prot · G609165 · 1982-12-31 00:00:00 — Återvinning av vin- och sprttbulel-jer Vi har från sida, som tidigareframhållit, varit beredda att följa majoritetens resonemang ganska långt. Vianser att åtskilliga skäl kan anföras till förmän för ett återglassystem, t.ex. de ökade möjligheterna att återvinna förpackningsglas. betonarvi, liksom dryckesförpackningsutredningen, att systemet med glaskross förallmänheten skulle innebära en principiell nyhet. Därför krävs ytterligarejämförelser med avseende på kostnader, sysselsättning och miljöpåverkan. Föratt få klarhet behövs en försöksverksamhet. En förhöjd pant bör naturiigtvisnoga övervägas, såsom dryckesförpackningsutredningen föreslär. Vi har alltså valt en mjuk form av avvikande mening justmed utgångspunkt frän de näringspolitiska och sysselsättningsmässiga aspekter- har då att bevaka helheten här.Utskottet hänvisar också till principerna uttalande, som jag nämnde.Men därefter följer man majoriteten i näringsutskottet utan att närmareutveckla på vilket sätt detta står i överensstämmelse med dessa principer. Manavvisar också utan motivering förslaget i en av motionerna ömförsöksverksamhet. befinner vi oss alltså i det läget att majoriteten itvå av utskott godtar glasförpackningsmonopolisten PLM:s bedömningav sysselsättningseffekterna av införandet av ett system som fortfarandeinnehåller returglas. Om detta skulle bli beslut lyfter man av enhel del av det samhällsansvar som en förpackningsmonopolist som PLM mäste bäraoch känna. Jag tycker för min del att i så fall tar ett rätt stortansvar. Jag kan inte se att det i det underlag vi har finns tillräckliga faktaför att ställa upp på PLM:s sysselsättningsbedömning. Vi har naturligtvis iutskottsbehandlingen inte kunnat utforma något alternativt förslag om vad detär som skall gå till glaskross och vad som inte skall gå dit och hur man skallordna insamlingssystemet och vilken återvinning man därmed kan uppnå. Min fråga är alltså egentligen: Vad baserar man sittställningstagande pä för fakta i fråga om sysselsättningen utöver PLM:suttalande och den påhakade industriverksutredningen, som bedömer detta baradelvis? majoritet avvisar alltså förslaget omförsök med återglas utan motivering och utan att ange hur ett insamlingssystemskall bringas att fungera. Vilken roll skall den tilltänkta mottagaren spelanär det gäller återglaset? Jag tycker synd om den som skall förhandla medförpackningsföretaget i fråga, med ett bindande riksdagsuttalande bakom ryggen.Om däremot har rätt och detta inte är bindande och tvingande förregeringen, är det klart att vederbörande befinner sig i ett annat läge. Därförär det bra om utskottsmajoriteten klarar ut också den punkten här och . Iannat fall sitter man naturligtvis med ganska bundna händer i sådana förhandlingar,där ju PLM tveklöst måste vara en av parterna utöver Systembolaget samt Vin-& Spritcentralen. Naturligtvis skulle jag kunna utvidga den här debattentill att gälla att man även skall slänga och krossa sådant som kan återvinnas.Men för tids vinnande, fru talman, skall jag inte göra dén utvidgningen avdebatten. 45HÅKAN () replik: Problemet med det återtagningssystem som OlofJohansson förordar, dvs. att de svensktillverkade glasen skulle gå i retur ochatt man skulle belägga även de importerade glasen med pant för återtagning oehkrossning, är att nytillverkningen av glas skulle minska här i landet. Manskulle vidare komma under de enheter som gör det nödvändigt att upprätthållasysselsättningen vid två glasbruk. Enbart vid ett glasbruk skulle mängden avkrossglas bli för stor för nyproduktionen. Man kan på grund av färgning avkrossglas bara använda en viss del vid nyglastillverkningen. Då hade man tappathandlingsutrymmet för att också gå in på hushållsglaset, . Vi har10 000-15 000 ton hushållsglas. 