prot · G60933 · 1982-12-31 00:00:00 — Beredningen hade kommitfram till aft det infe fanns några vägande skäl för att behålla dem.Bestämmelserna hade näsfan inte använts alls. I stället var def mycket vanligtmed frivilliga överenskommelser om förvaltning av pension och sjukpenning- t.o. m. så vanligt aft flera kommuner upplevde det som etf problem. De villeförsöka minska antalet överenskommelser och arbeta för att klienterna skullefränas aft själva klara sin ekonomi. Def är ju det som är grundtanken i helasocialtjänstlagen - att man själv skall fa ansvar för sin situation och försitt liv . Regeringen följde beredningens rekommendationer, ochriksdagen kunde besluta om aft avskaffa dessasärbestämmelser. För att inga missförstånd skulle uppstå preciserades 16 kap.12 § lagen om allmän försäkring så att def klart framgick aft särskiltkvalificerat missbruk av beroendeframkallande medel också skulle omfattas avden allmänna regel som finns om utbetalning i särskild ordning av pension. Utskottet anser infe att det nu finns anledning förriksdagen att frångå sitt fidigare ställningstagande. De nya reglerna har varit i kraft knappt etf år.Effekterna av socialtjänstreformen och LVM kommer att följas upp såväl avsocialberedningen som inom . När def gäller problemet med aft många samlar på sigsjukpenning under en vårdtid pågår just nu på departementet en översyn omdefta. Man ser alltså över bestämmelserna om sjukpenning vid vistelse päinstitution. Jag yrkar därför avslag pä reservation nr 1 och bifallfill utskottefs hemställan i denna del. Den fråga som tas upp i reservation nr 2 är intehellerdenny för . Vi har fidigare avslagit förslag medsamma innebörd. Det är rikfigt, som själv sade, att antaletförfidspensioneringar fill följd av missbruk sjunker. Utskottet säger ju ändåklart ifrån aft det är angeläget aft man genom kraftfullarehabiliteringsåtgärder och andra åtgärder fortsätter att nedbringa antaletförtidspensioneringar av det slaget. Men några särskilda åtgärder frånriksdagens sida tycker vi inte är påkallade. , De krav på åtgärder som anges i reservationen finnsredan lagreglerade i bl. a. socialtjänstlagen. Där är socialnämndens ansvarklart fastslaget, att hjälpa och stödja den enskilde i olika situafioner ilivet när han är i behov av sådant stöd. Vård och behandling regleras där,likaså samverkan med andra Def är alltså saker som efterlyses ireservationen. Detta gäller också de ideella organisafionernas ställning. Det gäller nu för oss aft se till att socialtjänstlagensintentioner uppnås. Men då krävs bl. a. resurser - och det är inte alltid somvi är överens när det gäller den delen av problemet. Det finns alltså redan enlagreglering av de åtgärder som önskas i reservafionen. Denna lagregleringföljs, som jag nämnde fidigare, fortlöpande av socialberedningen. Rehabiliteringsfrågorna i stort kommer ju aft behandlas ietf senare sammanhang - ja, redan inom - här i kammaren. Därvid kommerförsäkringskassans roll att särskilt belysas. Jag yrkar avslag också på reservation nr 2 -och bifall fill utskottets hemställan på samtliga punkter. AnL 57RUNE (): i och jag såg oss dessvärre,tvingade aft redan på årets vårsessions första dag motionera i den härfrågan om socialförsäkringsförmåner till missbrukare. Vår motions nummer är1981/ 82:171. Anledningen fill motionen var att den 15december 1981 bl. a. antog lag om vård av missbrukare i vissa fall, LVM. Isamband härmed upphävdes 18 § 3 kap. lagen om allmänförsäkring. Detta innebär att socialnämnderna inte längre hos allmänförsäkringskassa kan ansöka om att sjukpenning vid uppenbara fall avmisskötsamhef skall utbetalas fill socialnämnd. Den fidigare bestämmelsen ilagen om allmän försäkring har möjliggjort för socialnämnderna aft i uppenbarafall av gravt missbruk uppbära sjukpenningen och använda den till nödvändigautgifter för missbrukaren och hans eventuella familj. Man har också genomsådana beslut kunnat reducera ett fortsatt missbruk. Vi fann det också stötande att missbrukare skall kunnaförbruka