prot · G609137 · 1982-12-31 00:00:00 — Men det står också numera fullt klart att dessa s. k. contrashar utbildats och tränats av amerikanska elitförband i , varifrån ocksåoperationerna sker in över gränser. Det är främst denna fara som gjort att det ekonomiskaläget är så bekymmersamt i . Biståndsbehovet i är välmarkerat också under den här debatten. kan man konstatera att enstormakts intrång i ett enskilt lands angelägenheter på sitt sätt skapar storabekymmer för människorna. Därför finns det också skäl att under dennakammardebatt gå tillbaka till de krav som många socialdemokrater erinrade om iförsta maj-talen. Man krävde: ut ur ! Dessa länder skall gesegna förutsättningar och möjligheter att bygga sitt välstånd. Utskottsmajoriteten bifaller regeringens förslag om attlandramen för skall uppgå till 75 milj. kr. för /84. Vi yrkar avslag på och centerpartietsreservationer om en oförändrad landram till och likaså till vpk:sreservation om en höjning av landramen till 85 miljoner. I reservation nr 44 av , vpk, yrkas attö-republiken beviljas ett bistånd på 2 miljoner. Dessutom yrkas att densvenska regeringen vidtar åtgärder i syfte att uppnå utökade och närmarekontakter med . I reservationen pekar på den revolution somgenomfördes , och att därefter genomgått en positiv utveckling inomolika samhällssektorer. Utskottsmajoriteten har dock inte funnit det möjligt attge den prioritet som åsyftas i reservationen. Vårt lands möjligheteratt åta sig nya biståndsuppdrag är begränsade, varför en relativt striktprioritering av biståndsmedlen är nödvändig. Detta gäller också i situationerdå beloppen tycks vara små i jämförelse med många andra biståndsprojekt ochbidrag till s. k. programländer. Det finns ändå skäl att erinra om den hjälpinsats somRädda barnen gjorde 1982. Då beviljades 6 milj. kr. från Anslaget för enskildaorganisationer till . Pengarna har förmedlats till ett hälsovårdsprojektomfattande barn- och mödravård i . Med anledning av de krav som förs fram om utökadekontakter mellan och hänvisar utskottet till vad som sagts iliknande yrkanden om , och . Därför yrkar vi avslag påreservation nr 44 av och bifall till utskottets hemställan. I reservation nr 45 yrkar att skallerhålla 60 miljoner i bistånd. Dessutom yrkas att samarbetet mellan ochCuba utvecklas -särskilt i vad gäller handel och kulturellt samarbete. Ireservationen yrkas även att på nytt tas upp som programland. Det var som inledde det mer långsiktigasamarbetet med . Detta samarbete upphörde i och med utgången av budgetåret1979/80, således under den borgerliga regeringstiden. Utskottet har inte funnitdet angeläget att nu föreslå att på nytt tas upp som programland. Men ävenhär finns det skäl att peka på samarbetet med i fråga om hälsovård ochsockerindustri. Det är områden som är av mycket vital betydelse för kubanerna.För dessa ändamål har också beviljats en s. k. u-kredit. Dessutom vill utskottet erinra om det forskningssamarbetesom sker via SAREC. Med dessa korta motiveringar yrkar jag avslag på de delarav reservation som kräver att beviljas ett bistånd på 60miljoner och att åter upptas som programland. I den del av reservation som berör ettökat samarbete mellan och hänvisar jag till den principiellauppfattning som utskottet har delgivit i frågor om , , ochGrenada, där liknande yrkanden har ställts. I reservationerna 47 och 48 berörs bistånd tillLatinamerika. I reservation nr 47 av , , yrkas attmedelsramen för humanitärt bistånd fill ökas till 120 miljoner.Samma yrkande ställs i Berfil Måbrinks reservation 48. Det råder ingen tvekan om att det finns skäl för ett ökatbistånd till de latinamerikanska länderna. Den situation som råder i denna delav världen kan sammanfattas i orden stor nöd. Inte minst är denna nöd betingadav de Stora flyktingproblemen i . Därför har också biståndsresursernaökat till . För nästa budgetår föreslås en ökning från 100 Internationellt utveckhngssamarbete m. m. 9 protokoll 1982/83:136-138 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. miljonertill 