250 miljoner enheter går i våra sopor,utan att beröras av något retursystem. Har vi kvar möjligheten tillglastillverkning vid två bruk, kan vi bygga ut återtagningssystemet till attäven omfatta hushållsglaset. I detta betänkande behandlar vi ju enbart vin- ochspritbuteljer. Vi talar inte om ett återglassystem för öl- ochläskedrycksflaskor. På det området fungerar retursystemet.väl , fungerar inte det systemet alls när det gäller vin- och spritbuteljer. Därför är det uppenbart att man måste ta itu med detarbetet. Den ökade återsamlingen skall ske via äterglassystemet. Men hur detskall utformas, vem som skall göra uppsamlingen och var glaset skall tas emotmåste självfallet diskuteras med berörda parter. Självfallet skall det vidförhandlingarna diskuteras vem som är bäst lämpad, vem som har de störstamöjligheterna. skrev ju under en proposifion omaluminiumburken. Det gäller i princip samma sak , . Man smälterner burken, tillverkar en ny och belägger den med pant. Exakt samma system villvi nu införa när det gäller vin- och spritbuteljer. Återvinning av vin- och spritbuteljer 46OLOF () replik: Den fråga som uppkommer med anledning av vadHåkan säger är huruvida utskottsmajoriteten anser att krossning avreturglas är en nödvändig förutsättning för att hushållsglaset skall kunnainsamlas - och krossas. Alla anser att det är bra att hushållsglaset insamlas. Dä förstår jag inte vad vi grälar om. Det innebär också att vi fårstörre sysselsättningsmöjligheter, naturligtvis. Mäste returglaset infångas i ett återglas- och krossystemför att detta skall kunna fungera? Jag ser inte sambandet. Jag tycker atthuvudfrågan är olöst. Hur skapar vi ett insamlingssystem som äreffektivt på alla områden där vi vill ha en återinsamling? Det gäller denstörsta delen av glaset. Det finns ingen lösning på dessa frågor ijordbruksutskottets betänkande. Dessutom vill vi att panten skall höjas på vin-och spritbuteljer. Vi borde pröva detta, för att se vilken effekt det får päökningen av antalet tripper för just vin- och spritbuteljer. Återvinning av vin- och spritbuteljer Att säga att systemet inte fungerar är naturligtvisalldeles för kategoriskt. Det fungerar ganska väl, men det skulle kunna fungerabättre. Den inriktningen borde man ha. erkänner att vi mäste föra förhandlingar omdetta. Är då jordbruksutskottets uttalande bindande för regeringen? I så fallundrar jag hur de förhandlingarna skall se ut i förhållande fill PLM. Det är juatt ge dem alla korten på hand från början. 47 () replik: Om vi skall kunna återanvända hushållsglasetför nytillverk-ning, får vi för mycket krossglas vid glasbruken här i landet.Därför kan man inte använda det, utan får ett krossglasberg som kommer attligga outnyttjat. Vi mäste få en produktion som innebär att glasprodukfionenkan upprätthållas vid två glasbruk här i landet. 48LENNART (): Kraven på ett återtagningssystem vad gällervin- och spritflaskor är starka både inom och utanför . Det har jagupplevt när jag har suttit med i utredningar och har utformatpartimotioner. Kraven har ställts mycket starkt i samtliga situationer. Detta starka önskemål mäste nu leda till ett beslut, säatt vi kan ordna upp de miljöproblem som vin- och spritflaskorna innebär. Då finns det två system att välja på. Det ena är att satsapå ett returglassystem. Det andra är att satsa på ett återglassystem, som jagföreslagit i min motion och som näringsutskottet och jordbruksutskottet nuockså föreslär att skall uttala sig för. Ur miljösynpunkt är bägge dessa system likvärdiga när detgäller just vin-och spritflaskor. Men äterglassystemet, som framkommit klart idebatten, har ytterligare pluseffekter som är betydelsefulla att ta vara pä.Det har miljömässiga pluseffekter, nämligen att det ger oss en möjlighet attfånga in också de mängder aV hushållsglas som går antingen ut i natureneller direkt in i -avfallshanteringssystemet, där vi vet vad glas innebär förrenhållningsarbetarna och destruktionsanläggningarna - det är bara negativt medglas i det sammanhanget. Ju mer vi kan få glas återsamlat pä annat sätt, destobättre är det ur arbetsmiljösynpunkt och desto bättre ur naturmiljösynpunkt. Dessutom har äterglassystemet den fördelen att