prot · G609109 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:109 Valtill styrelsen för Stiftelsen 1§ Fyllnadsval till utskott Företogsval av en suppleant i finansutskottet. Enligtett till kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit RuneRydén till suppleant i finansutskottet. suppleanti finansutskottet () 2§ till styrelsen för Stiftelsen Företogs val av två ledamöter och tre suppleanter istyrelsen för Stiftelsen . SedanLinnea Hörlén och avsagt sig sina uppdrag som ledamöter samt TorkelLindahl och avsagt sig uppdragen som suppleanter i styrelsen förStiftelsen har valberedningen enhälligt beslutatföreslå delsför återstoden av fill ledamot ()med () som personlig suppleant, delsför återstoden av till ledamot riksbankschef med avdelningsdirektör som personlig suppleant samt HugoHegeland (m) som personlig suppleant för i (m). Kammaren utsåg - för återstodenav - till personligsuppleant () riksdagsledamot *''*~ återstoden av - till Tidpunktför avslutande av /83 personlig suppleant förriksdagsledamoten i (m) 3§ Kompletteringsval till fullmäktige i Somny suppleant i riksbanksfullmäktige efter förlagsdirektör harmoderata samlingspartiets parfigrupp anmält advokat . Talmannen förklarade vald - för återstoden avriksdagens innevarande valperiod - till 4§Justerades prötokollefi för den 17 innevarande månad. S§ Tidpunkt för avslutande av /83 Tillkammarens ledamöter har utdelats tids- och ärendeplaner för återstoden avriksmötet /83. Av dessa planer framgår att såvitt nu kanbedömas-kommer att avslutas . 1982/83:135 tillfinansutskottet 1982/83:145 filljordbruksutskottet 7 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:2243till finansutskottet /83:2244 till skatteutskottet /83:2245 tillförsvarsutskottet /83:2246-2248 till civilutskottet 8 § Föredrogs betänkande 1982/83:29 Ändring i skatteregisteriagen m. m. (prop.1982/83:83) Utskottets hemställan bifölls. 9 § Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /83:24 om statsbudgeten för /84 såvitt avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde (prop. 1982/83:100 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under denna gemensamma överläggning får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 6 (): Den del av årets statsverksproposition somligger till grund för detta betänkande karakteriseras av ganska betydandenedskärningar i de olika titlarna. Det är enligt min mening här fråga om ettöverförande av kostnader frän det allmänna till näringen i en hel del fall. fallen har vi för del inte kunnat acceptera utskottsmajoritetensbeslut. Trots att vi har ett budgetalternativ med ett i förhållande tillregeringens budgetförslag nerbantat budgetunderskott, har vi valt attprioritera de rättvisekrav som vi tycker är rimliga från näringens synpunkt.Därför har vi på en rad punkter reserverat oss för sådana anslagsförändringar. Jag beklagar djupt att vi från har fått ståensamma på alla punkter där det har gällt att slå vakt om de anslagsnivåer somvi endast har uppfattat som en fortsättning av föregående års budget. Vi har följt upp detta i reservationer, och jag vill, herrtalman, inleda med att yrka bifall till alla de reservationer där mitt namnförekommer. Jag skall här kommentera några av dem. Resten kommer attkommenteras av mina partikamrater här i debatten. Reservation 1 handlar om lantbruksnämndernas roll irådgivningen. Vi anser för del att lantbruksnämndernas rådgivning börhållas på minst oförändrad nivå i avvaktan på att ställning kan tas tillkommande förslag från den tillsatta livsmedelspolitiska utredningen. också attdet är rimligt att hushållningssällskapsorganisationen även kankompenseras för postala kostnader med anledning av förevarande statligauppdrag. I reservationen 2 anför vi att det är oroväckande att denrörliga kredit som lantbruksstyrelsen har disponerat nu skallförändras. Vi anser att den har haft stor betydelse när det gällt att lösalikviditetsproblem för vissa skogsbolag. Men - och det är kanskeviktigast - har krediten varit ett värdefullt medel i ansträngningen attförstärka