prot · G609149 · 1982-12-31 00:00:00 — (prop.1982/83:100 delvis) 1982/83:35 Anslag till brottsförebyggande rådet (prop.1982/83:100 delvis) Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /83:31 om utskottsor-ganisafionen (förs. 1981/82:22). 152 (): I detta anförande kommer jag att ta uppkonstitutionsutskottets hemställan beträffande ändring av civilutskottetsnamn. Nuvarande namnet på civilutskottet tillkom i samband medenkammarre-formen . Dä fanns det ett civildepartement, som bl. a. handladefrågor om . Även ärenden om bebyggelseplanering, byggnads-,lantmäteri- och kartväsen bereddes dä inom . Sedan är 1974tillhör länsstyrelsefrägorna kommundepartementets verksamhetsområde. I höstasombildades detta departement till . Endast en mindre del avärendena från detta departement kommer att vara ärenden som i beredsav civilutskottet. Ärenden om bebyggelseplanering, byggnads-, lantmäteri- ochkartväsen handläggs numera inom . Dessa ärendegrupperbehandlas i av civilutskottet. Dessutom handlägger utskottet som enväsentlig uppgift bostadsbyggandet, som vid enkammarriksdagens början inomregeringens kansli administrerades av . Det kan noterasatt dåvarande inrikesutskottet bytte namn till arbetsmarknadsutskottet, närmotsvarande departement bytte namn. Man kan således konstatera attdepartementets namn inte heller vid enkammarriksdagens början stämde medutskottsnamnet. Utanför låg den kanske viktigaste biten, nämligenbostadsbyggandet. avlämnade jag en enskild trepartimotion medförslag om ändring av civilutskottets namn. Frågan om civilutskottets benämninghade då tidigare berörts i arbetsformsutredningens betänkande 1975/76 omriksdagsarbetets planering. Någon ändring föreslogs inte dä och inte heller isamband med motionen är 1981. hänvisade till atttalmanskonferensen tillkallat en utredning om utskottsindelning och ärendefördelningmellan utskotten. Denna utredning avlämnade sitt betänkande. Pågrundval av detta avlämnades en fempartimotion med hemställan om attcivilutskottet byter namn till bostadsutskottet. Det finns starka skäl till att låta utskottets namn få ettuttryck som bättre än f. n. talar om vad utskottet sysslar med för frågor.Utskottets huvudsakliga "uppdragsgivare" är utan tvivelbostadsdepartementet. Därför är bostadsutskottet en lämplig benämning, även omden inte fullständigt täcker utskottets ämnesområde. Det torde knappast varamöjligt att utan namnkombination få en mer täckande benämning. Det finns f. ö.i utskottsorganisationen många exempel på att ett utskotts namn endast delvistäcker dess ämnesområde. , när människor fordrar ett lättförståeligt språk ochuttryckssätt, är det givetvis viktigt att föregår med gott exempel.De flesta som hör eller ser att ett utskott i heter civilutskottetfrågar sig med rätta vilka frågor som behandlas där. Namnet vilseleder snarareän avspeglar utskottets huvudsakliga arbetsuppgift. Så bör detnaturligtvis inte vara. Jag kan nämna att jag frågat elever i minst 25skolklasser i samband med deras studiebesök här i om de vet vilkafrågor civilutskottet bereder. Icke någon elev har kunnat ge exempel pä sådanafrågor. Jag gläder mig över att har att fatta ettså angenämnt beslut som ett beslut om namnbyte på civilutskottet. Jag hardärför naturligtvis inget annat yrkande än , som innebärbifall till motionen 1982/83:19 beträffande ändring av civilutskottets namntill bostadsutskottet. Jag vill slutligen peka pä att civilutskottetinför /kommer att ställas inför tre stora förändringar:nytt hus, nytt namn och ny kanslichef. Må detta stimulera till ettframgångsrikt arbete under kommande riksmöten för bostadsutskottet! 153OLLE (): Jag är givetvis tacksam för det anförande somföregått mitt och som innebar ett tack till utskottet för behandlingen av denmotion som föreslär en ändring av civilutskottets namn till bostadsutskottet.Jag behöver då inte ytterligare motivera det förslaget. Utskottet har haft ett mycket omfattande material att taställning till i det här ärendet, som berör en för oss alla ledamöter angelägensak, nämligen utskottsorganisationen. Vi har arbetat på det sättet att denarbetsgrupp som inom utskottet tillsatts för att behandla riksdagensarbetsformer har berett utskottets ställningstagande. Jag vill gärna försäkraatt det var ett mycket "snårigt" material som vi