prot · G609162 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:162 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. 9§ Varvsindustrin, m. m. (forts, från prot. Fortsattes överläggningen omnäringsutskotfets betänkande 1982/83:55 och arbetsmarknadsutskottets betänkande1982/83:26. 130 (): Jag har bett att fä göra det här extra inläggeti debatten, eftersom jag inte hade möjlighet att fidigare besvara fill mig. Han frågade: Hur hade det sett ut om staten inte hade lagt sigi varvsverksamheten? 1 all sin enkelhet, herr talman, avslöjar den frågansocialdemokraternas klockarfro pä staten som företagare. Om staten, , hade underlåtit att gä in medägarintressen i varvsindustrin hade det varit möjligt att genomföra enstrukturförändring i ett betydligt mer gynnsamt ekonomiskt klimat än det vi hari dag. De människor som år efter är hållits kvar på olönsamma arbetsplatser vidvarven hade då sluppit den länga period av oro och vända som självsä väl beskrev. Huvuddelen av de som betalats ut fillolönsam varvsindustri, vartill kommer de närmare 6 miljarder som nustår i begrepp att fatta beslut om, hade då kunnat disponeras för lönsamma ochkonkurrenskraftiga verksamheter. Vi hade med andra ord varit i en betydligt mergynnsam position än vad vi nu är. Utvecklingen har med all önskvärd tydlighet visat attstatligt ägande av företag infe innebär någon som helst garanti för fortsattatrygga jobb för de anställda. Det visar inte minst den polifiksocialdemokraterna har bedrivit . Det vore frestande, herr talman, att nu ta upp dendiskussion jag hade med om förtidspensioner som arbetsmarknadspolifiskf 137 [Njr J62 instrument, men jag vill begränsamig till att rekommendera honom att lyssna på dendebatt om arbetsmarknadspolitiken som vi kommer att ha i samband medbehandlingen av kompletteringsproposifionen. Varvsindustrin, m. m. 131 (): På ett sätt är det väl riktigt det som SonjaRembo säger, att om inte staten hade gått in i varvsindustrin så hade de härföretagen kanske i ett gynnsammare läge kommit att rationaliseras bort. Vi hadedå inte haft kvar någon varvsindustri över huvud taget. Låt mig bara konstateraatf inget land som har haft och har varvsindustri har orkat försätta sig i densituationen. Varvsindustrin har ju pä många sätt spelat en stor roll.Det är ju inte bara de förluster som redovisas vid varven som man mäste ta hänsyntill i dessa sammanhang. Någon har sagt här i kammaren - och det ärriktigt - att varven är slutstationen i en monteringsindustri, där väldigtmånga aktiviteter strålar samman. Jag kan nämna att när vi byggde fartygräknade vi med atf mellan 70 oeh av vad en båt kostade utgjorde kostnaderför material som vi köpte i huvudsak inom . Det är detta som har legattill grund för alla regeringars ställningstaganden i dessa frågor. Detta harinte bara varit socialdemokrafiska regeringars dilemma, , utan ävende borgerhga regeringarna - allt ifrån tillträdet 1976 och i fortsättningen -har i stort sett varit i samma dilemma. Under de borgerliga regeringsåren ochäven med socialdemokratisk regering förelåg det ju betydandeenighet om de insatser som gjordes. är sysselsättningsläget dåligt, ja det är ännuvärre, och de beslut som förväntas tas är enligt min mening nödvändiga. Jag skall inte förlänga debatten mer. Om vi studerarprotokollen tror jag vi kommer att finna att meningsskiljaktigheterna ossemellan beror på att vi har olika grundläggande värderingar, som jag inte troratt och jag kan klara ut i en debatt om varvspolifiken. 