diskutera denna fråga mera principiellt. Vivill inte föregripa den diskussionen. När det slutligen gäller reservation 5, den omarkitektutbildningen, tycker vi att det , i de utbildningsplaner somfinns, ges garantier för att de önskemål som tar upp i denreservationen blir tillgodosedda. Vi utgår ifrån att den förändring som skeri utbildningsplanen inte går i någon annan riktning. Med det här korta inlägget ber jag, herr talman, att fåyrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Anslag till utbildning för tekniska yrken 107SVEN (vpk): I utbildningsutskottets betänkande nr 24behandlas två vpk-motioner som jag helt kort vill kommentera. I likhet med andra hade vi uppmärksammat attutbildningsministern i propositionen föreslog indragning av sjökaptens- ochsjöingenjörslinjen vid högskolan i /. I motion 1366 föreslogBjörn och jag att ingen ändring skulle företas vid berörd högskola dådet gällde den aktuella utbildningen. Vi kunde då hänvisa till den särskildakommitté som utreder frågan om sjöbefälsutbildningen, vilken ännu inte lämnatsitt förslag. Dessutom står det klart att det är fråga om nya utbildningslinjeroch att man hade höjt inträdeskraven, så att det numera krävs tvåårigtgymnasium och 27 månaders praktik. Det är utan tvivel så att ett borttagande av den aktuellautbildningslinjen skulle drabba även övriga linjer i skolan, och därmed skullehela sjöbefälsutbildningen i regionen kunna äventyras-ochdå i en region sombehöver alla tänkbara samhällsaktiviteter. En växande ungdomsarbetslöshet göratt många unga söker till ny utbildning, ett förhållande som förhoppningsviskan ge utslag i Sundsvall-Härnösand-området när det gäller den här typen avutbildning. Vi noterar som positivt att utskottet i sin prövning ocksåtagit hänsyn till vår motion, då man nu uttalar att utbildning på sjökaptens-och sjöingenjörslinjerna även nästa budgetår skall få bedrivas vid högskolan iSundsvall/ . hoppas vi att den statliga tillsynen överStockholms privata sjöfartstekniska skola dras in. I sammanhanget vill vi f. ö. understryka värdet i attutskottet förordar en planering utifrån förslaget om förläggande av enYTH-linje med inriktning mot processindustrin/pappers- och massaområdet tillSundsvall-Härnösandregionen. Vi vågar också uttrycka förhoppningen att detskall bli början till en mer målmedveten forskningsinsats i området. I vpk-motionen 1538 föreslogs att man nu skall realiseraden länge planerade arbetsmiljölinjen vid . En viss dragkamp harutvecklats i denna fråga, då de borgerliga försökte stoppa en sådan linje, somhar en stark förankring inom fackföreningsrörelsen och skulle fylla ett käntbehov. Det märks här också ett visst motstånd, med motiveringen att den tänktautbildningen inte skulle bli tillräckligt tekniskt inriktad. Det måstenu äntligen bli något av dessa goda intentioner. Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. uppskovkan inte godtas. Utskottet föreslår nu att inför budgetarbetet till 1984/85 årsproposition den framtida utbildningen inom arbetsmiljöområdet skall tas upp ochnärmare utformas. Enligt vår uppfattning är det bra att kommer attföreläggas förslag om en arbetsmiljölinje i . Med detta yrkar jag, herr talman, bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (sjökaptenslinjen och sjöingenjörslinjen) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 95 förreservation 1 av Per m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (lokalisering av yrkesteknisk högskoleutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 50 förreservation 2 av och . Mom. 18 (utbildning inom arbetsmiljöområdet) Hemställan Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan ireservation 3 av m. fl., bifölls med acklamation. Utskottets motivering, som ställdes mot utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 4 av JörgenUllenhag, godkändes med acklamation. Mom. 24 (visst innehåll i arkitektutbildningen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avKerstin och , bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 13 § Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1982/83:11 om förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. 1982/83:115). 