prot · G60999 · 1982-12-31 00:00:00 — Betydande insatserkrävdes för lösande av komplicerade biologiska, ekonomiska, politiska ochsociala problem. FN:s miljöprogram () skulle vara samordnande organ ochgenomförandet grundas på nationella program. Berörda länder har emellertidvisat ett nedslående ointresse för aktiv medverkan, kanske beroende på dåligegen organisation. enda mera påtagliga resultat är den av ett antalregeringar bildade Club du Sabel, som lovat förutveckling av Sahel-länderna. Även ger mindre bidrag fill Club du Sabel. För att stoppa ökenspridningen och återställavegetationsbältena krävs massiva internationella insatser i vad gäller bådeforskning och praktiskt genomförande. Organisationer som UNDP, och en given plats i detta arbete. roll bör vara den pådrivande,dymedelst ytterligare befästande sin position som en av de ledande nafionernaför naturmiljöns bevarande. 68THURE JADESTIG (s): har under många årtionden varit ifokus. har den varit en av de stora oroshärdarna - därhar varit en ständig balansgång mellan krig och förhoppning om fred. I dagförvägrar ingen palestinierna deras rätt till hemland, som Israelsrätt att existera börjar betonas även i . Trots att existeratsom nation har några gränser ännu inte kunnat fastställas. besökte riksdagskollegan och jag området. Vi var i , och . Under senaretid har massmedia koncentrerat sitt intresse på och krisen ilandet. Vi kände ett stort behov av att utöver studier i få endirektbild av situationen i - få höra om problemen i och ombedömningen för framtiden. Vårt gemensamma studium i Mellanösternfrågan har pågåttsedan slutet av . Vi har alltid varit noga med att både se och höraolika personer. Massmedia har ju så lätt att koncentrera sitt intresse till enuppkommen dramatisk situation och gör inte de nödvändiga analyserna över de bakomliggandeproblemen. Under junikriget hörde vi talas om - även i dramatiskform - all den terrorbombning som drabbade de centrala delarna avBeirut. När man nu besöker huvudstaden - endast något efterkriget -blir man förvånad över att finna en storstad vars centrala delar är såintakta. Om man nöjer sig med att se de materiella skadorna - och bortser ifrånallt mänskligt lidande som ett modernt krig innebär - så konstaterar man attdet märks inte så mycket. centrala delar är uppstädade. Visst finns det krigsskador att se i staden - såväl fråninbördeskampen som från junikriget . Båda har sinamonument. Man räknar med att av krigsskadorna tre fjärdedelar kommer fråninbördeskrigen och sålunda en fjärdedel från junikriget . De senaste skadorna märks tydligast efter kuststräckan ochkring flygplatsen. De centrala delarnas ruiner härstammar från krigen frånmitten av ,. När vi så reste efter kustvägen - mot städerna ochTyr - där de stora flyktinglägren ligger - ja, då känner man igen sig frånTV-bilderna. Det är dåliga bostäder, helt eller delvis förstörda, nu på väg attrepareras. När man så möter människor i flyktinglägren - många från1948 års orostider - då inser man frågans storhet. Det handlar om dessaPalestinaflyktingar som varken libaneser, israeler eller major vill attde skall vara kvar i . var ju på sitt sätt ockuperat av PLO - mendå var dessa flyktingar i lägren skyddade av dess soldater. De libaneser som fick lämna plats för PLOvänder nu åter till sina hemorter. Många var också de mänskliga tragedier somdå utspelades, och det förenklar inte dagens situation. är södra delvis under israelisk kontroll.Där finns också observationspunkter för Unifil, FT>J-soldater. En stor delav området kontrolleras av major trupper. Ett faktum är att Libanonscentralregering kontrollerar enbart en mindre del av landets territorium. Under vår resa efter kustremsan noterade vi kilometervisav apelsinlundar vars frukter inte hade plockats ner. Landets jordbruk kansnabbt slås sönder. I noterade vi att det var betydligt billigare attköpa t. ex. israeliska frukter och grönsaker än de inhemska. Libanonssituation är sålunda mycket komplicerad. flyktinglägrenhar det