132 (): Pä den sista punkten ger jag rätt. Den stora skiljelinjen i svensk politik går mellansocialdemokraterna och . Jag ger honom tyvärr rätt också pä en annan punkt,nämligen atf de borgerliga regeringarna alltför länge följde samma mönster somskissats av tidigare socialdemokratiska regeringar. Det fanns dess värre inte itrepartiregeringen eller tväpartiregeringarna - och inte heller ienpartiregeringen, vad det beträffar - kraft atf föra den politik som fordradesför atf vi skulle kunna få ett konkurrenskraftigt och lönsamt näringsliv. Detta äratt beklaga, men det är ingen ursäkt för att fortsätta samma politik.Den har varit olycklig för . Den har läst stora resurser i fråga om kapitaloch mänsklig kompetens och kunnande i industrier som icke har 138 Jag kan ta ett exempel från vårgemensamma hemstad : Hade vi fått en snabbare och i mer sunda banor gåendestrukturomvandling av varvsindustrin hade kanske varit inne päoffshore-marknaden åtskilliga är fidigare. har säkert pä sammasätt som jag hört hur vi pä detta område har förlorat . Det är på defta sätt som man förlorar tid och tempo - manpermanentar en industristruktur som är olönsam och infe kan konkurrera, istället för atf skapa möjligheter för nya, lönsamma verksamheter. Varvsindustrin, m. m. 133 (): Jag tycker atf vi skall erkänna, ,atf vi alla har ett ansvar för den varvspolifik som förts. Det må vara attmoderaterna intagit en annan position, men vi har ett gemensamtansvar i den här frågan. Det hade inte varit svårt för mig atf som fackligföreträdare ställa mig i spetsen för atf vandra över tillannan verksamhet som kunnat sysselsätta de varvsanställda. Tyvärr har ingenanvisat de vägarna, utan det är den råa marknadsekonomin som skulle ha fåttråda under långa perioder -med hög arbetslöshet och med förhoppningar om atfden marknadsekonomin skulle ha anvisat arbetsplatser ät de varvsarbetare somskulle ha blivit utslagna om staten inte hade ingripit. Lät mig också säga atf inget land,vare sig under borgerliga eller under socialdemokrafiska regeringar - dessvärre ofta under borgerliga - har orkat ta de besluten. Varvsindustrin harbedömts vara alltför värdefull för att man hasfigt och oöverlagt skulle tippaden över ända. Vi har råd och anledning att försöka bevara den ännu ochse hur utvecklingen blir - och naturligtvis återkomma om det hela inte går attgenomföra. 134SONJA REMBO (m): talar om ansvar. Ingen i dennakammare kan avsvära sig något som helst ansvar för vad som händer i ,för de beslut som vi fattar - vi har alla ett gemensamt ansvar. Men fränmoderat häll har vi, som framgått i debatten , tidigt klargjortvårt ställningstagande i varvsfrågan. Vi anser att en olönsam och ickekonkurrenskraftig varvssfruk-tur har bevarats alltför länge, oberoende avvilken parfikonstellation som sutfit i regeringsställning. Man kan inte göra hastiga avvecklingar, säger . Men började ju sin historik ! Det kan manväl ändå inte kalla för en hastig avveckling! Hade vi fatfat beslut om enavveckling när problemen inträffade, hade vi fått en långsam avveckling. Nustår vi inför dilemmat att vi i den kanske värsta ekonomiska krisen i västvärldensmoderna historia måste avveckla industrier som vi har hållit vid liv med storastatliga subventioner. Trots dessa stora statliga subventioner, inte bara fillvarven utan fill en oändlig rad andra industrier- vi är uppe i ca 35 miljarderper är i kostnader för subvenfioner till arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochindustrisysselsättning- har vi en rekordhög arbetslöshet i ; vifår räkna in de människor som står utanför arbetsmarknaden i dess helhet. Nr 162 har sä mångamänniskor i stått utanför arbetsmark- Onsdaeen den nåden, och det är väl om något ett bevis.på hur olycklig politiken har Varvsindustrin, nf. 135 (): Jag vill bara göra enkort deklaration. De värderingar som givit till känna här iriksdagen vill jag bara ge ett betyg: bedrövliga. Jag när bara denförhoppningen att det här landet skall slippa inflytande från politiska kraftersom bär de värderingarna. 136 (): Får också jag lov att sätta betyg på herrAndersson: bedrövligt! Socialdemokrafisk politik visar i handling vad den dugertill. Vi har inte haft chansen atf själva visa vad vår politik duger till, menvi har ett klart alternativ som skulle innebära en betydligt gynnsammareutveckling för . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(och Uddevallavarvet samt medelstillskott till ) I en första förberedande votering biträddes reservation 4av med 27 röster mot 19 för reservation 3 av ledamöter avstod från att rösta. I en andra förberedande votering biträddes reservation 2av och med 49 röster mot 20 för reservation 4av . 241 ledamöter avstod frän att rösta. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avErik Hovhammar m. fl. med 80 röster mot 50 för reservation 2 av . 179 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 152röster mot 76 för reservation 1 av m. fl. 82 ledamöter avstodfrån atf rösta. Mom. 2 (lönsamhetskrav för Svenska Varv) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 (Svenska Varvs företagsledning) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservation 7 avJörn , bifölls med acklamafion. Mom. 7(förvärv av Svenska Varvs aktier i ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 8 (finansiellt stöd till ) I kontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 9 avErik Hovhammar m. fl. med 78 röster mot 64 för reservation 10 av TageSundkvist m. fl. 166 ledamöter avstod frän att rösta. Utskottets hemsfällan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 9 av m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Varvsindustrin, m. m. Mom. 9(Zenit företagsledning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avJörn , bifölls med acklamafion. Mom. 11 (mindre och medelstora varvs borgensåtaganden avseende fartygskreditgarantier) Utskottefs hemsfällan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 2340 avBjörn och , bifölls med acklamation. Mom. 12 (ändrade riktlinjer i övrigt förfartygskreditgarantier) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 12 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 13 (ram för fartygskreditgarantier) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservation 13 avTage m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 17 (stafsstödd exportkreditgivning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 14 avTage m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 18 (avskrivningslån) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservafion 15 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 24 (industriella projekt inom varvsregionerna) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservation 16 avChrister Eirefelt, bifölls med acklamation. Mom. 25 (näringspolitiska insatser i ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 17 avTage ' och , bifölls med acklamation. Nr 162 Mom. 27 (utbyggnad avinrikessjöfarten) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 18 avJörn , bifölls med acklamation. , ,. . , Mom. 28 (utländskamarknader för fartygsprodukfionen) Vtssa studiesoctala - Utskottets hemsfällan, som ställdesmot reservafion 19 av , Mom. 29 (den svenska handelsflottans inriktning) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservafion 20 avJörn , bifölls med acklamafion. Mom. 30 (statlig rederiverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förreservafion 21 av . 3 ledamöter avstod från att rösta.. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 12 (särskild förefagspensionering vid Svenska Varv) Utskottets hemställan med godkännande av utskottets mofiveringbifölls med 233 röster mot 76 för bifall fill utskoffefs hemställan medgodkännande av den i reservafion 4 av m. fl. 1982/83:23Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Utskottefs hemsfällan bifölls. 11 § Vissa studiesociala frågor Föredrogssocialförsäkringsutskoftets betänkande 1982/83:25 om vissa studiesociala frågor(hälsovård för högskolesfuderande, gymnasieelevers resor och återbetalning avstudiemedel) (prop. 1982/83:129) samt Bidrag till hälso- och sjukvård förstuderande (prop. 1982/83:100 delvis). 