övertog frånutskottskommittén, remissinstanserna och ett stort antal motionärer. Den somläser bilagorna till vårt betänkande får klart för sig att det inom våra egnaled finns ett ganska omfattande revirtänkande. Naturligtvis kan man mot den bakgrunden säga att bergetfödde en rätta. Likafullt har vi dock försökt skapa enighet inom utskottet omnågra förändringar som tillmötesgår utgångskravet att minska arbetsbördan förett par av de starkt arbetsbelastade utskotten, i första hand genom en överföringav ärenden till mindre hårt ansträngda utskott. Jag får dock tillägga att en viss variation iarbetsvolymen mellan olika utskott måste accepteras med hänsyn till den tyngdfackintresset har i den nuvarande utskottsorganisationen. Vi har utgått ifrånatt de instanser som bäst kan bedöma detta fackintresse, nämligen de berördautskotten själva, skall vara ense om att en ärendeöverflyttning skall ske.Konstitutionsutskottet har valt att inte inta rollen som överdomare överkollegerna i andra utskott. Sä här skriver vi: "Endast undantagsvis bördet komma i fråga att av t. ex. starka arbetsfördelningsskäl mot bådaeller endera utskottens vilja beslutar att överföra ärendegrupper frän ettutskott till ett annat." De förslag vi lägger fram har tillkommit efter samtal medföreträdare för berörda utskott. De samförståndslösningar som vi har kommitfram till menar jag är bästa garantin för att utskottsarbetet kommer attfungera väl efter den ändrade ärendefördelningen. De ändringar som här föreslås är sammanfattningsvis attkonsumentfrågor förs från näringsutskottet till lagutskottet, att arbetstids-och semesterfrågor flyttas från socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet,att medborgarskapslagstiftningen samt utlännings- och invandrarfrågornaflyttas till socialförsäkringsutskottet. Det händer en del andra saker också,t. ex. att näringsutskottet överlåter vissa frågor till utrikesutskottet -inte till lagutskottet som tryckfelsnisse låtit det stå längst ned på s. 17 ibetänkandet. Jag vill meddela den förändringen. Vi har också döpt om civilutskottet till bostadsutskottet,men därom har redan talats tillräckligt. Med det anförda vill jag yrka bifall till ett enhälligtutskotts hemställan på samtliga punkter. 154INGRID (): Under avsnittet om ärendefördelningen mellanutskotten tar konsfitutionsutskottet också upp frågan om gränsdragningen mellanKU och kulturutskottet i massmediefrägor. Detta problem berördes endast iförbigående av utskottskommittén i dess betänkande. "Uppdelningen av massmediefrågor på olika utskott harmedfört vissa problem. KU skall enligt tilläggsbestämmelsen 4.6.1 såvitt här är i fråga bereda ärenden om presstöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andra ärenden som angår yttrandefrihet och opinionsbildning (och religions frihet) medan KrU skall bereda ärenden om radio och television i den mån de inte tillhör KU:s beredning- ." Eftersom utskottskommittén inskränkte sig till dettakonstaterande och inte lade fram några egna synpunkter och förslag, avstodkulturutskottet från att avge yttrande till KU över utskottskommitténsbetänkande. har i sitt betänkande tagit uppdessa gränsdragningsproblem. Detta ger mig anledning att som representant förkulturutskottet något kommentera skrivning på dennapunkt. Man kan konstatera att ochkulturutskottet enligt riksdagsordningen har en delad kompetens påmassmedieområdet. Detta medför självfallet vissa gränsdragningsproblem mellanutskotten vid remit-tering av propositioner och motioner. Man kan ocksåkonstatera att den delade kompetensen inte följer den s. k.fackutskottsprincipen, dvs. att ärenden inom ett och samma ämnesområde skallberedas av samma utskott oavsett om det gäller lagärenden eller anslagsärenden. Tilläggsbestämmelserna till 4 kap. riksdagsordningen omatt skall bereda ärenden "som angåryttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet" kan därtill tolkasvidsträckt. Hur har då utskotten i praktiken löstgränsdragningsproblemen? redovisar hur praxisutvecklats . Av denna redovisning framgår att samtligafrågor som gällt anslag och organisation inom hela området radio, TV och film harberetts av kulturutskottet. Vissa större organisationsfrågor pä radioområdet,som även innefattat lagstiftningsfrågor, har också i sin helhet remitteratstill kulturutskottet. I vissa fall har då yttrande inhämtats från KU. Det hargällt proposition 1975:13 om lokalradio, proposition 1977/78:91 om radions ochtelevisionens fortsatta verksamhet och proposition 1981/82:127 omnärradio-verksamhet. Alla dessa tre propositioner innehöll förslag till ändringari radiolagen. 