svårt - även om UNRWA gör stora insatser. Dagen vi besökte hade flygblad spritts blandpalestinierna som bodde i stan. Det korta innehållet var följande: Ni palestinier vet att ni inte är önskvärda. Vi kan integarantera er säkerhet. Ge er därför i väg till lägren - annars. Flygbladen var undertecknade av röst. Och manbehöver inte ha så stor fantasi för att förstå att säkerheten för människorna idessa läger är mycket skör. Det finns två krav man måste ställa. Jag är medveten omatt de i sig är motstridiga. Men enligt internationella konventioner måsteIsrael garantera befolkningen säkerhet. De israeliska soldaterna måste stannakvar till dess att andra kan överta ansvaret. Men måste ju dra sig ut ur . Det måsteinnebära att FN övertar ansvaret. Jag hoppas att regeringen på något sätt kanaktualisera den här frågan internationellt. Humanitärt och mänskligt är detta inuet en mycket viktig fråga. Vi besökte också . Vi samtalade med företrädareför palestinier såväl i som på . Vi hade också samtal medrepresentanter för Begins administration, liksom för oppositionspartiet . Det finns många problem som man ser framför sig när manförsöker tränga ned i frågor av denna storhet. Hindren är många innan man kannå vad vi alla önskar - en fredlig utveckling. Det finns emellertid mångaöppningar. Fredsplaner är publicerade från olika utgångspunkter, och mångakrafter synes önska delta i fredsprocessen. Trots alla svårigheter och barriärer måste vi varaförhoppningsfulla. Allt är beroende på den goda viljan i det mänskliga sinnet,nämligen förmågan att kunna erkänna varandras existens. Vägen ut ur krisen ärnaturligtvis besvärlig och lång, men den är nödvändig. Det finns inga andragränser än fredens. påmorgonen fick jag i mitt postfack ett litet lyriskt stycke av enföreningskamrat från , . Hon säger så här:"FRIHET är att unna sin nästa samma värde som man själv vill ha i egna ochandras ögon FRIHET är den storemästarens ord 'Allt vad ni vill att människorna skall göra er det skallni också göra dem' Ja, det är FRIHETEN den stora och svåra." Jag tyckeratt hon mycket väl har formulerat tankar som vi bör ha i en utrikespolitiskdebatt som denna. För freden ingår också frihetslängtan. 69 (): Jag skulle först vilja göra några reflexionerom den kritik som moderata samlingspartiet fått mottaga för vår inställningtill kyrkornas namninsamling för fred. Uppropet innehåller bl. a. ett krav påfrysning av antalet kärnvapen. Man kan konstatera att det kravet helt överensstämmer medden ena sidans uppfattning, med uppfattning. Är det krav somleder till ökade möjligheter för en fredUg utveckling? Enligt min mening finnsdet betydande risker för att det är tvärtom. Om däremot förhandlingarna mellanUSA och rent hypotetiskt skulle leda till att minskar sittantal medeldistansrobotar av SS 20-typ i till t. ex. 50 stycken ochNATO-sidan då avstår från att utplacera sina robotar, då skulle i realitetenantalet kärnvapen minska med nära 300, och fördelningen skulle sannolikt varasådan att en bättre balans skulle uppnås. En sådan utveckling borde vi ha allanledning att hälsa med tillfredsställelse. Det är därför olyckligt att stödjaett förslag som ensidigt gynnar den ena parten. Det måste, för alla reflekterande människor, framstå somen tragedi att en så stor del av världens begränsade resurser går fill vapen.En värld som på många håll saknar möjligheter att klara även den nödvändigasteförsörjningen av mat och husrum skulle ha behov av en väckelse på deninternationella solidaritetens område. Denna väckelse borde starta iSovjetunionen och . En balanserad nedrustning i dessa länder skulle friställastora tillgångar att kunna användas för ökat bistånd till behövande länder. 