137 (): Utskottsbetänkandet behandlar tre olikafrågor inom det studiesoeiala området. Jag skall i mitt anförande begränsa mig fill att 142 kommentera en av dessa fre frågor,nämligen gymnasieelevernas resor. I proposifion nr 129 föresläs ettförändrat system för resetilläggen till gymnasieeleverna. Föredragande statsrådföreslår att de medel som i budgetpropositionen avsatts till resetilläggomvandlas till ett rikfat statsbidrag till länshuvudmännen och att dessa ocksåfår ansvaret för gymnasieelevernas resor. Som skäl till förändringen anges atfnuvarande system och regler har skapat administrativa problem och varit svåraatf fillämpa. Utskottsmajoriteten har ställt sig bakom de föreslagnaförändringarna. I motion 2354 av Kersfin m. fl. har vi fråncenterns sida föreslagit ett annat och bättre system för hur gymnasieelevernasresor skall organiseras. Vid behandlingen i utskottet har också moderaternasledamöter ställt sig bakom vårt förslag. Vi föreslär att nuvarande medelomvandlas till ett riktat bidrag fill primärkommunerna och att också ansvaretför resorna läggs på dessa. En omläggning med den inriktningen har flerafördelar i förhållande till det system som föreslås i propositionen. Jag skallredovisa några. Kommunerna har ansvaret för grundskoleelevernasresor. På skolkontoren och i rektorsområdena finns en fungerande organisationför planering, samordning och upphandling av skolskjutsar. Delar avskolskjuts-verksamheten har inordnats i den kommunala trafikplaneringen, ochframför allt på landsbygden har vissa linjer anpassats till skoltiderna. Enviss samordning av resorna för grundskole- och gymnasieelever sker redan i dag.Det är enligt vår mening angeläget att denna samordning ökar. En sådansamordning skulle främjas om stödet fick formen av ett riktat statsbidrag tillkommunerna. Dessa kunde då göra en gemensam planering och upphandling avsamtliga elevresor, vilket skulle ge ökade möjligheter till lokala anpassningaroch alternativa lösningar, till gagn för de enskilda eleverna. Värt förslag har därför en klar fördel framförregeringsförslagef för de elever som inte kan utnyttja länshuvudmännenskollekfivtrafikservice. Dessutom blir sedvanliga kommunalalikställighetsprinciper tillämpliga, vilket skulle innebära helkostnadstäckning för elever som bor vid sidan av kollektivtrafiksystemet. Värtförslag tillgodoser därmed de synpunkter som framförs i motion 2360 av IngridSundberg. Här finns, som vi ser det, samhällsekonomiska vinster att göra genomen samordning. En överflyttning av ansvaret för resorna till kommunernaföreslogs pä sin tid också av studiestödsuf redningen. Vad innebär då utskottsmajoritetens förslag förlänsfrafikbolagen? Såvitt jag kan förstå innebär förslaget attlänsfrafikbolagen får en ny arbetsuppgift, för vilken man varken har erfarenheteller någon organisation. Förmodligen måste man bygga ut sin administrationföratt klara den nya uppgiften. Såväl i proposifionen som i utskottsbetänkandettalas det om administrativa vinster för länsbolagen. Vari de här vinsternabestår har vi svårt att se av det nu framlagda förslaget. Risken är uppenbaratt det blir tvärtom. I praktiken blir det naturligtvis så att länsfrafikbolagenfår ta skolkontoren och skolorna till hjälp för att kunna klara den nyauppgiften. Det är på skolorna man kan överblicka resbehoven och klarasamordningen. Vi är då tillbaka vid utgångspunkten för vårt förslag, att dethade varit enklare att flytta ansvaret direkt till primärkommunerna utan att taomvägen över Nr 162 länshuvudmännen. Då hade vi fåttett system som varit enkelt för alla Onsdaeenden inblandade parter, inneburit ettbättre utnyttjande av befintliga samhällsre- 1 iuni1983 surser och varit bra för elever sombor vid sidan av den linjebundna Vissa studiesociala "talman! Jag vill yrka bifall fill den gemensamma cenfer-moderaf- frågor reservation som finns i dettabetänkande. 138 (): Huvudinriktningen när det gäller arbetet medatt förbättra och förenkla reglerna för gymnasieelevernas resor har hela tidenvarit att man velat lägga över ansvaret på kommunerna. fogs detta upp av glesbygdsufredningen.Studiesfödsufred-ningen föreslog pä sin fid att kommunerna skulle ansvara förbåde resor och inackordering för gymnasieeleverna. fick senare detta på sin lott och ansåg atf kommunerna kunde göradetta, utan särskild kompensation, inom ramen för ett förbättratskatteutjämningsbidrag. 