prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — För egen del har jag funnit att denna rapportbör initiera viktiga besparingsåtgärder, som verksamheten skallstyras mot högre kvalitet och mindre kvantitativ omfattning. Vi vet attverksamheten-det har vi debatterat förut här i kammaren - leder tillproduktionskostnadsökningar för byggprojekt, så att boendekostnaderna påverkasnegativt. Även av detta skäl bör alla ansträngningar sättas in för att minskade totala kostnaderna'för stat och kommun, näringslivet ochbostadskonsumenterna. Den pågående översynen av kostnadsansvarsfördelningen,som statsrådet hänvisar till i sitt svar, måste påskyndas ochriksrevisionsverkets besparingsförslag omsättas i praktisk handling så snartsom möjligt. Jag konstaterar att fornminneslagen ger stor tyngd åtskydd och bevarande, medan åtgärder med syfte att levandegöra inte allsföreskrivs. Vi måste således undanröja den låsning som fornminneslagen f. n,innebär. har föreslagit att regeringen bör initiera fråganom ett bättre och mera tidsenligt utformat skydd i stället för den nu gällandefornminneslagen. Jag instämmer för min del i denna bedömning. säger statsrådet att han vill vänta med att taställning i sakfrågan. Men delar inte statsrådet min uppfattning att detstatsfinansiella läget är sådant att man måste tillmäta tidsfaktorn en mycketstor betydelse? Vad kommer statsrådet att göra om det uppstår oenighet ibedömningen mellan och ? Lät mig påminna om att vi under de senastetio-femton åren inom kulturminnesvården har haft en serie ganska genomgripandereformer, omorganisationer och decentraliseringsinsatser. Kulturminnesvårdenhar fått en fast ställning i samhällsplaneringen, och arbetet har koncentreratspä att föra ut och befästa de kulturpolitiska målen att bevara och levandegöra.Det är angeläget för mig att understryka att de kulturminnesvärdandemyndigheternahär har gjort ett gott arbete. Att det emellertid finns problem äruppenbart. Den rapport som kommer kan naturligtvis leda tilltilläggsdirektiv till den utredning som finns. Den kan också leda till förslagom andra åtgärder - jag hänvisade till det i mitt svar. I tidningarna har man presenterat rapporten somuteslutande en svidande kritik och sammanfattat innehållet i orden: Gräv mindre- visa mer! Jag kan då påminna om att utredningen primärt inte har sett det somen uppgift att förbilliga byggandet genom att generellt underlåta att gräva föratt man skall kunna bygga hus ovanpå det icke utgrävda. Jag är alltså inte övertygad om attett uppfyllande av den önskan som framfördes i fråga skulleresultera i det som han åsyftar, nämligen att man skall kunna bygga sä mycketbilligare. Det skulle i stället sannolikt leda till att det blev stopp för ettantal projekt där man faktiskt kan bygga sedan man har tittat efter vadsom fanns i marken. 168STEN (): Jag ber att få tacka statsrådet fördet kompletterande svaret. Jag tror att vi skall skilja på två saker. Det enaär utredningen, som skall klara ut kostnadsansvaret. Ju snabbare det kommerbesked i de frågorna, desto lättare blir det att bygga. Det andra är vad mankan göra för att åstadkomma högre kvalitet och mindre kvantitativ omfattning.Det är det som jag tycker är det centrala i sammanhanget. Jag har refererat vad tidningarnahar skrivit, men också deklarerat mina egna reflexioner. Utan tvivel måste man satsa mer på objekt av klartriksintresse. Vi bör dock precisera detta riksintresse bättre och åstadkomma enmer rimlig och rättvis kostnadsfördelning. Det behöver inte nödvändigtvis varaså. att man till varje pris skall gräva i varje kvarter i en intressantstadskärna. Man borde satsa mer på objekt som ger möjlighet till koppling tillkommunernas kultur-och fritidsverksamhet och till åtgärder för att främjaturismen i övrigt. Ett bra exempel på ett initiativ som har stimuleratintresset för och debatten om vården av vårt kulturarv och intresset förfornnordisk historia är TV-serien om vagga. Jag skall inte här, herrtalman, uttrycka några värderingar om de teorier som har