1978 och propositioner innehöll också andra lagförslagpå radioområdet. Yttranden inhämtades i detta fall från . Även andra viktiga propositioner med lagförslag påmassmedieområdet har handlagts. Förslaget i proposition 1972:23 om skyldighetatt anmäla yrkesmässig överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare (ändring iradiolagen) hänvisades exempelvis till kulturutskottet. Däremot harkonstitutionsutskottet berett andra propositioner, men jag skall, herr talman,inte räkna upp samtliga propositioner som har berört ändringar av radiolagen. Iprincip kan man säga att propositioner med lagförslag som gällt ansvarigheteninom olika media, radio, närradio och taltidningar, med något enstaka undantagalltid har handlagts av . Beträffande remitteringen av radiopropositionen 1978 vardet enligt utskottskansliernas bedömning svårt - för att inte säga omöjligt -att dela propositionen mellan två utskott. Hur skulle kammarkansliet ha kunnatformulera remissen på ett sätt som gett de båda utskotten, vart och ett försig, full klarhet i var gränsen skulle dras? Hela propositionen remitteradesdärför fill kulturutskottet. Gränsdragningsproblemen beror bl. a. på att radio- ochTV-verksamheten regleras i både radiolag och radioavtal. I synnerhet måste deallmänna riktlinjerna för verksamheten sättas in i ett mediepolitiskt ochkulturpolitiskt sammanhang. Detta skedde också vid kulturutskottets behandlingav radiopropositionen. Organisation och verksamhet på detta område hänger docknära samman med frågor som rör opinionsbildningen. Jag har funnit det angeläget att redovisa hittillsvarandepraxis inför kammaren. Den redovisningen bör kopplas samman med vadkonstitutionsutskottet rent allmänt säger om flyttning av ärenden mellanutskott samt med vad tidigare sade om överenskommelser mellanutskotten. betänkande och inte minst detallmänna uttalandet på s. 18 ger inte på något sätt uttryck för att gällandepraxis bör ändras. redogör också för gällandebestämmelser och säger att de "i princip" skall tillämpas. Det voreemellertid bra att från ordförande få bekräftat attutskottet med sin skrivning inte velat åstadkomma några förändringar i vadgäller fördelningen av massmedieärenden mellan ochkulturutskottet. Det innebär att kulturutskottet också kan kommaatt behandla frågor som rör ändring av radiolagen, givetvis med undantag fördelar som angår yttrandefrihet och opinionsbildning. 155 (): Jag skall, trots den sena timmen, gärnabesvara och kommentera den fråga som kulturutskottets ordförande ställt tillmig. behöver inte vara orolig för att vår skrivning är uttryckför någon expansionslusta. behöver inte ägna sig åtnågon sådan, därför att utskottet tillhör de mest arbetstyngda. Skrivningen i betänkandet är varken kryptisk ellerkrystad. Den redovisar på ett rakt sätt nuvarande bestämmelser och den oklarhetsom rått och råder beträffande fördelningen av beredningsansvaret mellan debåda utskotten på massmedieområdet. Jag vill gärna tro att vi når fram till större klarhetsedan yttrandefrihetsutredningen blivit klar och vi förhoppningsvis får en merenhetlig grundlags-stiftning på det området. Men fram till dess får vi väl istort sett arbeta såsom . Remisser av propositioner och motioner fårske utifrån gällande bestämmelser och den praxis som har utbildats. Liksomhittills får vi väl också i gränsdragningsfall utnyttja möjligheten att lämnayttranden till varandra. 156INGRID (): Jag vill tacka konstitutionsutskottetsordförande för det klargörande som hans anförande här trots allt innebar, inteminst för oss ledamöter i kulturutskottet. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 16 § Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 17 § Anf. 157ANDRE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att pä morgondagens föredragningslista upptas skatteutskottets betänkande 42 om åtgärder förtekoindustrin, m. m. 1982/83:130) i nu angiven ordning främst bland tvågånger bordlagda ärenden. 18 § Kammaren åtskildes .