1978 fick studiestödsutredningen tilläggsdirektiv om med förfur borde komma med ett konkret förslag om ett sådant överförandetill kommunerna. Regeringen fick det begärda förslaget i december månad 1978.Sedan hände ingenting . Då hade ju parti ett visstansvar för kanslihuset. Man tog upp frågan i överläggningarna med kommunerna någragånger, men man kunde inte komma överens om ersättningen. Regeringen villenämligen infe atf nägon särskild ersättning skulle utgå. Detta borde kommunernaklara ändå, sade man. Frågan har sedan aktualiserats av både , eftersom reglerna om resetillägg blivit otidsenliga och svåraatt tillämpa i takt med att den lokala och regionala kollektivtrafiken byggtsut. Efter ingående förhandlingar mellan regeringen, de bådakommunförbunden och länshuvudmännen har man nu lyckats komma överens om ettsysfem som innebär att ansvaret för gymnasieelevernas resor förs över tilllänstrafikbolagen och att ett riktat statsbidrag betalas ut för defta.Utgångspunkten är att ingen skall få sämre resemöjligheter och attkostnadsfördelningen mellan stat och kommun skall vara oförändrad. Dennaöverenskommelse vill nu och riva upp. brukar ibland ta åt sig äran av attlänstrafikbolagen har kommit till. Min fråga mäste då bli: Litar ni infe pådessa länstrafikbolag? brukar också hårt kritisera onödig byråkrati.Varför vill ni dä behålla nuvarande krångliga regler under ytterligare en tidoch därefter införa ett sysfem med statsbidrag till kommunerna, som sedan i sintur betalar ut samma pengar till länsfrafikbolagen? Det finns inga hinder i propositionens förslag för enlokal samordning med t. ex. skolskjutsar. Tvärtom uppmuntras en sådan samordning, eftersom huvuduppgiften är atf ordna resan och inte, som , att ersätta 144 redan inköpta biljetter. Alla inblandade parter är överens om att detta nya systembör införas fr. o. m. i är. Det är bara , och pä senastetiden också , som vill ha något annat. Hur kommer det sig för resten att man sä radikalt harändrat uppfattning i frågan? Förut har man ju klart deklarerat att defta ärnågot som kommunerna skall sköta utan statsbidrag. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch därmed avslag pä reservafionen. I det nu aktuella betänkandet behandlas också förslag omändrad inriktning av och organisation för studerandehälsovården och ett nyttstatsbidragssystem för denna. Regeringen föreslår atf det nya statsbidragssystemet skallträda i kraft fr. o. m. /86. Utskottet tillstyrker detta, eftersom det är praktisktomöjligt att genomföra det fidigare. Vi måste avvakta just förskjutningen motförebyggande verksamhet innan vi kan avskaffa ersättningen frånsjukförsäkringen, vilket förslaget innehåller bestämmelser om. Dessutom har vinyligen tagit beslut om obligatoriskt medlemskap i studentkårerna, vilket är enviktig förutsättning för den nya organisationen. Pä vissa orter har man kommit långt i förändringsarbefet,men tyvärr inte överallt. Därför kan vi inte införa de nya reglerna omstatsbidrag förrän /86. Ytterligare en intressant fråga som berörs i betänkandetär ett bemyndigande fill regeringen atf besluta om högre än nu vidfrivillig förtida återbetalning av studiemedel. Systemet med högre premierkommer att tillämpas på prov , och vi får se om det kan innebära ensnabbare återbetalning av lånen. 