110 miljoner. Som jag tidigare nämnde råder det ingen tvekan om att demilitära oroligheterna i många länder, framför allt i , ökarkraven på biståndsinsatser. Situationen i , och Nicaraguaär det mest synbara beviset på hur man i små stater tvingas styra deekonomiska resurserna till den militära sektorn för att värna om sina gränseroch sin frihet. Det handlar om att värna rätten att fritt få bygga sina länderutan inblandning från stormakter. ;s militära, ekonomiska och imperialistiskaintressen i är det främsta hindret för dessa länder attbygga upp välstånd och resa sig ur fattigdomen. I reservation 51 yrkar att de 25 miljonersom vi vill anslå till fördelas även till andra länder iCentralamerika. På grund av den situation som råder i harutskottsmajoriteten emellertid funnit att bör prioriteras. Jag yrkar alltså avslag på reservation 51 och bifall tillutskottets hemställan. 76INGRID (): Det finns kanske inte så mycket att tilläggaefter en lång debatt om svensk biståndspolitik, men jag skall ändå ta upp ettpar punkter. konstaterar att regeringen inte harfunnit det orimligt att en mindre del av årets anslagsökning finansieras genomianspråkstagande av ointecknade reservationer, och utskottet ansluter sig tillregeringens förslag. Men, herr talman, så lät det inte . Då hademoderaterna i sin biståndsmotion föreslagit att vi skulle utnyttja ointecknadereservationer, men vårt förslag utdömdes som omoraliskt. Det ansågs bl. a. attvi mer eller mindre stal från nödKdande i våra mottagarländer. Det kanske varfler än jag som i debatter under valrörelsen fick utstå den kritiken. HerrSilfverstrand beskyllde mig mer eller mindre för att ta livet av barn iu-länderna. därför att jag ansåg att reserver som inte var utnyttjade skullekunna användas. Vi är glada över att socialdemokraterna nuhar tagit sitt förnuft till fånga och insett de svårigheter som finns knutnatill kravet på att göra av med ständigt växande bistånd. Dessa svårigheter harökat av flera olika orsaker. En av dessa är deri växande instabiliteten i fleraav våra mottagarländer. En annan är de större krav som och SIDA nuställer på att genom förhandlingar åstadkomma projekt och biståndsavtal somanknyter till de av uppsatta målen. 1970-talets flumartade bistånd med alltför storaeftergifter till mottagarländernas önskemål, även när dessa var orealistiska,har bytts ut mot betydligt noggrannare analyser och bedömningar i samband medbeslut om igångsättande av projekt. tog dock kanske i litet förmycket när han ville se svenskt bistånd som ägnat inte staterna utanmänniskorna i länderna, de hungrande och de sjuka. Trots allt är det ännu enringa del av vårt bistånd som har just den inriktningen. Det är en fråga som uppkommer när man läser utskottetsbetänkande. De inre svårigheter som nämns och som vi alla vet finns i ländersom Mogambique och i viss mån har i åtskilliga fall lett fill avbrytandeeller omläggning av svenska biståndsprojekt. Några har lagts i malpåse.Samtidigt är det naturligtvis angeläget för SIDA och att vi blir av medvåra pengar - en annan formulering för att kunna uppfylla vårt nästanenprocentiga biståndsmål. Min fråga lyder - utrikesministern finns här ikammaren: Vad händer med pengar som inte kunnat användas för fastställdaprojekt? Utgår de som importstöd i stället? Detta är en viktig fråga, eftersom medvetetförsökt att begränsa importstödsandelen av vårt bistånd. Frågan är alltså omdenna andel likafullt växer? Vad används i så fall importstödet till? åt regeringschefer eller magnifika lyxinvesteringar, vilket verkligeninte saknas i åtskilliga av våra mottagarländer? Säkert är att användningen avpengarna inte helt och hållet fyller de krav ställde på att deskall komma fattiga och nödlidande till del. Detta aktualiserar också utskottets skrivning medanledning av en motion av , i vilken krävs att regeringenlåter ombesörja en årlig sammanställning av det totala genom olika organadministrerade biståndets storlek, fördelat på länder med redovisning avbudgeterade