1dagsläget är både och på biståndsområdet. Enkraftfull hjälp från dessa länder borde kunna öka förutsättningarna för envaraktig fred. En stor mängd konfliktanledningar skulle falla bort. Vårt land skall självfallet på det internationella planetaktivt och målmedvetet arbeta för en förändring i denna riktning. Det finns vissa grundförutsättningar för den självständigaoch alliansfria utrikespolitik som vi vill föra och som ytterst syftar till attgarantera freden i vårt land. En sådan grundförutsättning är ett starkt svensktförsvar. Det förslag som moderata samlingspartiet framför till årets riksdaginnebär att vi vill säkerställa ett sådant försvar, och det bygger på försvarsbeslutet1982 -som samtliga borgerliga partier stod bakom. Det kan finnas anledning att erinra om den allvarligasträvan att åstadkomma en bred enighet i försvarspolitiken som utmärkte TageErlander. Han upplevde enigheten som mycket värdefull, inte minst därför attden stärkte vår utrikespolitiska linje. Jag skulle gärna vilja uttrycka enförhoppning att en sådan försvarspolitisk enighet skall bli möjlig i framtiden.Landet skulle vinna på det. En annan grundförutsättning för en oberoende utrikespolitikär att vi även vid en eventuell avspärrning framför allt kan klara vårlivsmedelsförsörjning. ' jordbrukspolitiska beslut fastslårjordbrukets betydelse ur beredskaps- och försörjningssynpunkt och fastslårbehovet av säker tillgång på livsmedel. Vikan konstatera att jordbruket f. n. väl fyller de krav man kan ställa på det.Näringen har t. o. m. lyckats så väl att vi just nu har betydande överskott pålivsmedel. Detta har i den allmänna debatten utpekats som ett mycketbekymmersamt faktum. Exporten av livsmedel sker normalt till lägre priser änvad som erhåUs på den svenska marknaden. Jag skulle bestämt vilja hävda attöverskotten trots detta är en tillgång. Fördet första ökar våra möjligheter att även i ett kärvt läge med avspärrning ochkanske brist på viktiga produktionsmedel upprätthålla en god försörjning medlivsmedel. Att i goda tider ha ett visst överskott torde mot den bakgrundenvara nödvändigt. Fördet andra har de svenska exportansträngningarna lyckats förvånansvärt bra.Exempelvis har exporten av griskött i åruppgått till . Det innebär en ökning från motsvarande periodföregående år på . Dessutom har en stor del av exporten gått till ochkunnat ske fill priser som motsvarar de svenska. På samma sätt har en betydandeexport av oljeväxtfrö tiU kunnat äga rum till goda priser. Exporten avlivsmedel tillför vårt land betydande valutainkomster. Fördet tredje måste det ur global synpunkt vara rikfigt att vi utnyttjar deproduktionsresurser vi har och genom detta bidrar till världens livsmedelsförsörjning.En del av vår hjälp till sker enligt konvenfionen omlivsmedelshjälp, där bidrar med vete. Detinternationella beredskapslagret får svenskt stöd med likaledes veteoch matolja. Närman vet vUket enormt behov av hjälp har måste man reagera införuppgiften att havre eventuellt skall användas som energikälla. Denhär frågan har berörts under dagens debatt. Spannmålen kansjälvfallet få en rimligare användning i en svältande värld. Vårhuvudinriktning vad beträffar u-hjälpen måste ändå vara att istörsta möjliga utsträckning skall producera sina egna livsmedel. Här skall vistödja dem. Isammanhanget kan det vara värt att påminna om de förhållanden som rådde ibörjan av . Då var världens produkfion av livsmedel hårt ansträngd,vUket bl. a. visade sig genom att vår prisnivå i kom att liggaunder världsmarknadens. Det finns anledning att ha en betydande ödmjukhet inför de härfrågorna. 70 ()replik: Jag uppfattade det så, att invände mot vad jag sade omkyrkornas namninsamling. upprepade vad man brukar säga från moderathåll, nämligen att man inte kan ställa upp bakom kyrkornas namninsamling pågrund av att den talar för en frysning. Det är, sade , uteslutandeen sovjetisk inställning. 13Riksdagens protokoll 1982/83:98-99 För detförsta är det ju en svensk inställning! För det andra är det en mycket stark opinion i somvill ha till stånd en frysning. I FN har man röstat om den här saken. Det var 119 nationermot 6 som ställde sig bakom kravet på en frysning. Vi har fått reda på att en majoritet irepresentanthuset i står bakom kravet för en.frysning. Det är väl då ändå ganska förmätet att säga att detta ären ensidig sovjetisk inställning! Nej, det är en svensk moderat inställning,med stöd i högerkrafterna i ! 