förts fram i dennaprogramserie. Den debatten kan föras i annat sammanhang. Däremot anser jag attinitiativet som sådant är ett utmärkt exempel på en verksamhet för uppföljningav forskningsinsatser av skilda slag och för att levandegöra äldre tiderskultur. Jag menar att dessa åtgärder sammantaget skulle kunna ledatill att den arkeologiska verksamheten bedrivs rationellare och därmedbilligare. Även om det flnns vissa möjligheter att effektivisera fältarbetet,tror jag att de största vinsterna finns att göra hos institutionerna och derasadministration. Jag hoppas att statsrådet - jag tolkar faktiskt hanssvar positivt -är beredd att vidta åtgärder av den innebörden. Mycket kort: Rapporten kom , ochden har refererats i tidningarna i slagordsmässiga former. Jag tackar för attSten nu bekräftar att han inte menar att vi skall låta dettatidningsreferat -även om det var den mycket förtjänstfulla Stockholms-Tidningensom hade artikeln - ligga till grund för regeringens bedömningar. Vi väntar ivarje fall så länge att vi får se rapporten och de kommentarer som ämbetet har. 170 (): Ja, det var mycket riktigtStockholms-Tidningen - regeringens eget organ - som refererade detta. Jagtyckte att det var intressant att läsa vad som stod där, men jag har bildat migen egen uppfattning om rapporten. Jag tror att det finns väldigt mycket irapporten som är värdefullt att ta fasta på. Vi måste, med hänsyn till detstatsfinansiella läget, ta vara på varje möjlighet som kan yppa sig attbegränsa de totala samhällsekonomiska kostnaderna. Överläggningen var härmed avslutad. 36 §Svar på fråga 1982/83:523 om minskat monopol i fråga om etermedia har frågat mig om regeringenavser att lägga fram förslag till åtgärder som med hjälp av den nya teknikenkan öka friheten i etern. Den nya tekniken kan, om den används rätt, ge fleramänniskor tillfälle att ta till orda i massmedierna. Därmed förbättras möjlighetenatt utnyttja yttrandefriheten. har i uppgift att lägga framförslag till beslut om principer för utbyggnad och utnyttjande av ny teknik förmassmedieändamål. Enligt direktiven bör kommittén bl. a. särskilt uppmärksammamöjligheterna för lokala intressen, t. ex. föreningar, att utnyttjakabelsändningar. Arbetet skall vara slutfört i sådan tid att en eventuellproposition på grundval av kommitténs förslag kan föreläggas senastvåren 1985. Om minskat monopol i fråga om etermedia 172KERSTIN (): Jag tackar statsrådet för svaret. Inget vore väl naturligare än att anse - och arbeta för-att vi skall ta vara pä de nya möjligheter till information ochkunskapsförmedling som erbjuds oss genom närradio, närtelevision, kabel-TV ochutnyttjande av satelliter. Tyvärr tycks inte detta vara någon av de meraangelägna uppgifterna för landets socialdemokrater eller för den socialdemokratiskekulturministern att driva. Visserligen säger statsrådet nu i svaret att den nyatekniken kan ge fler människor tillfälle att ta till orda i massmedia. Men iövrigt hänvisas till massmediekommittén. Det är ytterst tveksamt om detta kananses vara ett tillfredsställande svar på frågan hur statsrådet avser attmedverka till större frihet i etern. På massmedieområdet existerar två väsensskildasystem sida vid sida. För det tryckta ordet gäller yttrande- ochetableringsfrihet och rätt till reklam, kort sagt informationsfrihet. För deteterburna ordet, för radio och TV gäller etableringskontroll, monopol ochreklamförbud. Visst fanns det skäl, rationella skäl, att en gång i tidenbehandla de tvä medierna olika. finns inte samma skäl. Antalet tryckpressar och stencilapparater har i modern tidalltid varit obegränsat. Vi satsar inemot en halv miljard i presstödför att förhindra ett informationsmonopol på tidningsområdet. Frän att vi entid hade det trängt i etern och i praktiken ett tekniskt monopol har vi genomteknikens framsteg nu getts möjlighet till mångfald och valfrihet för radio ochTV. Det monopol som en gång var rimligt att lägga i händerna på samhället haröverlevt sig självt. Det är naturligtvis bra att vi säkerställer