de aktiva jord- och skogsbrukarnas brukningsenheter och derasutkomstmöjligheter. Genom komplettering med skog till lantbruksfastigheterförbättras lantbrukarnas möjhgheter till sysselsättning och säkrareförsörjningsunderlag. Det framstår som särskilt angeläget när arbetsmarknadenär så svag och möjligheter fill alternativ sysselsättning i stor utsträckningsaknas. Vi anser att krediten även i fortsättningen i första handbör filiföras bestående lantbruk eller användas för byten med andra skogsägare.Den nya inriktning av markpolifiken som redovisas i budgetpropositionen börenligt vår mening avvisas. När det gäller större markförvärv bör enligt vår åsiktutvecklingen, i motsats till vad som förordas i propositionen, gå i riktningmot att domänverkets skogsmarksinnehav i ökad utsträckning tas i anspråk förstrukturrationaliseringsändamål inom jordbruket. Vi är helt medvetna om att det här naturligtvis ocksåmåste tillföras resurser. Vi har därför förbehållit oss rätten att yrka attdenna kreditram på 200 milj. kr. Det är ett uttryck för våruppfattning att dessa krediter är mycket värdefulla och att ramen inte, sompropositionen förordar, nu bör bantas ned till 150 milj. kr. När det gäller täckandet av förluster på grund av statligkreditgaranti framställer vi i reservation 5 ett alternativt yrkande. Vi tyckeratt det är en mycket väsentlig förändring som föreslås när man iregeringspropositionen går in för att lägga på en extra kreditavgift pånyetablering. Det är i praktiken samma sak som att höja räntan . Det ärminst av allt vad vi hade förväntat oss, när man har så betydandesvårigheter med nyetableringen. Vi går därför emot regeringsförslaget. Det skulle varamycket olyckligt om en särskild kreditgarantiavgift nu skulle läggas till dekostnader som redan mycket hårt drabbar framför allt dem som avser attnyetablera sig inom jordbruket. Av de skäl som jag här har angett bör riksdagenta avstånd från regeringens planer att införa en enprocenfig avgift förutestående lånebelopp för lån fill jordbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering. , herr talman, skall jag något kommentera detsärskilda yrkande om den nya organisafionen vid som har fogat fillbetänkandet. Fr. o. m. avvecklades den statliga verksamheten vidstatens hingstdepå och stuteri, och namnet ändrades fill Sverigeshästsportcentrum, . De ideella organisationer som där har tagit ansvaretför verksamheten är i full gång med sitt arbete. Med optimism ochframtidstro hoppas de kunna förvalta detta arv på ett förtjänstfullt sätt. Mendet är klart att det är en ganskatung uppgift som de har åtagit sig. Innan staten lämnade ifrån sig Nr 109 rörelsen hade vi att av budgetmedel sätta in betydande belopp föratt den täcka stora underskott. Det äremellertid en detalj som är intressant, och det är att i samband med det avtalsom slöts mellan staten och de ideella organisationerna avsattes 1 Anslåsinom milj. kr. i räntefritt lån för byggande av en ridhusanläggning. Det harsedan jordbruks-visat sig att andra statliga myndigheter har rest sådanakrav och nya hinder departementets för att detta bygge skall kunnaeffektueras att det har uppstått en helt annan verksamhets-situation förstiftelsen. Därför är det viktigt när utskottet enhälligt i en områdeskrivning säger att det bör "enligt utskottets mening vara möjligt attlösa den uppkomna intressekonflikten mellan stiftelse och kulturvårdandemyndigheter på ett för båda parter tillfredsställande sätt". Det är enmeningsyttring från som är värdefull, så att man kan ta upp nyaöverläggningar på den punkten. Detta har vi velat förtydliga i vårt särskildayttrande. Med detta, herr talman, ber jag att i övrigt få yrkabifall till utskottets hemställan. 