108OSWALD (vpk); Det är rimliga och rättvisa krav sombehandlas i det utskottsbetänkande som vi nu skall diskutera. Dessa krav harvarit föremål för utredning och remissbehandling efter den påminnelse som underganska har kommit om att vi måste göra någonting åt de verkligt dåligavillkor som de värnpliktiga har fått leva under. Tyvärr kommer de i viss mån fortfarandeatt finnas kvar också efter denna riksdagsbehandling. Värnplikten skall inte vara ett kall. Det är ganska mångaår sedan vi släppte det begreppet i det svenska arbetslivet i allmänhet. Detbör inte heller gälla för de värnpliktiga när de är inkallade för dennatjänstgöring. har det sagts att värnplikten är en rättighet ochatt man mer eller mindre skall vara glad åt att få göra den. Men vi i vårtparti - och jag personligen - anser att det bakom detta resonemang liggermycket av de tankar som har funnits inom många yrkeskategorier: Attarbetet skulle vara ett kall har gällt för t. ex. sjuksköterskor och på mångaområden inom förvaltningen, för både kollektivanställda och tjänstemän. Det harockså för den delen gällt i det privata näringslivet, i industrin, i jordbruketosv. att man skall utföra sitt arbete och vara glad att man får arbeta och överhuvud taget inte ha rätt att få någon ersättning. Det är ett förlegat tänkande,och det är typiskt för det militära försvaret att sådana tankegångar ochbedömningar har dröjt sig kvar. Detta kommer fram i bedömningen av den insatssom den manliga delen av befolkningen gör under denna plikttjänstgöring - detär plikt som det är fråga om. Man kan jämföra med vad det fast anställdabefälet som yrkeskategori har varit utsatt för tidigare. Det kan förtjänapåpekas i detta sammanhang att det fast anställda befälet var den yrkeskategorisom sist av alla yrkeskategorier i det här landet fick en reglerad arbetstidoch som mycket länge, speciellt i de lägre graderna, hade väldigt dåliga löner. Man möter precis samma resonemang när det gäller att ge devärnpliktiga en skälig ersättning. Det blir för dyrt, säger man. Det blirsvåradministrerat på många sätt, säger man. Man har en mängd invändningar. Jämfört med de belopp som man anser att man kan lägga utför materielanskaffning och andra anordningar och arrangemang i det militärasystemet är värnpliktsförmånerna inte särskilt svindlande. I förra veckanfattade vi beslut om miljardsatsningar på ett nytt stridsflygplan. Jämfört meddet är de miljoner som det skulle kosta att ge våra värnpliktiga skäligersättning mycket blygsamma belopp. Vi har i motionen från vpk tagit upp en del av desynpunkter som redovisats i värnpliktsförmånsutredningens betänkande men som imånga fall - som det så ofta brukar bh - har urvattnats när de kommit tillbehandling i regeringspropositionen. Utskottet har också avstått frän attställa upp för de värnpliktigas rättigheter i detta fall. Det är länge sedan vikrävde en ersättning på . för de värnpliktiga. Det var inte någonsärskilt hög ersättning, när det kravet ställdes . mycket hänt - penningvärdeförsämringen t. ex. - som urholkat den förmånen,och är detta en mycket blygsam begäran. I utskottsbetänkandet har maninte kommit så långt, utan man säger att man skall komma upp dagersättning på . När man väl kommer upp till den summan, kommer denmed hänsyn till inflationen inte alls att i reella tal ligga på den nivå somgällde från början. Det finns också, tycker jag, en snålhet i bedömningen avde värnpliktigas resor som är ganska oförklarlig. Och det tyder på småsinthet,när man går Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. ifrånutredningsförslaget att vissa resor skulle kunna få användas av de anhöriga föratt besöka de värnpliktiga på tjänstgöringsorten. Vad är det för fel om en friresa görs i motsatt riktning, dvs. att föräldrar, fästmör eller fruar - i denmån de värnpliktiga har det - kan besöka vederbörande på den plats där hantjänstgör? Kostnaden för statsverket blir ju densamma. Det är något slagspekpinneaktig småsinthet som jag tycker är ganska dålig. Jag skall, herr talman, inte förlänga debatten. Vi harsedan många år tillbaka redovisat vår uppfattning i motioner, och förslagenfinns med i den motion som behandlas i det föreliggande utskottsbetänkandet.Jag yrkar bifall till det särskilda yrkande som är utdelat i kammaren. 