möjligheternaför det tryckta ordet att spridas, men det förefaller märkvärdigt att mansamtidigt i lag förbjuder nyetablering och mångfald för det som är så mycketbilligare, nämligen för radion. Om minskat monopol i fråga om etermedia Vi har från på allt sätt sökt stödjautvecklingen av närradion. Har man upplevt den stimulans och den aktivitetföreningarna kan fä genom att aktivt engagera sig i närradiosändningar är dettanaturligt. Samma inställning måste man ha till när-TV och möjligheter till attutnyttja dess möjligheter. Vi måste också tillåta att program från utländskasatelliter får tas emot och spridas till . Vi måste ha generösa regler för kabeldistribution. Vi kandå öppna för kabelsändningar av radio- och TV-program, både för vidaredistribution av program utifrån och för sändningar av program för nyetableradesvenska radio- och TV-företag. Det är nödvändigt att nya radio- ochTV-företag får tillgång till reklammarknaden. Man kan också här dra enparallell till dagspressen. För många av dagstidningarna är annonserna enstörre inkomstkälla än prenumerationer och lösnummerförsäljning. Skulle virikta ett annonsförbud mot dagstidningarna, vore det ett dråpslag motinformationsfriheten och det tryckta ordet. Fortsätter vi att ha reklamförbudför radio och TV hindrar vi effektivt en utveckling som den nya teknikenmöjliggör. Det är angeläget att jag får ett mer utförligt svar avstatsrådet pä frågan om hur man i det här avseendet avser att öka friheten. Inom etermedierna används huvuddelen avtillgängligt frekvensutrymme för att låta ett mindre antal programföretag sändaradio-och TV-program i allmänhetens tjänst. Återstående sändningsutrymmeanvänds för försöksverksamhet med närradio, det medium som står till förfogandeför folkrörelser och organisationer, vilkas verksamhet nu bedrivs på grundvalav en proposition som har lagts fram av den socialdemokratiska regeringen. Ny teknik i form av satellitkommunikationer ochkabeldistribution kan ge ökade möjligheter att förmedla information. Men demöjligheterna kommer inte att bli oändliga, och det är inte gratis att utnyttjadem. Därför måste man se till att den nya tekniken inte ger upphov tillfaktiska monopol inom massmedieområdet, där makten över yttrandemöjligheternaoch informationsförmedlingen koncentreras hos dem som har de bästa resurserna.I massmediekommitténs uppdrag ligger att lägga fram sådana förslag om den nyateknikens utnyttjande för massmedieändamäl, att variation och mångfald kanupprätthållas inom massmedieområdet. Det är litet överraskande att höra refereratill reklamen. Förbudet mot reklam i radio och TV ses uppenbarligen som detavgörande ingreppet i yttrandefriheten. Lät mig då påminna om att motivet tillatt vi har det omfattande presstödet här i landet inte bara är att annonsernaskulle möjliggöra för tidningarna att komma ut. Det gjorde de nämligen inte.Annonserna har möjliggjort för vissa tidningar att komma ut. men avsevärtförsvårat för andra att göra det. I det läget har vi fått gå in med ettutbyggt, mycket varierat presstöd för att säkerställa yttrandefriheten. Detfinns ingen anledning att medverka till en sådan snedvridning också på radio-och TV-området. 174KERSTIN (): Meningen är inte att det skall bli någonsnedvridning på radio- och TV-området, utan att man skall kunna utnyttjamöjligheterna med den nya tekniken. När det gäller exempelvis kabel-TV kundeman genom att tillåta annonsering möjliggöra för små företag att utnyttja dennainom sitt närområde. Det blir då inte något hot emot tidningarnasreklaminsatser. Valfriheten är helt enkelt en nödvändig förutsättning föryttrandefriheten. Tar man bort valfriheten försvinner yttrandefriheten. Den nyatekniken ger oss också nya möjligheter. Har vi kvar förbud och monopol, ger viinte det fria ordet möjlighet att komma fram. Om användning av radioinspelningar som talböcker Överläggningen var härmed avslutad. 