medel, utbetalade belopp ävensom lån och efterskänkta lån.Utskottet säger glädjande nog att regeringen bör överväga möjligheterna att geen samlad redovisning, vilket - det är jag övertygad om - i hög gradskulle uppskatta. Jag vill då erinra om att i motionen av fanns krav om att också efterskänkta lån skulle komma med istatistiken. Även om det är kommersiella, av exportkreditnämnden garanteradelån, alltså inte s. k. u-landskrediter, som efterskänks utgör detta trots alltett direkt stöd till landet i fråga. Regeringen har de senaste dagarnaefterskänkt 100 milj. kr. till , dvs. beviljat anstånd med återbetalningoch räntor, vilket i princip är samma sak. Detta kan naturligtvis ses som en formav bistånd, åtminstone i jämförelse med den av tidigare uppställdagränsen på högst fem milj. kr. till för bredare samarbete .Eller är det såatt man med en sådan åtgärd vill bädda för ett besök av själv?Återigen bör upprepas att inte hör till de fattigaste länderna. Andra moderata kammarledamöter har talat omvår syn på valet av mottagarländer och de kriterier vi vill uppställa. Jagskall bara beröra en reservation, och det är den där vi kräver ökade bidrag tillenskilda organisationer för deras biståndsverksamhet. Den ökningen är nämligentill stor del motiverad av vår vilja att se till att bistånd i första handkommer de fattiga och nödlidande till del och att ta särskild hänsyn till attfattigdomen är större i vissa länder än i andra. 1980 avlämnade SIDA en landöversyn av det svenskabiståndet, där man redogjorde för erfarenheter och framtidsperspektiv isamarbetet med programländerna. Man hade valt att utvärdera biståndet motbakgrund av de av fastställda målen för vårt bilaterala samarbete,och resultaten är InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Bistånd är svårt, och de svårigheter som SIDA hade när detgällde att nå de uppställda målen har inte blivit mindre , . När fattade beslut om de fyra biståndsmålen gjordesingen angelägenhetsgradering dem emellan. Landöversynen och än mer dagensverklighet visar på felaktigheten i detta. Det är nämligen inte ovanligt attmålen kommer i konflikt med varandTa. Det kan t. ex. vara fråga om enbetalningskris som gör det omöjligt för en regering som satsar pålandsbygdsutveckling och hjälp åt de fattiga att upprätthålla den ekonomiskatillväxten. Å andra sidan kan vissa länder, söm satsar hårt på ekonomisktillväxt, tillgripa sådana metoder som alls inte är förenliga med vad vi menarmed demokrati eller utjämning. Vi moderater har den uppfattningen att man inte helt kanjämställa de olika målen. Vi måste prioritera, och vi har prioriteratutjämningen eller, med andra ord, en särskild satsning på att biståndetverkligen kommer de fattiga till del. Om man har fyra olika biståndsmål, är det oftast någoteller några av dem som kommer i konflikt också med mottagarlandets egnaprioriteringar. Det fordras alltså från vår sida förhandlare med stor kunskapom vilka möjligheter olika projekt har att bli accepterade eller, än bättre,önskade för att biståndet skall tillgodose våra mål som det kangaranteras få någon utvecklingseffekt genom att mottagarlandet är villigt attstödja genomförandet. Självfallet kan mission. ,Frikyrkan hjälper. Rädda barnen och fackliga organisationer själva sköta sittbistånd till de enskilda organisationerna. Men vad som skiljer dem och derasarbete från vårt statliga biståndsarbete är att de i sällsynt hög grad främst harpersonella resurser med vars hjälp biståndet kommer de fattiga till del.Dessutom ger det dem möjlighet att utvidga sin verksamhet. Den hjälp de ger äri högsta grad inriktad på basbehoven hos fattiga människor. Därför tycker viinom moderata samlingspartiet att det är särskilt angeläget att regeringen ochriksdagen ser till att det stödet utökas. Det må gälla Rädda barnens verksamhetbland flyktingar eller kyrkliga organisationers satsningar på yrkesutbildning,fackliga organisationers skola för lantarbetare eller annan yrkesutbildning.All denna utbildning har en sak gemensam; den är utomordentligt effektiv ochnår ofta de fattiga människorna ute på fältet. Jag ber att få stödja de reservationer som ärundertecknade av ledamöter från moderata samlingspartiet. 