1. att med anledning av motion 1982/83:2240,yrkande 1, hos regeringen anhåller att dagersättningen till de värnpliktigahöjs till . per dag och inflationsskyddas fr. o. m. /84, 3. att med anledning av motion 1982/83:2240,yrkande 2, och motion 1982/83:2245, yrkande 1, hos regeringen anhåller attförplägnadser-sättningen höjs till . per dag fr. o. m. /84, 5. att riksdagenmed anledning av motion 1982./83;2240, yrkande 3, hos regeringen anhåller attutryckningsbidraget höjs till . och inflations-skyddas fr. o. /84, 6. att riksdagenmed anledning av motion 1982/83:2240, yrkande 4, hos regeringen anhåller att devärnpliktigas reseförmåner utformas i enlighet med niotionens förslag. 109ERIC HÄGELMARK (fp); Det är ingen som ifrågasätter- utan allapartier är ense omatt vi skall ha ett värnpliktssystem i det här landet. Detfinns många fördelar med det. Det förmånssystem som de värnpliktiga skall habör garantera ekonomisk och social trygghet för den värnpliktige och för dem avhans anhöriga som är beroende av hans inkomster. Det betänkande vi i dagbehandlar är ett steg i rätt riktning när det gäller att tillförsäkra denvärnpliktige en dräglig ekonomisk standard. Dock finns det områden där ytterligare förbättringar avekonomisk art är av sådan karaktär att regeringen inför budgetarbetet 1984/85allvarligt bör pröva möjligheterna att höja ersättningarna. Jag återkommer tilldet litet senare i detta anförande. Dagens värnpliktsförmåner - det system som även ifortsättningen kommer att gälla - är ett svåröverskådligt lapptäcke, där det ärsvårt att få en övergripande bild av de olika förmånerna. Detta gör det svårtför de värnpliktiga att veta vilka förmåner de har och vilka bidrag de ärberättigade till. Även för myndigheter och ansvariga politiker är detta ettproblem, eftersom det är svårt att jämföra de värnpliktigas standard med övrigagruppers, vilket medför svårigheter när man diskuterar de värnpliktigasekonomiska situation. anser därför att på lång sikt någon form avvärnpliktslön bör införas. Jag är medveten om att man måste ta hänsyn till samhälletsekonomiska förutsättningar. Men en utredning för att klara ut kostnader ochövriga frågeställningar kring ett ekonomiskt system med värnpliktslön börregeringen låta tillsätta. Till detta betänkande har jag fogat ett särskilt yttrande,som rör förplägnadsersättningen. Det är en förmån som utgår till värnpliktigvid tjänstledighet och sjukdom om den värnpliktige inte befinner sig vidförbandet. per dag, med motiveringenatt ett grundläggande krav skall vara att ersättningen något så när motsvararde faktiska kostnader den värnpliktige har för mat under ledigheten.Folkpartiet delar detta synsätt. Föredragande statsrådet anser dock att höjningen avstatsfinansiella skäl bör begränsas och att ersättningen bör vara . Det blev också utskottets beslut, vilket jag anslöt mig till.Jag anser det dock mycket angeläget att regeringen i budgetarbetet 1984/85 pånytt prövar möjligheterna att höja förplägnadsersättningen. Dessutom vill jag i detta sammanhang göra regeringenuppmärksam på måltidsersättningen. Det är en ersättning som den värnpliktigeerhåller när han under tjänstgöring själv måste sörja för sin förplägnad. Detgäller främst bilförare som under färd är hänvisade till att inta måltid iförsta hand på barer eller restauranger. Som ersättning erhåller denvärnpliktige . för frukost, . för lunch eller middag och . allra flesta fall får den värnpliktige tillskjuta pengar. Enjustering av dessa belopp uppåt är ett berätfigat krav. De bland de värnpliktiga ganska populära vpl 10-resornaavskaffas och ersätts med en fri ledighetsresa till hemorten. Det kantyckas vara bra, men det är viktigt att man genom tillämpningsbestämmelsernagör en smidig anpassning till systemet, så att de värnpliktiga kan utnyttjasina resor under fritid, exempelvis efter vakt- och beredskapstjänstgöringeller efter annan passtjänstgöring, men också så att den värnpliktige underövningsuppehåll får möjlighet att resa till nära anhöriga på annan ort änhemorten, dvs. först resa från förbandet till hemorten och sedan från hemortentill nära anhörig på annan ort. Ett enigt utskott anser att värnpliktiga underrepetitionsutbildning samt civilförsvarspliktiga skall få göra en hemresa varfjortonde dag. Det är bra att den möjligheten tillkommer dessa grupper. Det är beklagligt att det inte