139RUNE () replik: ställde i sitt anförande ett parfrågor till mig om. Hon undrade om vi inte litar pä dem.Visst litar vi på länstrafikbolagen, men de skall naturligtvis i första handsyssla med det som är deras huvuduppgift, dvs. att organisera linjebundentrafik i de olika länen och atf samordna befintliga linjer. Här vill regeringen på länstrafikbolagen lägga en uppgiftsom bevisligen sköts på ett utomordenfligt bra sätt ute på skolorna. Därhar man kunskap om grundskoleelevernas resor, och det är inga problem atffullfölja den planeringen även för gymnasieeleverna. Man kan naturligtvis klaraen samordning mellan och gymnasieskolan och göra en upphandlinglokalt. På det sättet behöver det infe byggas upp nägon ny administration ellernägon ny organisafion på länsfrafikbolagen. Såvitt jag kan förstå, efter atf ha lästutskoftsbetänkandet och propositionen, är huvudmotivet för förändringen skall göra administrafiva vinster. Det tycker infe vi att man gör med detförslag som har presenterats i proposifionen. Det är anledningen fill att vihar föreslagit vårt system - att kommunerna skall ta huvudansvaret. 10 protokoll 1982/83:161-162 140 () replik: Det vore bra om kommunerna kunde fåhuvudansvaret, för det var ju tanken från början. Men man harinte hittat någotbra sysfem, och man har infe kunnat komma överens. har vi alltså fått enöverenskommelse där , och länshuvudmännenär överens. De har åtagit sig atf införa det här nya systemet frän ,och det kan ju infe vara alltför stora fel på det, eftersom man tror att detskall kunna fungera. sade själv att länsfrafikbolagen har tillhuvuduppgift atf organisera trafiken. Just det, vi vill alltså förändra ochförenkla gymnasieelevernas resor, så att det skall handla om atf ordna självaresan. får däremot eleverna själva lägga ut pengar för att i efterhand fätillbaka pengarna; Vi vill alltså att man skall ansvara för att elevernaverkligen kommer till skolan och att statsbidraget blir schabloniserat ochfördelat till länsfrafikbolagen. Det måste ju bli en administrativ vinst meddetta, . För det första har man ingen individuell prövning, ochför det andra fördelar man pengarna fill 26 länshuvudmän i stället för till 280kommuner. 141RUNE () replik; Jag försfår inte rikfigt när honsäger att man kan göra administrativa vinster, om det här förslaget genomförs.Länstrafikbolagen kommer ju att få handlägga ärenden angående ett antalelever, vilkas resor man infe kan klara inom ramen för den linjebundnatrafiken. De här eleverna måste man ju antingen erbjuda andra resformer ellerge kontanta bidrag. Jag bedömer atf det kommer att vara mycket svårt förlänstrafikbolagen att överblicka samfliga resor inom ett helt län och att klarasamordningen. Därför blir man tvungen att lita på skolorna och skolkontoren.Då kommer vi fram fill slutsatsen atf där funktionerna finns klarar manockså de här uppgifterna bäst, dvs. att svara för samordningen och göra denödvändiga utredningarna. 142 (): I proposifion 1982/83:129 föreslås att destuderande liksom fidigare får behålla ansvaret för organisation och drift avstuderandehälsovård och mofionsidroff. Förslaget om ett nytt statsbidragssystem läggs fram motbakgrund av en förändrad inriktning av verksamheten mot en större tyngd förprofylaktisk verksamhet. Detta är en angelägen förändring av verksamheten. Detär då ologiskf att dröja med ikraftträdandet till /86, vilketföreslås i proposifionen. På de orter där en välutvecklad verksamhet redanfinns borde man redan från /85 ges möjlighet att verka i bättresamklang med de intentioner som föredragande statsrådet anför. Det förändradestatsbidragssystemet är en förutsättning härför. Folkparfiet föreslår därförriksdagen att besluta att den nya ordningen får fungera fr. o. m. budgetåret1984/85. Proposifioneninnehåller också förslag angående gymnasieelevers resor. det sammanhanget berörs i förbigående destudiehjälpsberäftigade elever som bor och studerar utomlands. Handläggningenav ärenden som rör dessa elever skall även i fortsättningen skötas centralt avcentrala (). I samband med den 16-procenfiga devalveringen har dessaelevers studiemedel urholkats mycket påtagligt. I många fall har de svårt atföver huvud taget klara sin försörjning. Anledningen till att eleverna studerarutomlands är i allmänhet att den aktuella utbildningen inte finns i Sverige.Det är därför speciellt angeläget att se till att eleverna inte måste avbrytasin utbildning på grund av devalveringens effekter. CSN bör i fortsättningen speciellt uppmärksamma dessaelevers situation.