37§ Svar på fråga 1982/83:546 om användning av radioinspelningar som talböcker har frågat mig om jag ärberedd att föreslå åtgärder som gör det möjligt att för en rimlig kostnadanvända radioinspelningar som talböcker. De program som Riksradion producerar och har i sitt arkivskulle i inånga fall lämpa sig mycket väl att tillhandahålla som talböcker. Detrör sig framför allt om uppläsningar av böcker, men också av viss dramatik.Även program på invandrar- och minoritetsspråk skulle vara av stort intresseatt tillhandahålla som talböcker. Nästan all talboksframställning i landet sker vid talboks-och (TPB). Enligt vad jag har inhämtat har TPB ochRiksradion träffat överenskommelser om användning avradioprogram som talbok. Överenskommelserna har dock inte lett fram till någralångsiktiga lösningar i fråga om villkoren för utnyttjandet. Problemen harvarit av såväl upphovsrättslig som ekonomisk natur. (JU 1976:02) avser enligt vad jag erfarit att senare under sitt arbete göra enöversyn av den upphovsrättsliga lagstiftningen vad avser förutsättningarna förolika handikappgrupper att få del av upphovsrättsligt skyddat material. Det framstårsom naturligt att utredningen som en del i detta arbete bl. a. behandlar fråganom hur radioprogram skall kunna göras tillgängliga som talbok. Jag förutsätteratt såväl TPB som Riksradion får tillfälle att redovisa sina synpunkter i detsammanhanget. I de överenskommelser som träffats har TPB fåttbetala en viss ersättning till Riksradion och till berörda rättighetshavare.Ett utnyttjande av radioprogram som talbok bör som ett resultat ha ett bättreresursutnyttjande. För TPB:s del är det naturligt att denna framställningsforminte leder till kostnader som totalt överstiger dem för en normal inläsning avboken eller verket i fråga. Ansvaret för att fastställa de ekonomiska villkorenligger på de två parterna. Några särskilda åtgärder frän regeringens sida ärrriot bakgrund av vad jag redovisat inte aktuella i frågan. Om läkarnas privata akutcentraler och kvällsmottagningar 176IRENE VESTLUND (s): Jag tackar statsrådet försvaret, även om det inte gav några direkta anvisningar till lösningar av detaktuella problemet. Jag har genom mitt ledamotskap i tal- ochpunktskriftsbibliotekets styrelse fått vetskap om det i mitt tycke onödigadubbelarbetet. Det sätt på vilket tal-och skulleanvända sig av det material som Riksradion publicerar skiljer sig från hur enenskild person skulle använda en inspelning. När det gäller de program ochprogramserier där man träffat överenskommelser med några uppläsare har det ibåda fallen varit författarna som varit uppläsare. Jag tolkar dock, kanskelitet välvilligt, statsrådet svar som ett instämmande i att det vorerimligt att det här problemet snabbt kunde lösas på ett för tal- ochpunktskriftsbiblioteket gynnsamt sätt. Det skulle vara till både nytta ochglädje för de grupper av invånare som inte på annat sätt kan få någonlitteraturförsörjning. Jag vill understryka att det är angeläget kan utnyttja radioprogrammen men uttala en viss förståelse föratt exempelvis den som medverkar i ett radioprogram kan ha anledning och rättatt kräva viss ersättning för att hans material används också i ett kommandeled. I andra sammanhang där människor lämnar bidrag till de handikappade fårman ju faktiskt betalt för sitt arbete. Taxichauffören som kör färdtjänsttaxinhar inte en annan ersättning för färdtjänstkörningen än för sin ordinariekörning. På samma sätt måste man vara beredd att betala en tilläggsersättningi detta sammanhang. Den förhandlingen måste alltså av. 178 (): Jag är medveten om dehär problemen, men jag tycker ändå -oeh jag vet att jag har tal- ochpunktskriftsbibliotekets styrelse med mig - att ersättningen kanske kunde liggapå en något rimligare nivå. Överläggningenvar härmed avslutad. 