varit möjligt på grund avdet statsfinansiella läget att följa upp värnpliktsförmånsutredningens förslag.Men jag yrkar ändå bifall till utskottets hemställan. Förbättrade förmåner åt värnphk-tiga m. fl. 110KARL-ERIK SVARTBERG (s); Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Jag tänker inte gä in pä de historiska återblickar somOswald tog fram i början av sitt anförande, utan jag går mer direktin på vad ärendet gäller. Det är alldeles riktigt, som säger,att värnplikts- Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. rörelsenlänge har drivit kravet om . per dag och att vpk har ställt upp bakom det.Nu har värnpliktsförmånskommittén efter en snabbutredning hamnat på kravet 30kr., men kommittén ansåg också att detta krav måste tillgodoses i etapper.Försvarsministern har glädjande nog anslutit sig till kommitténs resonemang omhöjning till , men också han gör bedömningen att man måste höja ietapper. i höjning, de socialdemokratiskareservanterna . Både majoriteten och minoriteten hade önskemål om att dessaförmåner skulle utgå i ett fast pris, men försvarsministern ville - liksomregeringen i övrigt - försöka begränsa alla förmåner som är indexberäknade. Detkan vi acceptera. Det är statsfinansiella skäl som ligger bakom. Försvarsministern har ändå tagit ytterligare ett steggenom att föreslå en höjning med , och vi menar att det är acceptabelt. Vivet att och vpk i övrigt har större resurser att röra sig mednär det gäller sådana här förmåner. Våra resurser är begränsade, och det får viacceptera. Det är också av resursskäl - knapphetsskäl - som vi harstannat för regeringens förslag om en förplägnadsersättning med . per dag.Jag delar vpk:s och uppfattning att det är viktigt att höjadenna ersättning. Vi räknar faktiskt med att det blir nästa steg i budgetbehandlingenatt få upp förplägnadsersättningen. Den bör höjas till . Men påalla punkter måste ändå avvägningar göras. I fråga om utryckningsbidraget anförde kommittén att enhöjning med . Men våra pengar räckte inte till en omedelbarhöjning utan vi sade att den skulle ske till /86. Vpk villdubbla till . och vill också ha detta bidrag indexuppräknat, dvs.inflationsskyd-dat. Det kravet kan vi i utskottet inte ansluta oss till. När det gäller resorna avskaffas alltså vpl 10-systemet. Ikommittén ansåg vi detta motiverat - och utskottet ansluter sig till det -därför att vi i stället inför en fri resa . Såsom togupp i sitt anförande bör de värnpliktiga med en smidig anpassning kunna klaraen fri resa för varje fritidstillfälle - i samband med veckoslut eller mitt iveckan om tjänstgöringen är så upplagd. Det bör alltså kunna ordnas. Kommittén förde ett resonemang om att en eller ett parresor skulle kunna bytas, så att de anhöriga skulle kunna hälsa på denvärnpliktige. Det är i och för sig ett ganska bra resonemang. Mångavärnpliktiga befinner sig långt hemifrån. I samband med regementets dag ochandra sådana tillfällen borde de värnpliktiga kunna få sina anförvanter tillförbandet. Men vi sade också i kommittén, som utreder detta, att detinte får bli kostnadsfördyringar, och det hela kan behövas ses över med hänsyntill administrationen. I dagens situation har försvarsministern inte velatsträcka sig så långt som fill att gå med på detta förslag, och det får vi välacceptera. Men självfallet tycker vi att detta är någonting som man också börkunna arbeta vidare med. Jag vill till slut ge en eloge för att hanuppmärksammade detta, att när vpl 10-systemet försvinner, skulle ocksåmöjligheterna till ett ökat antal fria resor för de värnpliktiga under repetitionsutbildningförsvinna. Detta har rättats till. Med det anförda ber jag, herr talman, att än en gång fåyrka bifall till utskottets hemställan. 