71 () replik: När det gäller strategiska kärnvapen skulle visäkert kunna acceptera en frysning enligt det förslag som kanske är avsiktenmed kyrkornas namninsamling. Men när kravet överförs på de känsliga förhandlingarom medeldistansvapen som f. n. pågår i kan vi inte vara med. Det är väl rätt egendomligt att moderata samlingsparfiet iSverige i det fallet har sällskap med socialister överallt i världen. Detär t. o. m. så att vi i praktiken har sällskap av de franska kommunisterna,vilket väl måste registreras som en egendomlighet. Vi tycker att det finns allanledning att lita på de förhandlingar som pågår. Jag skulle tro att enbetydande reduktion av kärnvapnen de facto kommer att bli resultatet avförhandlingarna i . uttryckte också den uppfattningen isitt tidigare inlägg. Jag hoppas verkligen att hon och vi får rätt på denpunkten. 72EVERT () replik: Utan att närmare gå in på frågan om antaletkärnvapen vill jag säga att vi vet att det finns ungefär 60 000 i världen,varav ungefär 15 000 är placerade i . Man kan säga - det är ett uttrycksom har använts - att är nedlusat med kärnvapen. resonerar man här så, att har den ena sidan ettkärnvapen till, så måste den andra sidan ha ett kärnvapen till, trots att baraen liten del av kärnvapnen på den ena sidan, om de används mot fienden, ärfillräcklig för att förstöra både fienden och det egna landet. Det är faktisktså att vi kan förgöra varandra i världen med bara den enda sidans kärnvapen. Den opinion som här bärs fram gäller en frysning på bådasidorna. Det handlar om utveckling, produktion, lagring och stationering. Jag kan inte tänka mig att den amerikanska opinionen, närden är förankrad i representanthuset av republikaner som Hatfield, skulle varaså naiv att den låter sig luras av en sak som bara skulle gynna Sovjetunionen.Jag tror att den grundläggande orsaken till att inte vill vara medpå den här namninsamlingen är att man vill markera en helt annan utrikespolitikän den som den övriga delen av denna riksdag står för. Jag skall kanskefillägga, att även om kyrkorna har eftersträvat sådana formuleringar att nästanvarenda en kan ställa sig bakom dem, behöver man nödvändigtvis inte accepteravarenda bokstav. Det här är ju en opinionsyttring. Nog skulle det vara skönt omockså sällade sig till kyrkornas strävan och inte så att säga maldesig ur också den här opinionen, som vi är så beroende av. Man har velat markerasin inställning i denna fråga, precis som i alla andra utrikespolitiska ochsociala frågor. 73 () replik: Man kan med hänsyn till vad som här sagtsverkligen undra varför en stor del av kyrkan står utanför den härnamninsamlingen. Det har faktiskt bildats en rörelse inom kyrkan som går emotdenna namninsamling. Man kan också fråga sig varför betalar utstora summor, lägger ner mycket propagandapengar för att backa upp den. Jag vill ånyo konstatera att den moderata uppfattningen idet här fallet i stort sett sammanfaller med socialdemokraternas iVästtyskland, linje, med linje i - om jaginte minns alldeles fel, ingår en hel del kommunister i regering.Vår allvarliga och genomtänkta bedömning är den att vi bäst gagnar freden genomatt försöka inta en så neutral ståndpunkt som möjligt. Därför har vi hamnat påen annan ståndpunkt än många andra. Det är bara att konstatera. Ni kan vara lugna. Vi har samma behov av att verka förfredsfrågor som alla andra. Det är självklart. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 74HANS (): Utrikesminister har med rättai dag konstaterat att det totalt sett råder en ungefärlig militär balans mellanallianserna. Han har vidare sagt att den bör bibehållas, men på en betydligtlägre nivå. Då det gäller kärnvapenpotentialen är det sannolikt så attden västliga alliansen har en större potential än den andra sidan. Det är här fråga om ståndpunkter och uppgifter som funnitsmed i bilden sedan åtskillig tid tillbaka. Förändringen av ståndpunkten kom ioch med att fick en ny regering, Reaganadministrationen. Man har aldrigkunnat belägga att den överlägsenhet som Reaganadministrationen påstårföreligger såvitt avser finns i verkligheten. Det material som har lagts fram av oparfiska insfitut,exempelvis , har inte givit stöd för den nya uppfattning somReaganadministrationen har gjort sig fill tolk för. Att sedan moderatasamlingspartiet har följt Reaganadministrationen i spåren är en sak som moderaternafår göra upp med sig själva. Alldeles klart finns en god grund för denståndpunkt som regeringen har intagit i denna fråga. Jag begärde inte ordet iförsta hand för att säga detta, utan mitt anförande skall handla om situationeni södra . Apartheidpolifiken i södra är ett hot mot internationellfred ochsäkerhet, framhöll utrikesminister i sitt tal i förmiddags.Läget i södra har förvärrats avsevärt . I takt med den ivissa avseenden positiva utvecklingen i frontstaterna och framstegen förbefrielserörelsen i och har Apartheidregimensangreppshandlingar ökat kraftigt. Det främsta målet för angrepp, utankrigsförklaring, är . I ockuperar en sydafrikansk invasionsarmébetydande områden i söder, medan sabotage och terrorism förekommer längrenorrut. I Mogambique kompletteras det ekonomiska sabotaget medstarkt ökade resurser tiU den Sydafrikaledda organisationen som är inriktadpå terror och sabotage mot civila mål. I opererar sydafrikanskaenheter och Sydafrikatränade ligor för att förvärra de inrikespolitiska problemsom nu råder i landet. Andra frontstater drabbas på i viss mån liknande sätt.Nyligen gick sydafrikanska enheter in i huvudstad och dödade ien veritabel massaker nära 50 personer av både inhemsk och sydafrikansknationalitet. I slutet av kommer det att hållas en storinternationell solidaritetskonferens med frontstaterna i , med stöd avpresident samt av ledarna för frontstaterna och för befrielserörelserna isödra . Det finns enligt flera källor en sydafrikanskockupationsstyrka i på mellan 80 000 och 100 000 man. Denna används föratt terrorisera landets befolkning. utgör också en militär bas förSydafrikas ständiga angrepp mot grannländerna. presenterade i november förra åreten rapport om kränkningarna av de mänskhga rättigheterna i . I rapportenredogörs bl. a. för att människor hålls fängslade utan rättegångar, sitterhäktade utan tidsbegränsningar och blir torterade, ofta i hemliga interneringscentraler.I rapporten beskrivs också hur människor försvinner efter arresteringar och hurpolitiska motståndare avrättas utan att någon domstol har avkunnat någondödsdom. efterlyser en oberoende rättsligkommission för att undersöka tortyr och andra övergrepp. Denna undersökning börföretas inom FN:s ram, i första hand genom att en särskild undersökningskommissionfilisätts. En kolonial utplundring av tillgångar skersystematiskt av Apartheidregimen i . En stor export äger rum från , främst till ochandra västländer. Särskilt oroande är den stora export som sker av uranium frånNamibia. Landet är den i storleksordning femte exportören i världen av dennaytterst eftersökta vara. Den svenska importen direkt från är enligtimportstatistiken obetydlig och omfattar och andra skinnvaror samt småmängder mineraler. Dessutom kan varor från ingå i import frånSydafrika. Från finns ett FN-dekret - dekret nr1 - till skydd för naturtillgångar. Detta dekret förbjuder export avNamibias naturtillgångar utan tillstånd av . Förslag harframlagts om att dekretet skall göras tiU nationell lagstiftning för FN:smedlemsländer och att dekretet liksom den nafionella lagstiftningen skallförses med straffbestämmelser. FN har även uppmanat sina medlemsländer att inte barastoppa all import utan även andra ekonomiska förbindelser med somillegal företrädare för . Inga ekonomiska förbindelser kan under rådandesydafrikansk ockupation upprätthållas med utan medverkan av denmakthavande Pretoriaregimen. Vid för sankfioner motapartheid samt solidaritet med befrielsekampen i södra förra åretföreslogs bl. a. att