detfaktiskt kan klara det pressade sysselsättningsläget på de småglasbruksorterna. Och det är viktigt för oss socialdemokrater attmiljöfrågornas lösning innebär acceptabla sysselsättningsmässiga konsekvenser.Vi har svårt att ställa upp på lösningar av miljöfrågorna som innebär att manfår problem ute i de små glasbruksorterna, där det inte är lätt att skapa nysysselsättning. Detta tycker jag att man också skall väga in i bilden, och jagär förvånad över att tar så lätt på den aspekten. Allt detta, i största sammanfattning, har lett fram tilldet förord för äterglassystemet som ges i näringsutskottets yttrande ochjordbmksut- Det är viktiga skäl för oss som leder till förordet föräterglassystemet. Då ställer frågan: Kan man inte kombineraett returglassystem och ett återglassystem? Jag tycker att man kan undersökadet, men den grundläggande frågan är; Kan man förmå människor att jobba medflera olika system, få deras medverkan - lät vara att pant utgår? Det skullebli ett returglassystem, där glasen skulle återlämnas på ett visst ställe, ochett engångsglassystem, där glasen skulle återlämnas på ett annat ställe, ochsedan skulle vi också ha hushällsglasen. Ett återglassystem innebär en helhet, och det är fördelen.Jag tror också att man måste ha enkla och klara linjer när man går ut tillmänniskorna och ber dem ställa upp för renare miljö när det gäller glas o. d.Vi är därför tveksamma till om det går att förena flera olika system. Dessutom måste man väga in sysselsättningen päglasbruksorterna i detta sammanhang. Och det är klart att äterglassystemet ärviktigare för glasbruksorterna än ett utbyggt returglassystem - det skulle maninte klara. Till slut vill jag bara helt kort varna för den tolkningsom vissa talare i den här debatten har gjort, att det inte skulle vara frågaom en definitiv och bindande yttring frän sida. Vad riksdagenställer sig bakom är det som står i själva uttalandet, varken mer eller mindre,och det skall tolkas precis på samma sätt som man tolkar alla andra uttalandenfrän sida. Jag kan inte se annat än att regeringen har all anledningatt ta den här beställningen pä allvar. Beställningen innebär ett klart förordför införandet av ett återglassystem. Det finns inga breda utrymmen och bredahandlingsmarginaler på den här punkten. Utskottet har enhälligt sagt attriktningen skall vara mot ett återglassystem. Sedan kan regeringen återkomma omspeciella skäl dyker upp som inte har kunnat förutse. 1 så fall fårman söka sanktion för sin bedömning återigen. Med detta, fru talman, ber jag att fä yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan i betänkande 39. Återvinning av vin- och spritbuteljer 49OLOF () replik: Jag noterar att brådskan tydligen är stor ivarje fall pä sina håll. Jag vet att dryckesförpackningsutredningen håller påatt arbeta och kommer med ett betänkande . Skall man då inte kunnaavvakta det? är i och för sig öppen förkombinationen av returglas och återglas för krossning. Varför är man då inteberedd att acceptera en försöksverksamhet, som vi föreslår. År det brådskanåterigen som kräver att vi måste bestämma oss , bindande. En sådan här sak har så mycket teknik i sig attalternativen inte är klart definierade, och då är det orimligt att dra någraexakta slutsatser om sysselsättningseffekter. Det kan ingen av oss, varkenmajoritet eller minoritet, göra. Jag harstor respekt för att man vill upprätthålla sysselsättningen pä Nr 165 bruksörterna och det är ingen som med det här Fredaeenden underlaget kan svära på att det enaalternativet är bättre än det andra ur 3 juni1983 synpunkten, som.exempelvisindustriverket har framfört, att den kritiska gränsen för produktionsnivån är 400 miljoner förpackningar för de två Återvinningav bruken gemensamt. Vem är det somkan säga detta med ett sådant här vin- ochspritbutel- underlag? jgf Det förvånar mig litet att manskall behöva hetsa fram ett ställningstagande i en viktigprincipfråga på detta sätt, när vi nu tycks sträva i samma riktning. Denlåsningen tycker jag är helt onödig. Det är därför som vi står fast vid vår reservationi jordbruksutskottets betänkande. 