77OSWALD (vpk) replik: förnekar sig inte. Jag hade imitt första anförande anledning att säga att hyckleriet från högern, härrepresenterad av moderata samlingspartiet, som vanligt slår alla rekord. Dettahyckleri har vi nu på nytt fått lyssna till från . Hon ondgörsig över att har fått en favör. Det är någonting fruktansvärt i hennesögon. Ur synpunkt är ju varg i veum och skall helst inte hanågot bistånd.Allra helst vill man nog helt bojkotta och trycka ned detta land. Det ärmoderaternas vanliga linje, dvs. att ställa upp för och motarbeta allaprogressiva regimer i världen. Om andra saker har emellertid föga att säga. Imitt första anförande frågade jag hur ser på . Omdet har ni moderater inte sagt ett ord i utskottet, trots att det är en skandal,något som inte kan sägas om Bai i , som ni har fört ettsådant himla liv om . Beträffande tiger ni still, för i det ärsvenska storföretagsintressen inblandade. I det är också de stora internationellalivsmedelsföretagen inblandade. Då är det all right från er sida. Det äralltså, som jag sade tidigare, ett hyckleri utan like som på nytt manifesterasoch som har varit så typiskt i denna biståndsdebatt från samtligarepresentanter för moderata samlingspartiet som gått upp i denna talarstol. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Jag skall bara kortfattat besvara ett par avde frågor som ställde. Importstödet innebär en överföring av medel som avsattsför projekt som av någon anledning inte kan genomföras . Vi har då attpröva om importstödet är påkallat av landets akuta behov. Det kan inte ske mednågon som helst automatik utan måste föregås av en förhandling, där importbehovenoch upphandlingsfrågorna granskas. I några fall, t. ex. när det gällt , har vi integått med på att göra sådana överföringar av medel från projekt till importstöd.Det bör också betonas att även importstödet är förbehållet ändamål som klartkan beskrivas som utvecklingsändamål. I vad gäller frågan om att tillfälligt efterge betalningarsom skulle vara skyldigt att stå för, är detta en skuldkonsolidering somSverige liksom alla andra fordringsägare gått med på, därför att man mer ellermindre varit ställd och tvingats därtill på grund av situation. Vi harmånga andra sådana förhandlingar på gång. Det skall påpekas att vi under dentid som denna frist gäller får i ränta och att inte något som helstbistånd lämnas i sammanhanget. När en sådan här överenskommelse ombetalningsfrister träffas, är vi i samma situation som alla fordringsägare,vilka har att göra med en betalningsskyldig, som för. tillfället inte kansvara för sina förpliktelser. 79INGRID () replik: Jag skall be att få tacka utrikesministernför de förtydliganden som han här gjorde. När det gäller importstödet är det välgörande att höra attanslaget till ett projekt, som av olika skäl inte kan fullföljas eller ta ianspråk de medel som därtill är avsedda, inte automatiskt omvandlas till ettimportstöd. är situationen emellertid prekär, särskilt i Mogambique. Det rörsig i detta fall om ganska stora summor. Efter vad jag har försport harMogambique begärt InternationeUt utveckhngssamarbete m. m. ochregeringen tydligen också utfäst - eller om det är SIDA - att pengarna på någotsätt skall komma Mogambique till godo. Då kan jag inte se att det skulle kunnaske på annat sätt än genom ett importstöd. Det är i så fall välgörande om detär som utrikesministern säger, dvs. att noggranna förhandlingar kommer attföregå detta så att man har någon form av garanti för vad pengarna kommer attanvändas till. Beträffande avskrivningen av de 100 milj. kronorna tillCuba är vi medvetna om att den typen av internationella kreditåtaganden iblandgår åt skogen, för att tala ren svenska, och att man då kan hamna i besvärligasituationer. Men vad jag tog upp i mitt anförande var det angelägna i att man iden sammanställning som utrikesutskottet indirekt begär av regeringen av detstöd som har kommit olika länder till godo också tar med sådana saker somavskrivna lån. Det har även yrkats i motionen i fråga. När det gäller replik i övrigt vill jagbara konstatera att han jämförde de två skandalerna och Kotmale. Detmåste innebära att även han uppfattar som något av en skandal. 