hela sin sjukpenning på inköp av alkohol och narkofika, medansocialvården får svara för boendekostnader och uppehälle i övrigt. Det bör observeras att den som varit intagen för vård medstöd av LVM i många fall kommer att kunna lämna vårdinrättningen med betydandebelopp i hopsparad sjukpenning. Det är otillfredsställande att man viduppenbara och återkommande fall av missbruk infe skall kunna omhänderta ochförvalta sjukpenning fill det bästa för en missbrukare och hans anhöriga. Defväsentligaste är dock att en sådan möjlighet i många fall är till avgjordfördel för en missbrukares rehabilitering. Även i situationer där missbrukare värdas påfrivilliginstitufion bör socialnämnden efter beslut av allmännaförsäkringskassan kunna erhålla rätten att uppbära och förvalta sjukpenning.För aft skall kunna fatta sådant beslut måste def alltid klartkunna styrkas att missbrukaren genom sitt missbruk är ur stånd att självförvalta sjukpenningen eller att det är fill men för hans fortsattarehabilitering. Eftersom många sjukskrivna, även under vistelse påvårdinrättning, kommer att kunna ha fillgång fill betydande belopp kan def, ifall där vårdtagaren saknar insikt. medförasvårigheter aft genomföra vården. Genom riksdagsbeslutet borttogs också möjligheten i16 kap. 12 § lagen om allmän försäkring för socialnämnden att ansöka hosförsäkringskassan om utbetalande av pension för missbrukare avberoendeframkallande medel, där svår misskötsamhef föreligger. Visserligenkvarstår möjligheten för att besluta om aft pensionen utbefalastill socialnämnden, men ansökningsmomentet har tagits bort. Detta var enligt vår mening ett olyckligt beslut, eftersomförsäkringskassan sällan har kunskap om huruvida en försäkrad missbrukaralkohol eller narkotika i sådan omfattning att han därigenom saknar förmåga aftsjälv förvalta sin pension. För aft denna möjlighet skall bli meningsfull bör alltsåansökningsförfa-randet återinföras, så aft socialnämnden när det gällermissbruk av alkohol och narkotika i uppenbara faU skall kunna ta inifiafiv fillatt pensionen utbetalas fill socialnämnden. Jag vill också gärna citera vad utskottet skriver på s. 2i sitt betänkande: "Beredningen" - här avses socialberedningen -"hade funnit att bestämmelserna i 16 kap. 12 § första stycket AFL omutbetalning av pension som tillkommer alkoholmissbrukare sällan kom tillanvändning och att motsvarande bestämmelser om sjukpenning och föräldrapenningnästan inte alls användes. Det var däremot, framhöll beredningen, inte ovanligtatt utbetalning skedde till socialförvaltning efter frivillig fullmakt från denförsäkrade." Det är alltså anledningen fill att man tog bortbestämmelserna. För mig är det förvånande att man hade så ringa kontakt medsocialtjänstemännen att man inte visste att def var just därför att de hadelagens möjligheter att falla tillbaka på som de kunde träffa dessa"frivilliga" överenskommelser. Def var just det förhållandet att manhade en laglig möjlighet att i socialnämnden fatta beslut att omhändertapensionen som gjorde att man kunde träffa "frivilliga"överenskommelser. har den möjligheten försvunnit. Jag har haft kontaktmed ett flertal socialarbetare i som förklarat att inga snabbare harlärt sig denna ändring i socialtjänstlagen än missbrukarna. De säger nu: Kominfe till mig, jag klarar det här själv. Det innebär att socialförvaltningenallt oftare får gå in och betala hyran, därför att def inte finns några pengartill def - de är förbrukade för länge sedan. Det gäller både den som harpension och den som har sjukpenning - de använder den fill alkohol ellernarkotika, och de har många villiga kamrater som hjälper till att göra av medde kontanter de får i sina händer. Som litet fränt säger; Omsamhället så snabbt som möjligt vill bli av med sina alkoholister är detta enutmärkt väg. De kommer att supa ihjäl sig betydligt snabbare än de haftmöjlighet till förut, då man i alla fall såg till att den sjukpenning ellerpension vederbörande hade i första hand användes fill att betala