50 (): majoritet yrkar i sittbetänkande 1982/ 83:39 avslag pä min motion 1982/83:484. Såvitt jag kan förståär avslagsyrkandet snarare betingat av några politiskt taktiska finesser än avsakskäl. Möjligen är det något slags utslag av eller ett exempel pä socialdemokraternasutsträckta hand - vad vet jag. Men eftersom majoritetsförslaget i praktikeninnebär att kravet i min motion blir väl tillgodosett -1, o. m. bättre än ireservationen, trots att där ej föreslås avslag på min motion-kommer jag attrösta för jordbruksutskottets förslag. Syftet med min motion var nämligen att medverka till ettförbättrat läge för våra kvarvarande förpackningsglasbruk. Givetvis inte baraglasbruken och sysselsättningen där utan också beredskapsskäl utgör motiv förmitt ställningstagande. Naturligtvis bör för olika glasförpackningstyperlämpligaste system väljas när det gäller återanvändning. Alltså börreturglassystemet vara kvar där det fungerar, t. ex. när det gäller öl- ochläskedrycksflaskor. Detta motsägs, såvitt jag kan begripa, inte heller avjordbruksutskottets majoritet. Därför kommer vi båda centerledamöter frånÖrebrobänken att rösta med majoriteten i denna fråga. Den exakta utformningen skall ju dessutom bestämmas isamverkan mellan regering, industrier och distributörer, med beaktande av inteminst miljöintressen. Alltså kan man tala om att en sorts försökssituationuppkommer när man följer majoritetens förslag. Och jag tror i det läget påförnuftets seger i denna i flera avseenden viktiga fråga. 51 i (): Moderata samlingspartiet står bakommajoritetsskrivningen från utskottet, och vi har för den skull inte antecknat oss pä talarlistan. Jag har emellertid under debatten kunnat förstå att det, ehuru det kan synas omöjligt, råder litet osäkerhet om vilka glas som omfattas av det föreslagna systemet. Jag vill därför för värt partis vidkommande peka på att det förslag vi står bakom inte omfattar andra flaskor än vin- och spritflaskor. Således berörs inte den del av återgångshanteringen som tillämpas vad gäller öl och läsk av det här förslaget. Vi har ett fungerande returglassystem, som vi 58 sätter värde pä och tycker är bra. Jag skall begränsa mig till denna korta deklaration om vilken Nr165 typ av glas som beslutet omfattar. Överläggningen var härmed avslutad.' Bekämpande av Anf. 52 FÖRSTE VICE TALMANNEN; salmonella hos Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande djiff 37 om bekämpande av salmonella hos djur. Bekämpande av salmonella hos djur 53 i (): I propositionen om bekämpande av salmonellahar regeringen i första hand föreslagit en obligatorisk kontroll av djur medavseende på salmonella. Sådan kontroll förekommer i och för sig redan men är nuenbart frivillig. Härutöver har i regeringspropositionen framförts att statenskostnader i samband med salmonellabekämpningen bör minskas samt att djurägarnabör kunna teckna försäkring för inkomstbortfall i detta avseende. Rent principiellt finns inte nägon avgörande invändningatt göra mot ett sådant försäkringssystem som har aviserats. Däremot lämnadepropositionen i sitt ursprungliga skick en hel del övrigt att önska. Såledeshade inte förutsatts att en del av ersättningsreglerna skulle föreligga dåpropositionens förslag började gälla. Efter överläggning i utskottet haremellertid sädana klarlägganden gjorts - vilket f. ö. framgår klart avutskottsskrivningen - att farhågor i detta avseende inte längre kvarstår. Det framgår således av utskottsskrivningen att utskottetockså förutsätter att vi får återkomma i frågan. Vi är från moderata samlingspartiet någotoförstående till den reservation som har avgivits av . Jag beratt med detta få yrka bifall till utskottets hemställan. 