38 § Svar på fråga 1982/83:541 om läkarnas privataakutcentraler och kvällsmottagningar har frågat om jag avser att vidtanågra åtgärder för att begränsa eller förhindra den valfrihet och detkomplement som de privata mottagningarna kan utgöra för patienterna. Den socialdemokratiska regeringens politik är inriktad påatt öka människors frihet. De reformer som genomförts av nuvarande och tidigaresocialdemokratiska regeringar har syftat till att skapa en reell valfrihet föralla människor i samhället. Jag vill erinra om bl. a. införandet av den obligatoriskasjukförsäkringen , sjukronorsreformen , läkarvårdstaxereformen år1975 och den kraftiga ökningen av läkarutbildningen som genomfördes under1960-talet och . Dessa reformer har ökat valfriheten ochjämlikheten väsentligt för det stora flertalet när det gäller att få tillgångtill en god hälso- och sjukvård. Jag vill vidare allmänt framhålla att regeringen anser attprivat sjukvård bör finnas som ett komplement till den offentliga vården. Vad gäller frågan om etablering av privatläkarmottagningaroch privata akutmottagningar har jag besvarat frågor härom.Vidare besvarade jag en interpellation om fritidspraktikernasverksamhet. Som jag redovisade i svaret pä interpellationen harregeringen uppdragit ät ochsocialstyrelsen att analysera utvecklingen i fråga omomfattning, karaktär och inriktning av verksamheten bland privatpraktiserandeläkare, som är anslutna till den allmänna försäkringen. Därvid skall särskiltstuderas utvecklingen beträffande den s. k. fritidspraktik som bedrivs avoffentligt anställda läkare. Resultatet av analysen skall redovisas tillregeringen . Innan resultatet av dessa analyser föreligger anser jagdet inte lämpligt att närmare diskutera eventuella åtgärder inom det område somUlla Orring har tagit upp i sin fråga. Om läkarnas privata akutcentraler och kvällsmottagningar 180ULLA ORRING (fp); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Debatten om fritidspraktikerna har dämpats efter denöverdrivna hetskampanj mot de privata läkarmottagningarna som kom främst frånsocialdemokratiskt håll. Det talades om att plocka russinen ur kakanoch om ett smaklöst extraknäck - uttalanden som starkt upprört många patientersom fått hjälp av privatpraktikerna i en besvärlig sjukdomssituation. Det är därför jag med tillfredsställelsekonstaterar att statsrådet nu dämpat debatten och inte längre talar omtvångsåtgärder eller förbud utan om valfrihet. Vilken frihet finns det i det svenska samhället, ett avvärldens rikaste länder? Har vi råd med det fria valet att låta människor väljasin läkare? Jag anser det! Tyvärr har socialdemokratiska företrädare genomuttalanden på olika sätt alltför ofta velat styra oss in i ett samhällsmönsterdär mångfald och valfrihet sätts pä undantag och där den offentligaverksamheten stryper privata initiativ. Känslan av en överhetsattityd finns -något av både makt-och storebrorstänkande. Med erfarenhet frän landsfingsvärlden anser jag attfritidspraktiker skall ses som ett komplement till den sjukvård som drivs isamhällets regi. Många patienter har känt vanmakt inför värdköer och byråkratiinom den offentliga vården. Är det inte främst för att klara de svåra problemensom vi behöver de 9 protokoll 1982/83:157 Om läkarnas privata akutcentraler och kvällsmottagningar Enkla problem skall kunna lösas så enkelt som möjligt.Här har fritidspraktikerna på ett mindre byråkratiskt sätt anvisat nya vägar.Så har skett vad gäller privat jourverksamhet med hembesök. Sjukvård handlarockså om service till människor. Jag vill definitivt inte kritiseraföreträdarna för den offentliga sjukvården - tvärtom. Men förutsättningarnaligger på ett annat plan och är omgärdade av alltför många regler och förbud.Det gäller såväl arbetstid som arbetstidens förläggning. Det har lett till attmånga läkare hellre spikar på sin villa eller kör taxi på fritid än utövarsjukvård som de är utbildade för. Det generella påståendet att fritidspraktikerna skullehota glesbygdens läkarförsörjning är för enkelt. Etablering av läkare tillglesbygden beror mer på andra omständigheter, t. ex. möjligheten förmedföljande make eller maka att få ett jobb. Jag anser att det är angeläget att ett samarbete mellanprivatpraktiker och den offentliga vården kommer till stånd. Jag vill därförfråga statsrådet: Ämnar statsrådet ta något initiativ i den riktningen? Jagtror att