80 (vpk) replik; Nej, , försök inte ta till sigden glädjen. Jag sade inte alls så. Jag sade att moderata samlingspartiet harbetecknat Bai såsom en skandal men inte haft någonting att säga omKotmale, fastän Kotmale verkligen är en skandal. När det gäller Bai vet vi alla att uppgifter frånmånga håll säger att det är ett mycket väl genomfört projekt och att det hargått som man kan förvänta sig i ett land med infrastruktur ochutveckling på teknikens område. Försök inte vränga svart till vitt i dettafall. Bai var ett bra projekt, inplacerat i det svenska biståndet ochanpassat till de svenska biståndsmålen. Kotmale var ett projekt av SkånskaCement som gjorde upp direkt med Sri Länkas regering, ett projekt somfolkpartiregeringen, utan att man hörde de minsta protester från ,ställde sig såsom garant för och som vi nu får dras med framåt. Jag vill bara förklarhetens skull framhålla att det inte har varit fråga om att avskriva någralån till utan endast gällt att medge en betalningsfrist. Däremot är detotvivelaktigt så, att vi deltar i många gemensamma internationella aktioner,där det är fråga om att medge avskrivningar för att lätta landets skuldbörda.Men det gäller inte i fallet . 82BJÖRN (): Svensk industri är i ovanligt hög gradinriktad på tillverkning av investeringsprodukter som behövs i enindustrialiseringsutveckling i ett u-land. har alltså en inriktning påsin industri som i många fall väl stämmer överens med de behov som finns iu-länderna - industri för infrastrukturuppbyggnad, verkstadsindustri etc. Ändå är den svenska exporten till alltjämt enmycket liten del av den totala svenska exporten. EG har t. ex. en avsevärtstörre andel av sin export på . Ett av de viktigaste skälen till att inte kunnathävda sig i konkurrensen med andra länder när det gäller exporten till u-ländernaär att vi inte har kunnat erbjuda samma förmånliga krediter som många andraindustriländer. Svenska företags tekniska kompetens utgör förvisso ingethinder, utan när svenska företag faller bort i slutvarvet, ofta trots teknisköverlägsenhet, beror det på sämre finansieringsvillkor. Jag minns i mångaexempel på hur svenska erbjudanden till , som hade skapatarbetstillfällen här hemma, inte kunde realiseras på grund av att vi inte kundeställa upp med de finansiella villkor som konkurrenterna kunde. Det var falldär det fanns ett direkt u-landsintresse av svenska projekt, av svensk teknik,av svenskt kunnande. Förutom att stärka de svenska företagens konkurrenskraft iu-landsaffärer skulle ett utbyggt system med förmånliga krediter bidra till attöka den totala investeringsvolymen i . Utbudet av blandade krediter ivärlden är begränsat, och finansiering på vanliga kommersiella villkor är förmånga projekt i många uteslutet. Ett svenskt tillskott av blandadekrediter skulle alltså absorberas utan att tränga ut andra länder, eftersommarknaden totalt sett skulle öka. Det skulle uppenbarligen vara till nytta föru-länderna. Förmånliga krediter innebär ju att det säljande landetsubventionerar den kredit som ges i en viss affär. Det kan vara fråga omsubventionerad ränta, förmånliga amorteringsvillkor, förlängd kreditfid elleren kombination av dessa metoder. Subventioneringsgraden beräknas efter vissaregler, och man har i internationella överenskommelser bestämt attgåvoelementet skall vara . Kostnaderna för dessa förmånliga krediter är utspridda påhela den tid som krediten löper över. Systemet innebär alltså att belastningenpå statsbudgeten med en utvidgning av de förmånliga krediterna till att börjamed blir mycket liten. När ordern uppstår genom en kontraktsskrivning, innebärdet ingen kostnad för