54 (): I det betänkande nr 37 frän jordbruksutskottetsom vi nu behandlar finns förslag till lag om bekämpning av spridning av salmonella.Denna lag skall ersätta en förordning som har funnits . Avsikten både med den förordningsom gällt och med den lag som föresläs är att förhindra spridning av salmonellatill människor. Vi har i en ganska restriktiv hållning i dettaavseende. Det innebär att vi gör ganska stora ingrepp när det gäller dem somkan bli utsatta för smitta. Besättningar kan komma att slaktas ut, ochdjurägarna kan inte själva påverka de ålägganden de i sädana fall får. Det ärett ganska stort samhällsintresse att dessa frågor hanteras på ett riktigtsätt. ' Voteringen redovisas efter debatten om JoU 37. Bekämpande av salmonella hos djur Lantbruksstyrelsen har till departementet avlämnat ettförslag till lag. Där har tagits upp både det som i härvar inne på, nämligen skyldigheten att underkasta sig kontroll, oeh ocksåersättningsreglerna. Ersättningsreglerna plockades sedan bort när regeringenlade fram sitt lagförslag. Men under lagrådsremissen har lagrådet pekat på attdet kanske inte är riktigt att göra pä det sättet. Vi har därför fråncenterpartiets sida motionerat om att även ersättningsreglerna borde vara med ilagen. Vi har under utskottsbehandlingen diskuterat möjlighetenatt detta kanske inte är nödvändigt, men att man i stället skulle fåförsäkringar om att ersättningsreglerna ändå skulle bli så bra att man kan troatt djurägarna kommer att bli något så när skadeslösa. Men utskottsmajoriteten håller fast vid det som står ipropositionen, nämligen att staten skall bära en mindre andel av kostnadernaför salmonellabekämpningen än den gör . Man utgår ifrån att ersättningentill den djurägare som blir drabbad kommer att minska. Det är inte heller klarthur ett sådant försäkringssystem som föreslås kommer att kunna fungera och intepä vilket sätt det skall finansieras. Det här innebär alltså en övervältring avkostnader på djurägarna. Det ligger i linje med vad regeringen gör i olikasammanhang. Vi hade ungefär liknande diskussioner beträffandedistriktsveterinärorganisationen. Utskottet hade då exakt samma skrivning,nämligen att staten skall bära en mindre kostnad än den gör ochdjurägarna en större kostnad. Vi kan inte ställa upp på den idén. Det sitter nu enlivsmedelsutredning och funderar över hur jordbruket skall fungera och påvilket sätt jordbruket skall kunna fä ekonomi i sin verksamhet. Under tidenskall vi inte försämra de ekonomiska förutsättningar som finns. Det är interiktigt att göra pä det sättet. Därför tycker jag att det är litet märkligt att vi harblivit ensamma om att reservera oss. Det borde vi rimligtvis inte ha blivit. Med dessa ord vill jag yrka bifall till vår reservation ijordbruksutskottets betänkande 37. 55ARNE i () replik: Helt kort vill jag säga att en felaktig slutsats. Det finns inga likheter mellan veterinärvärden ochden fråga vi nu behandlar, i annan mening än att staten möjligen avser attminska sin kostnad. Här är ju avsikten att djurägarna skall beredas möjlighettill ett försäkringssystem. För den skull är slutsatsen riktig att det finnsnägon parallellitet mellan en minskning av statens kostnad och inkomstbortfallför djurägaren. Vi förutsätter att sä inte skall vara fallet, och vi tror rentav att ett försäkringssystem kan ge lika gott skydd åt djurägaren och även blibilligare för samhället. En sådan utveckling ser vi inte som någon fara fördjurägaren, och det kan bli till nytta för samhället. 56LENNART BRUNANDER (c) replik: Samhället har ju strävat efteratt försöka minska sina kostnader för salmonellautslaktning. Detta är i dagredan genomfört så till vida att man numera inte kasserar alla slaktade djur ien besättning utan tar till vara dem som är möjliga att använda ur renthygienisk synpunkt. Det har gjort att samhällets kostnader har minskat medungefär 5 milj. kr. Men i detta sammanhang är det ändå sä, att man villövervältra kostnader från samhället pä djurägarna. Det framgår ganska klart avpropositionen. I det avseendet stämmer den liknelse som jag gör i mittanförande rätt väl. Vi vet inte hur ett försäkringssystem kommer att se ut, ochvi vet inte heller vad det kommer att