bostaden. Detblev då lika mycket mindre över aft använda till alkohol och liknande. Med dettavill jag yrka bifall till reservation 1. reservation vinna kammarens bifall nU - det finns tyvärrrisk för det -försäkrar jag att jag återkommer med mina yrkanden i motion nr171, eftersom jag anser att de där föreslagna åtgärderna är betydelsefulla föreffektiv vård och hjälp åt missbrukare och deras eventuella anhöriga. AnL 58 (): Jag måste påminna om vad jag sadeinledningsvis - jag vet inte om han lyssnade på det. Man har analyserat behovetav dessa bestämmelser, och en enig socialberedning har sagt aft det infe finnsnågot sådant behov. Man har frågat flera olika typer av kommuner, och man har haften hearing med storstadskommuner, där bl. a. var med. Så jag undrar vem def är som har dålig kontakt medsocialtjänsfemän. I beredningens material redogörs för de diskussioner somhar förts. Man har ställt frågan om bestämmelserna behövs och vilken inverkande kan ha haft på antalet frivilliga överenskommelser. Samtliga säger: Vibehöver infe bestämmelserna. Tvärtom har vi problem med att alltför mångamänniskor vill att vi skall förvalta deras pension och sjukpenning och ta ettansvar som de själva egenfiigen borde ta. Det förhåller sig alltså tvärtemotmot vad säger. Då kan man fråga sig: Vem anser att def finns etf behov avdessa regler? Det är tydligen och som gör det. Inga andragrupper har framfört önskemål om att bestämmelserna behålls. Dessa bestämmelser avskaffades under folkparti- ochcenterpartiregeringens tid. Det är alltså som har lagt framförslaget för . Och jag håller med henne om aft bestämmelserna infebehövs. Vi har fått en analys av behovet av dem. Jag litar påsocialberedningens bedömning i detta fall, och det har ocksåsocialförsäkringsutskottet gjort. AnL 59 (): Det undandrar sig mittbedömande var socialberedningen har inhämtat sina informationer. Men det hadeinte skadat om hade varit närvarande då alkoholpolikliniken iGöteborg och dess anställda vid en hearing redovisade sin synpå denna fråga. Etf flertal socialtjänsfemän och representanter för samtligapartier var närvarande. vill väl infe påstå aft socialläkaren och hans medhjälpare är helt okunniga om hur detta har fungerat efterden ? Jag tror i varje fall infe def. Jag litar på aft deinformationer de har givit mig är bärande. AnL 60LENA (): Tyvärr var jag inte inbjuden fill deöverläggningarna, men de var säkerligen intressanta. Jag tror också att det är intressant aft fa enprincipdiskussion om rätten till sjukpenning. Den är, som vi alla vet, enersättning för inkomstbortfall. Om vi beslutar att någon annan skall bestämmahuruvida man själv får ta hand om den, bordevi i rimlighetens namn också besluta om hur man får hantera sin lön. Men detdiskuteras sällan. Vi ifrågasätter infe att någon kan använda sin lön på ettsätt som inte står i överensstämmelse med t. ex. Jagvill alltså påminna om att sjukpenning och pension är ersättning förinkomstbortfall. Jag tycker def vore bra om vi tog reda på hur mångamänniskor.def här egenfiigen gäller. De allra flesta av de grava missbrukarnahar ingen sjukpenning. De är nollklassade ganska tidigt, därför att de aldrighar fått tillfälle till ett jobb som grundar rätfen till sjukpenning. Problemetär nog det motsatta - det är få som har rätt till sjukpenning. AnL 61 (): De bestämmelser som vi diskuterar har varit ikraft under mycket kort fid, och etf hållbart argument i brukar varaatt man inte skall ändra på saker för snart utan vänta på erfarenheterna. Jagtycker det är ett dåligt argument, eftersom erfarenheten redan efter mycketkort fid har visat att det var ett dåligt beslut som vi råkade fatta. Man bör också lägga märke fill aft vad som föreslås imotionerna och reservationerna är att vi skall ge socialnämnderna möjligheter,infe skyldigheter. De socialnämnder som inte behöver defta instrument kommerinfe heller - def är jag övertygad om - att tvingas använda det. Men de rättmånga nämnder och de rätt många tjänstemän - jag håller med om det- som redan