staten, medan företaget - eller företagen, om det är ettsamlat projekt - får ett planeringsunderlag för investeringar och expansion. Statens kostnader inträder först när krediten stegvis tasi anspråk. Eftersom det ofta rör sig om stora projekt, stora investeringar medlång byggtid, dröjer det innan staten drabbas av några störrekostnader. Statens kostnader minskar sedan givetvis i den takt som amorteringav lånet sker. Jag tror alltså, herr talman, att systemet med blandadekrediter är ett i grunden bra system som är en god form av industrisamarbetemellan och olika . När det gäller de länder som bör komma i fråga har vihitfills begränsat de förmånliga krediterna till sådana länder som vi harbiståndssamarbete med InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. och någraandra, skall vi säga ur svensk biståndspolitisk synpunkt positiva länder. Jagtror att man skulle kunna vidga länderkretsen något, också till somman i övrigt finner det önskvärt att ha ett industrisamarbete med. Jag tycker naturligtvis för den skull inte, somjag ser attnågra reservanter gör, att man skall vara mera restriktiv i fråga omländervalet när det gäller blandade krediter med hänsyn till kreditvärdighet. Under ägde densnabbaste tillväxten rum i - naturligtvis framför allt i deoljeproducerande länderna. Det är också där som en växande andel av denframtida expansionen i världen kommer att äga rum, även om vi harsett en temporär avmattning. Men för att denna utveckling i skallkunna fortgå och bidra till en stimulans av världsekonomin i stort, krävs detatt får tillgång till olika typer av förmånliga krediter. Jag vill sammanfattningsvis säga att jag sermånga fördelar i systemet med blandade krediter. De svenska företagen får enbättre konkurrenssituation när det gäller projekt i . De svenskaföretagen har bättre möjligheter att bli etablerade på den viktigau-landsmarknaden, vilket spelar en stor roll när det gäller utvecklingen av våregen ekonomi . Det totala utbudet av blandade krediter kommer attöka, vilket leder till en marknadsutvidgning. De ytterligare exportorder som Sverigekan få tack vare ett utbyggt system med u-krediter innebär ett ökat antalarbetstillfällen - ett ganska stort antal. Kostnaderna för staten är marginellai början. Och, det i sammanhanget viktigaste, en ökning av ramen för blandadekrediter innebär att den ekonomiska utvecklingen i påskyndas. har tidigare i regeringsställning medverkattill en ökning av anslaget för blandade krediter, och vi menar att vi nu bör gåvidare på den inslagna vägen och successivt öka anslagsramen för u-krediter.Detta är innebörden i den reservation som representant iutrikesutskottet har avgivit på denna punkt. 83ANDERS (): Jag vill börja med att yrka bifall tillmotion 1235. I den motionen kräver jag att skall hålla fast videnprocentsmålet. Men det skall vi göra i kronor och inte bara i ord. Regeringens, och sedermera även utskottsmajoritetens,förslag innebär att vi i praktiken går ifrån enprocentsmålet. Men samtidigttalas det varmt för det nödvändiga i att jordens rika länder, och inte minstSverige, har en hög målsättning - för vår egen del enprocentsmålet - när detgäller stödet till . Vad som föreslås är att vi skall bekänna oss till solidaritetpå en viss nivå, men vi skall rygga tillbaka när notan kommer. Det äromoraliskt, inte minst mot bakgrund av vår höga levnadsstandard. Jag skall inte ta upp tiden med att beskriva den nöd somär så utbredd bland stora delar av jordens befolkning. Jag nöjer mig med attinstämma i den sakliga redogörelse som m. fl. gav oss i början avden här debatten.Problemet är alltså inte okunnighet om faktiska förhållanden ute i världen.Nej, problemet är hur vi skall prioritera när det gäller användningen av våraresurser. Bevarandet av vår överstandard ställs - för att spetsa till det - motu-landsinvånarnas överlevnadsmöjligheter! Utan att gå in på detaljer om vilka och på vilket sätt viskall bistå, vill jag något argumentera för principen att verkligen stå fastvid enprocentsmålet.