kosta. Det är därför vi har reserveratoss mot utskottets hemställan. Vi tycker att det hade varit riktigare att väntatills man hade sett konsekvenserna av propositionens förslag och vetat vad manhade att besluta om. Bekämpande av salmonella hos djur 57 (): Ersättningsreglerna är föremål för översyn,och vi kommer med anledning av kommande budgetpropositioner att få ta ställningtill hur vi skall göra satsningar pä ersättning till dem som drabbas avekonomiska förluster på grund av salmonellaepidemier. Därför vill jag betraktacenterns reservation kanske mera som ett utslag av en önskan att fåreservationer lagda till handlingarna än att avvika frän utskottsmajoritetensställningstagande. Jag beratt fä yrka bifall till utskottets hemställan. 58 (): Vi har ju en annan uppfattning oeh tycker attriksdagen inte borde fatta beslut , eftersom man inte vet hurersättningsreglerna kommer att fungera. Det hade varit vetfigare att väntatills detta var klart. Då hade vi kunnat ta en klar ståndpunkt. Under utskottsbehandlingen framfördes också förslaget skulle skriva in i utskottsbetänkandet att det inte skulle bli någonekonomisk förändring för djurägare och att regeringen fick återkomma i frågan.När detta inte var genomförbart, hade vi bara möjligheten att reservera oss. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med253 röster mot 44 för reservationen av och . 11ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 47 förreservationen av och . 11 § Jordbrukets kapitalförsörjning Föredrogs finansutskottetsbetänkande /83:46 om jordbrukets kapitalförsörjning (prop. 1982/83:135). 59 (): I motion 2322 har vi från krävt attSveriges allmänna hypoteksbankers och landshypoteksföreningars ensamrätt attemittera prioriterade obligationer skall bibehållas och att den klart skallanges i landshypotekslagen. Eftersom regeringens proposition 46 inte innehåller dennalagtext, har det varit oklart om huruvida ensamrätten för prioriteradeobligationer hos landshypoteksbanken skall bibehållas eller ej. Men genom att vi i finansutskottet lyckats få enmajoritetsskrivning till lagtexten, där det klart framgår att denna ensamrättför hypoteksbanken även skall gälla, har motion 2322 av StigJosefson och tillstyrkts i den delen. När det sedan gäller reservation 3 har ledamöteri finansutskottet pekat på den stora lånevolymen pä drygt 5,4 miljarder kronor.Det innebär en genomsnittlig länekö på mer än 3,5 är med nuvarande emissionsvolym. Det leder till att många lantbrukare, särskilt yngre, iavvaktan på utbetalning av hypotekslånen, tvingas ta tillfälliga och dyrarelån. Vi anser därför att en höjning av emissionsvolymen är befogad, för att mandärigenom snabbare skall kunna lyfta av länen. Därigenom skulle lantbruketerhålla billigare krediter. Det medger i sin tur möjligheter tilllägre priser pä jordbruksprodukter och livsmedel. Jag yrkar bifall till reservation 3 och iövrigt till hemställan i utskottets betänkande. I dettaanförande instämde (). 60 (vpk): Jordbruket har en speciell och regleradställning inom näringslivet i vårt land. Det är inte en näring jämförbar medvilken annan näring som helst. Den är mycket beroende av statliga beslut, ochgenom gränsskydd är den skyddad från konkurrens utifrån. I proposition 1982/83:135 om jordbruketskapitalförsörjning föresläs att hypoteksbankens ensamrätt att låna upp medelmot obligationer för utlåning mot säkerhet i jordbruksfastigheter tas bort. Dennu föreslagna lagändringen innebär att det endast är de prioriteradeobligationerna som bankerna har ensamrätt att låna upp medel mot. Vi har i en motion till denna proposition ställt ossavvisande till att bankens obligationsmonopol avskaffas. Vi kan inte finnanågon anledning att ändra 20 § i landshypotekslagen, vilket skulle innebära ger möjlighet för andra kreditinstitut att utge oprioriterade obligationerför utlåning till jordbruket. Vi har också i vår motion berört priserna vid överlåtelserav jordbruksfastigheter, och utflödet av kapital från jordbrukssektorn.