skulle för egen del omsätta dekret nr 1 i svensklag och fillfoga straffbestämmelser för brott mot denna lag, att andra staterskulle uppmanas att göra detsamma samt att aktivt skulle verka för attdekret nr 1 med straffklausul antas av . Jag har tillsammans med andra ledamöter i kammaren väckten motion med förslag i den riktningen. I sitt anförande vid konferensen framhöll utrikesministerBodström bl. a. att FN-planen är en demokratisk och fredlig lösning påNamibiaproblemet. Den skulle ge folk rätten att självt bestämma sinframtid utan inblandning utifrån. Det mest kännbara påtryckningsmedlet på attlämna är uppenbarligen sanktioner. verkar för att FN:ssäkerhetsråd skall besluta om sådana. Att införa sådana ekonomiska sankfionermot att rasistregimens ekonomiska utveckling drabbas allvarligt är internafionell polifisk fråga. , och har hitintillskonsekvent inlagt veto i säkerhetsrådet mot förslag i den riktningen. En radstater, däribland , har därför valt att införa egna avgränsadesanktionsåtgärder mot förbindelserna med , i avvaktan på beslut om internationellasanktioner. Den svenska lagen mot nyinvesteringar i och ärett exempel på detta. F. n. pågår en översyn av den lagsfiftningen, och förslagväntas bl. a. om förbud mot teknologiöverföring till . Det kan varanära till hands att nya propåer om punktåtgärder mot rasistregimen hänvisastill den pågående utredningen. Åtskilliga åtgärder borde kunna vidtas utan avvaktar en övergripande lagstiftning. m. fl. begärde i en motion i fjolföreskrifter om att statliga företag inte skulle handla med Sydafrika.Riksdagen var då inte beredd att acceptera kravet. Den alarmerande utvecklingeni södra och den växande opinionen här hemma gör det befogat att ånyoöverväga det kravet. Det är oklart vilken omfattning de statliga företagenshandel med kan ha. Mycket talar dock för att volymen är obetydlig. Ifallet Vin-& Spritcentralen utgör importen från avden totalt Nr 99 försålda volymen. Det är såledesinga stora värden som sätts på spel. Onsdagenden Visserligen kan det hävdas attåtgärderna därmed inte heller påverkar 16 mars1983 , men få bedömare anseratt sanktioner skall ses som det vapen som får rasistregimen att falla. Sanktionerna har andra funktioner, som också Utrikes-och utrikesminister vid . handelspolitisk Ekonomiska sanktionsåtgärder skullenämligen även ha effekten att visa debatt näringslivet och regeringen iSydafrika att landet inte är en accepterad partner idet västliga ekonomiska systemet. , , beviljade i början avnovember 1982 ett lån på till . Lånet har väcktstark kritik och strider mot instäUning att inte ge stöd av detta slagtill den brottsliga apartheidregimen i . Den nordiska representanten iIMF, vilken även företrädde , röstade inte emot beslutet och stödde inteens ett förslagom att IMF skulle uppskjuta beslutet. Regeringen måste aktivtverka för att söka förhindra en upprepning av detta ställningstagande. Vi skall fortsätta vår kamp mot dödsstraffet, sadeutrikesministern i sitt tal . Det finns sex unga människor i åldern 23-28år som väntar på avrättning i . Defence and , enorganisation med säte i till stöd för apartheidregimens offer, vädjarfill världsopinionen om hjälp för att rädda dessa unga män. Defenc and Aid fårsom bekant svenskt statligt stöd till sin verksamhet. Denna vädjan för dedödsdömda hoppas jag skall få en stark svensk anslutning. Själv har jag sänt envädjan till president och också fått ett svar. Blir protesternatillräckligt starka, kan de dödsdömda räddas. Det finns tidigare exempel på attså har skett. 75 () replik; I nattens sena timme går uppoch raspar ur sig en anklagelse mot oss moderater för att i alla hänseendenvara styrda av den amerikanske presidenten i våra säkerhetspolitiskabedömningar. Låt mig inte fresta kammarens tålamod med att bemöta dessadumheter, låt mig bara säga att vad sade är både okunnigt ochoförskämt. 76 HANS () replik: Jag har bara redogjort för hur läget är då detgäller balansen i fråga om de militära styrkorna och kärnvapnen.