under denna korta tid har hunnit höra av sig är i många fall drivnatill förtvivlan. Dem är vi beredda aft ge en möjlighet. Värre än så är detinfe. AnL 62 (): Def låter mycket bra aft man vill gesocialnämnderna denna möjlighet, men dessa har inte allfid ansett sig behövaden. Det har vi tagit fasta på. Det gäller väl att försöka rensa bort en mängdbestämmelser som leder till krångel och byråkrati; det är något som vi oftabrukar diskutera. Aft det skall skapas stort utrymme för den enskildamänniskans frihet brukar ju också vissa parfier fala för. Jag tycker att det ärganska bra ställt med def i detta fall. Socialnämnderna har alltså infeansett sig behöva dessa regler, och då finns det inte heller någon anledningatt förhasta sig. Socialberedningen följer utvecklingen med uppmärksamhet, ochjag tycker att vi f. n. kan luta oss mot beredningen. AnL 63NILS CARLSHAMRE (m): Utvecklingen går ganska fort på detta område.Jag är övertygad om att vi, om vi går ut med samma fråga fill allasocialnämnder , får en annan svarsfördelning än för bara sedanpå grund av de erfarenheter som de har gjort under fiden. Det är klart aftdessa erfarenheter växlar från ort fill ort med de olika förhållanden sområder. Det stårklart att det har börjat växa fram en stark efterfrågan på att få ta initiafiv fill vissa rehabiliteringsinsatser. Dessaanvänds visserligen inte särskilt ofta men de kan ändå utgöra en säkerhet.Åtskilliga efterlyser också dessa insatser, och jag kan infe inse att de kanvara fill skada för någon, men väl fill nytta för ganska många. AnL 64 (): Egenfiigen sade vad jag hadetänkt säga. Låt mig i stället få fråga hur hon kan vara såhundraprocenfigt säker på aft alla socialnämnder är nöjda med den nuvarandesituationen. Def är i så fall märkligt att jag har kunnat träffat på så mångasom infe är nöjda med den. AnL 65 (): När def gäller pensionerna har man preciseratbestämmelserna också för narkotikamissbrukare, vilket infe var fallettidigare. Det var i alla händelser svårt att då tolka bestämmelserna. Vad vidärför egentligen diskuterar är att avskaffa reglerna i fråga om sjukpenning.Sjukpenningen är, som jag sade förut, en ersättning för inkomstbortfall, ochden utgår i regel . Försäkringskassorna fillämpar mycketstränga utbetalningsregler för dessa grupper och kräver oftast läkarintyg fränförsta dagen. Jag tror därför inte aft def saknas kännedom om de enskilda fallenpå det sätt som här har gjorts gällande. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (förvaltning av missbrukaressocialförsäkringsförmåner) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 83 förreservafion 1 av m. fl. Mom. 2 (förfidspensionering av missbrukare) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 76 förreservafion 2 av m. fl. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. 18 § Hjälpmedel till handikappade Föredrogs socialförsäkringsutskoftefs betänkande 1982/83:4om hjälpmedel till handikappade. AnL 66 MAJKEMPE (vpk): kommunisterna har under en långföljd av år här i föreslagit att de normala kostnaderna föranskaffande av glasögon skall infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän Utgångspunkten för vårt förslag har under årenockså varit densamma, nämligen det självklara faktum att nedsatt synförmågautgör etf handikapp för den som drabbas. Jag anser det inte nödvändigt attnärmare gå in på de svårigheter som många av oss med nedsatt synförmåga skulleha, om vi infe hade det hjälpmedel som glasögon i det här fallet utgör. Det märkliga är emellertid att enligt lagen om allmänförsäkring utgör inte nedsatt synförmåga handikapp i ersätfningshänseende.Detta anser vi felakfigt, särskilt mot bakgrund av aft glasögon är dyra och aftde höga kostnaderna kan leda fill att många inte provar ut eller byter glasögonnär de behöver det. Man skulle i def här sammanhanget kunna göra denjämförelsen att det anses helt naturligt att hörapparater tillhandahållskostnadsfritt, vilket givetvis är bra. Men den enda skillnad jag kan se mellanbehovet av