samhället skulle tjäna mycket på om den här verksamheten samordnades. Jag har redan i svaret redovisat för UllaOrring det uppdrag som och har fått attse över fritidspraktikerna. Jag vill bestämt vända mig mot , att socialdemokraterna har talat om tvångsåtgärder eller förbud. Jag har stått i den här kammaren vid ett flertaltillfällen och sagt, att regeringen anser att privatpraktikerna är ettkomplement. Vi har aldrig talat om något förbud eller några tvångsåtgärder. Av 10 000 tjänster i landet är 790 vakanta. I exempelvisJämtlands län finns det 21 vakanta tjänster. Då är jag naturligtvis orolig, ochjag förstår de människor där som är oroliga. I går meddelade dessutomriksförsäkringsverket att resultatet av förhandlingarna iläkarvårdsdelegationen, där också läkarförbundet ingår, har inneburit ensänkning av taxan . Det gäller ersättningen från tillfrifidspraktikerna. Det har hävdats att läkarna har varitöverkompenserade. Det inträffade är väl ett bevis så gott som något på detta,när de själva nu går med på denna sänkning. Men privatpraktikerna är ettkomplement till den offentliga sjukvården. Något annat har inte sagts, UllaOrring. 182ULLA ORRING (fp): Tyvärr, socialminister , har detsagts på många håll i landet att man önskar en begränsning och ibland också ettförbud mot privatpraktiker. Jag har följt den här debatten ganska noga,eftersom jag är starkt engagerad i sjukvården i mitt eget län, Västerbotten.Men jag konstaterar med stor tillfredsställelse att statsrådet är för attprivatpraktikerna får driva sin verksamhet och att den skall ses som ettkomplement till den offentliga sjukvården. Att vi har vakanta tjänster känner jag mycket väl till. Menjag vill också säga att detta i stor utsträckning beror pä attityderna hos denoffentliga sjukvårdens företrädare. Vi har t. ex. i en kommun i ,kommun, inte lyckats få en offentligt anställd läkare. Däremot har enprivatpraktiker funnit det möjligt att öppna praktik där. Den hälsas med stortillfredsställelse av de människor som bor i . Jag konstaterar också att jag inte har fått något svarfrån statsrådet pä frågan om samarbetet mellan privatpraktiker och denoffentliga värden. Jag tror att regeringen borde ge signaler om ett samarbete.Det skulle gagna sjukvården och även patienterna. Om handläggningen av ansökningar om tillstånd för vissaautomatspel Enligt den nya hälso- och sjukvårdslagen ärdet landstingen som har totalansvaret för planeringen av sjukvården ochläkartillgången. I det ansvaret ingår också skyldigheten att ha en planeringför både den offentliga sjukvården och privatpraktikerna. 184 (): Jag tror att man inom landstingsvärldenlyssnar mycket noga på vad regeringen säger i den här frågan. Jag konstaterar att det har skett en svängning iattityderna då det gäller den sjukvård som bedrivs i privat regi. Jag tror attsocialdemokraterna ute i landstingen skulle vara mycket tillfredsställda omstatsrådet klart uttalade att hon gärna ser nya initiativ och ökat samarbete idenna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 39 § Svar på fråga 1982/83:513 om handläggningen avansökningar om tillstånd för vissa automatspel har frågat civilministern om han ärberedd att ta initiativ till föreskrifter om inhämtande av yttrande frånsocialnämnd i vissa ärenden om tillstånd till automatspel med vinst. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. De bestämmelser som det här är fråga om har varit gällandeunder förhållandevis . Som central förvaltningsmyndighet förlotteriärenden finns lotterinämnden, som enligt sin instruktion bl. a. hartill uppgift att meddela rekommendationer för tillämpningen av lagen och ävenverka för en ändarnålsenlig tillsyn av lotteribestämmelserna. Jag utgår frånatt nämnden vid behov tar upp frågan om rekommendationer i det hänseende RosaÖsth åsyftar. Själv anser jag mig därför f. n. inte ha anledning att ta någotinitiativ i frågan. Om handläggningen av ansökningar om tillstånd för vissaautomatspel 186ROSA ÖSTH (c): Jag tackar justitieministern för svaret på min fråga.