111 (vpk) replik: Utskottets talesman säger här att "vihar inte resurser". Med det menar han tydligen utskottet, regeringen ochsocialdemokraterna - i stort sett alla utom vpk, som han säger har resurser.Jag vill bara hänvisa till vad jag sade i mitt första anförande, att i torsdagssaknades det inte resurser hos er socialdemokrater, när ni var villiga attsatsa en massa miljarder på ett nytt stridsflygplan. Men när det gäller attsatsa några miljoner extra för att förbättra förhållandena för våravärnpliktiga, så att de skall ha en något så när dräglig tid under sintjänstgöring, har ni inga resurser att ställa till förfogande. Det är rättskamligt att över huvud taget gå upp och prata på det sättet. Kan man satsa påett flygplansprojekt, för vilket vi vet att kostnaderna redan äruppe i - fast man säger att det skall kosta 25 miljarder -och sedan dra undan tassarna när det gäller att satsa något hundratal miljonerpå värnpliktigas förmåner, då tycker jag att man skall vara betydligt merablygsam än vad talesmannen för utskottet och förmodligen vissa andra här ikammaren är . Förbättrade förmåner åt värnpUk-tiga m. fl. 112 () replik: Jag kan instämma i detmesta av vad sade här, och utskottet är ju enigt. Detgläder mig att tog upp detta med möjligheterna förvärnpliktiga att överlämna resor till närmaste anhöriga. Jag väckte för tre årsedan en motion just i det ärendet, men den blev tyvärr avslagen. Det är bra omregeringen nu tar upp denna fråga på nytt och arbetar vidare med den. Dettaförslag kanske kan bli en realitet, och jag hoppas att det kommeratt kunna genomföras rätt snart. 113KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Jag vill ta upp två saker. Vpk har alltidhaft stora resurser när det gällt populära förslag. Den socialdemokratiskariksdagsgruppens utredningsavdelning gjorde en summeringav vpk:s förslag. Den summeringen visade ett för vpk förödande resultatstatsfinansiellt. När det gäller den konkreta frågan är det självklart,eftersom vi strävar efter att vara alliansfria i fred och neutrala i krig, attvi måste ha ett försvar som också har de materiella resurserna. Det är alltiden avvägning som måste göras inom försvarsramen. Det förslag vi har lagt framligger inom den försvarsram som vi har antagit, och det är det som begränsarvårt utrymme. Välviljan från vpk:s sida kan vi naturligtvis ansluta oss till,men det är också fråga om att klara den ekonomiska ramen. Det är det som ärgrunden för regeringens ställningstagande här, och det får kalla skamligt eller vad han vill, men utskottet har anslutit sigtill detta. 12 protokoll 1982/83:136-138 Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. 114OSWALD (vpk) replik: Om ni på det socialdemokratiska partikansliethade använt era utredningsresurser på ett ärligt sätt och inte buntat ihopvpk:s långsiktiga förslag, som sträckte sig över , med dekortsiktiga förslag som avsåg ett budgetår, och om ni inte efter dettaorättfärdigt hade sagt att förslagen låg utanför gränsen för vad som var möjligtatt genomföra, då hade jag kunnat respektera det sade isitt anförande. Vi har tillbakavisat utredningen och klargjort att vi gjort enavvägning enligt vilken våra förslag om att motverka ekonomisk brottslighet ochannat var fullt möjliga att genomföra. Jag tror därför inte att Karl-ErikSvartberg skall föra in den utredningen som ett argument i den här debatten. Sedan vill jag säga att det är litet pinsamt att höratalet om alliansfrihet och neutralitet. Det är någonting som vi verkligenställer oss bakom, men som de som säger ja till krigsflygplan som JAStillsammans med NATO-stater verkligen borde tala tyst om. JAS-flygplanbefrämjar inte vare sig svensk alliansfrihet eller neutralitet, utan de innebären bindning till den ena stormaktsalliansen. Det är nog bäst för Karl-ErikSvartberg och även för socialdemokraterna i övrigt att vi möjligt draren tystnadens slöja över det beslutet, för det har ni ingen ära av. 115 () replik: Den granskning av vpk:s förslag som vårtutredningskansli gjorde visar att man inom vpk oftast undervärderar utgifternaoch övervärderar de inkomster man påstår sig kunna ta in. Jag konstaterade att de materiella resurserna måste stå irimlig proportion till vad en eventuell motståndare kan tänkas ställa upp med.Om vi skulle dras in i ett krig - vilket vi ju hoppas undvika - skall vårasoldater självfallet ha en utrustning som kan mäta sig med motståndarens. Detär därför vi måste satsa så mycket på de materiella resurserna. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 116PER (): sade att vpk hade ensådan god tillgång på resurser för försvaret när man i det här ärendet väcktsin motion. Men röstade vpk för de anslag man då ville ge tillmilitärt försvar, och de innebar att vpk för det kommande budgetåret villeanslå 3 000 miljoner mindre än det som blev beslut.