hörapparat och behovet av glasögon är att def senare, alltså behovetav glasögon, berör betydligt fler människor, ett faktum som jag hoppas inte ärdef avgörande vid frågans behandling. Kostnadsskäl borde enligt vår mening inte få vara etthinder eller en orsak till en fördröjning i anskaffandet av def hjälpmedel somglasögon innebär. utgör den ersättning som utgår till glasögon närmastett symboliskt bidrag. Det är dags, tycker vi, att avlösa det godtyckligabidragssystem vi nu har med etf inordnande i sjukförsäkringssystemet. Jag vill nu gå över till den del av betänkandet som farupp frågan om tillgång till bil för handikappade. I den här frågan är kommunisternasuppfattning att de rörelsehindrade skall ha möjligheter att på samma villkorsom andra delta i samhällslivet och att den möjligheten är helt underordnadvilka förutsättningar som skapas för de rörelsehindrade att oberoende ochsjälvständigt kunna förflytta sig. Det är en uppfattning som f. ö. naturligtvisdelas av handikapprörelsen. En stor del av de problem som finns beror pä att deallmänna kommunikationsmedlen är helt otillgängliga för mycket stora grupper avrörelsehindrade. Ett ytterligare problem är att de handikappade, allmänt sett,dessutom fillhör låginkomstgrupperna, vilket försvårar och i många fallomöjliggör privata lösningar. Här måste handikappanpassning av de allmännakommunikafionerna eftersträvas, som vi givetvis inser aft det finnsen gräns för hur långt den anpassningen kan göras. Det kommer med andra ord att varanödvändigt med def komplement fill kollektivtrafiken som färdtjänst utgör förde rörelsehindrade. Svagheten med färdtjänst är att den är en dyrtransportform, vilket innebär att den är förknippad med restriktioner ochdärför infe ger det oberoende och den handlingsfrihet som vi anser varasjälvklara för icke rörelsehindrade. Def betyder en begränsning av denmålsättning för samhällets insatser som bör vara att eliminera effekterna avhandikappet. De rörelsehindrade som har möjlighet skaffar sig i mångafall med mycket stora ekonomiska uppoffringar en egen bil, och def gör dedärför att den ur deras synpunkt är etf oöverträffat transportmedel. många aftbehovet av transportmedel kommer att dominera och styra hela deras ekonomi. Dethar därför varit naturligt att man från de handikappades sida ställt kravet aftbilen skall betraktas som etf tekniskt hjälpmedel, dvs. ett hjälpmedel somsamhället gratis ställer till förfogande för att kompensera för handikappet. Def bidrag till inköp av bil som funnits försvårt rörelsehindrade som arbetar eller studerar har inte följt med ikostnadsutvecklingen, som inkomstgränserna är så snävt satta attingen med fast arbete har så låga inkomster. , som tillsattes1979, har arbete kommit med sitt slutbetänkande. Denyheter som föreslås är i stort sett följande; Nuvarande stödformer ersätts avtre olika bidrag - kapifalkostnadsbidrag, driftsbidrag och bidrag tillspecialutrustning. Kapitalbidraget är inkomstprövat och anknutet fillhushållsinkomsten, vilket innebär aft hela familjens förhåUande kommer attpräglas av att en rörelsehindrad familjemedlem har behov av bil. Def tycker vialltså är orimligt. För en ensamstående rörelsehindrad utgår maximaltkapifalkostnadsbidrag upp fill en bruttoinkomst, märk väl bruttoinkomst, på . för att sedan trappas ner och helt försvinna vid en bruttoinkomst på . Kapitalbidragef innebär att den rörelsehindrade fårbanklån med borgen, och bidraget prövas och bestäms avförhållandet mellan inkomst och kapitalkostnad. Stöd skall i fortsättningenutgå även till personer som infe arbetar eller studerar, vilket ger en ökningav antalet bidragsberätfigade. Detta är ju den positiva biten. Det enda positiva, egentligen, med bilstödskommitfénsförslag är aft man anser att personer som inte studerar eller arbetar skallkunna få stöd för bilinköp. För den gruppen kommer det också att kunna fungerabra. Och för den som enbart har pension att leva av kommer stödet i praktikenockså aft fungera som om bilen erkändes som tekniskt hjälpmedel. Men allaövriga kommer även i fortsättningen att få se sin ekonomi helt bestämd av sittbehov aft kunna förflytta sig. har inte gått in på principen atterkänna bilen som tekniskt hjälpmedel. Enligt vår mening borde man ha utrettfrågan grundligt, eftersom det är ett viktigt krav frånhandikapporganisationerna. Med det här sagda vill jag yrka bifall tUl bådareservationerna av fill socialförsäkringsutskottets betänkandenr 4. AnL 67INGEGERD (): Den sinnrikt och förunderligt väl uppbyggdamänniskokroppen utsätts såväl före födelsen som under människans levnadsfidför så många påverkningar att en del av oss får leva med handikapp.Förhållandena är fortfarande, , sådana för våra handikappademedmänniskor att de har svårigheter att få arbete eUer att uppleva en rikfritid. Därför måste vi fortsätta med vårt arbete för aft undanröja de hindersom finns för att alla människor skall kunna känna sig delaktiga i vårtsamhälle. För att nå def målet måste vi använda oss av många olika åtgärder ochhjälpmedel. behandlar vi frågan om några av de hjälpmedel som står fillbuds för handikappade, nämligen glasögon, bil och ledarhund. Som framgår av det nu aktuella utskoftsbetänkandet harriksdagen vid fiera fillfällen behandlat de ekonomiska förmånerna när defgäller de här hjälpmedlen. Jag skall börja med kostnaderna för ledarhund, där detalltså gäller krav på ett särskilt stöd. Detta krav har tidigare avvisats avriksdagen med hänvisning fill att stödbehovet borde vara tillgodosett inomramen för handikappersättning. Vi har från fått enredovisning av dess utredningsuppdrag i denna fråga. Riksförsäkringsverketföreslår i sitt betänkande att den som erhåller ledarhund även får ett avstatsmedel bekostat årligt bidrag med skäligt belopp. Mot bakgrund av detta harvi nu i utskottet i betänkandet sagt att det finns skäl som talar för att manomprövar den nuvarande principen när def gäller kostnader för innehav avledarhund. Därför vill vi avvakta för att se vilka åtgärder regeringen vidtarmed anledning av utredning. Vi har också sagt att det f.n. inte är påkallat med några särskilda åtgärder. Jag skall nu gå över fill de mofioner som har föranlettvpk-reservationerna. I fråga om kravet att bil skall upptas i förteckningenöver tekniska hjälpmedel för handikappade vill jag säga aft en statligutredning, bilstödskommittén -som också talade om här - har haft iuppdrag att göra en allsidig genomgång av bilstödsfrågan. Jag vill understrykaatt def i direktiven gavs möjlighet för bilstödskommittén att utforma sittbetänkande enUgt de krav som finns i mofionerna. En enig utredning - där ävenrepresentanter för handikapporganisationerna har ingått - har avgivit sittbetänkande. Det bereds på sedvanligt sätt i och kommer helt klartatt gå ut på remiss. De synpunkter på betänkandet som kan finnas på ohka håUkommer också regeringen till del inför ett eventuellt propositionsskrivande.Därför anser utskottsmajoriteten att nu bör avvakta den beredningen,innan det vidtas någon ytterligare åtgärd. När det sedan gäller frågan om glasögonkostnader somförsäkringsförmån, sade den talare som förra gången hade att företrädautskoffef här att denna fråga nog är kammarens eviga följeslagare, och jag ärberedd att instämma i det påpekandet och tror aft han kommer att få rätt i det. Vad är då orsaken fill att utskottet och riksdagentidigare har gått emot kraven när det gäller generellt ekonomiskt stöd förglasögonköp? Det är faktiskt så att i princip hela svenska befolkningen över enviss ålder har glasögon. Det är alltså en del av det naturliga åldrandet behöver glasögon och i stigande omfattning vid högreålder, särskilt i fråga om läsglasögon. Vi har vid tidigare behandling i utskottet haft enmofivering, som är mycket kort och glasklar, och jag skall här citera den. Vihar sagt "att avgiftsfria eller prisnedsatta glasögon till barn och ungdomunder ingår bland de hjälpmedel som tillhandahålls avsjukvårdshuvudmännen". Dessutom har vi sagt "att en inomsocialdepartementet företagen översyn av