7 i (): Jordbrukshuvudtiteln i budgetpropositionensom nu föreligger till behandling bär spår av den allmänna återhållsamhet somnumera är nödvändig i . Man behöver måhända för den skull inte uttryckaallvarligare farhågor för att väsentliga områden på något avgörande sätt skallbli eftersatta. Det finns dock några undantag, där vi har tagit upp eftersattaintressen, och jag kommer i fortsättningen att behandla några av dem. Debesparingar som i olika sammanhang görs kan annars sägas vara den skäliga andelsom jordbruket också måste bidra med i den återhållsamhet som ärnödvändig. Vi har gjort en ärendeuppdelning i moderatasamlingspartiet på det sättet att jag här kommer att berörarationaliseringsfrågor, främjande av husdjursavel samt ett avsnitt om bidragtill djurens hälso- och sjukvård. I propositionen gör regeringen ett anmärkningsvärtställningstagande under . Härkonstateras att man fortsättningsvis avser att skogsmark som utbjuds tillförsäljning av skogsbolagen i första hand skall erbjudas domänverket. Det ärett ställningstagande som vi inte kan biträda. Enligt moderata samlingspartietsmycket bestämda mening skall den mark av detta slag som kommer ut på marknadennaturligtvis ställas till lantbruksstyrelsens förfogande för att kunna användasför den markrationalisering som den vägen bedrivs. Vi anser självfallet inteatt det har något egenvärde att statens marktillgångar på det sätt somregeringen har föreslagit skall öka. Tvärtom menar vi att enskilda skogsbrukareskall ges möjlighet till marktillskott för förstärkning och rationalisering avsina fastigheter, då utbud av ett eller annat skäl kommer till stånd. Ikonsekvens med sitt mera principiella ställningstagande föreslår ocksåregeringen att den rörliga kredit om f. n. 200 milj. kr. som lantbruksstyrelsendisponerar skall avvecklas. kreditenär följaktligen 50 milj. kr. I moderata samlingspartiets kommittémotion har vi närmareutvecklat vårt avståndstagande från regeringens förslag. Analogt med vad vi harsagt har vi förklarat oss beredda att , om budgetbristuppstår, vara med om att ställa ytterligare medel på upp till 200 milj. kr.till förfogande. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 2. I den nämnda motionen har vi vidare utvecklat fråganom betydelsen av att ha tillgång till mark för jordbrukets rationalisering. Imotionen illustreras på ett bra sätt skillnaden mellan regeringens och moderatasamlingspartiets grundsyn i äganderättsliga frågor. Då regeringen, som jag nysssade, tar ställning för ett tillskott av mark till domänverket, har vi i vårmotion pekat på det rimliga i att också domänverkets markinnehav i principskall stå till lantbruksstyrelsens förfogande som rationaliseringsmark. Dettaställningstagande har vi följt upp i reservationen 3, som jag härmed yrkarbifall fill. I anledning av motion 1992 av m. fl. harfrågan om verksamheten vid tagits upp. fattade ettbeslut om framtid som bl. innebar att verksamheten fortsättningsvisskall bedrivas i stiftelseform. I centermotionen aktualiseras de svårighetersom uppstått för stiftelsen, då den inte i enlighet med sina planer kunnatgenomföra en tillbyggnad av ridhuset på . Med hänsyn fill det anrika kulturellt värdefullabyggnadsbestånd har länsanfikvarien i länet motsatt sig den av stiftelsentänkta utbyggnaden, ett självfallet fullt legitimt ställningstagande.Länsantikvarien förordar att ett nytt ridhus i stället skall uppföras från gamla byggnation. Detta förslag innebär förstiftelsen kostnadsfördyringar, och finansieringssvårigheter har härigenomuppstått. har för den skull i motionen framfört förslag om ett ökatstatligt stöd för den nu nämnda byggnaden. Synpunkten beträffande omsorgen om det kulturelltvärdefulla byggnadsbeståndet på är i och för sig beaktansvärd. Denlösning som på grundval av denna förordas kostar emellertid stiftelsenåtskilliga miljoner. Från den utgångspunkten, herr talman, har vi ireservationen 6, som enbart gäller mofiveringen, något hårdare än majoritetenpekat på vikten av att en lösning utan kostnadsfördyringar kan uppnås. Enligtmoderata samlingspartiets mening är inställningen att ett ridhus över huvudtaget kan skada byggnadsmiljön på märklig. Kan verksamheten på Flyingeinte bedrivas såsom avsetts, förlorar sin tilltänkta ställning som ettcentrum för varmblodsavel i denna del av . En aktiv verksamhet, bedriveni ett ändamålsenligt ridhus, kan enligt vårt synsätt rimligen aldrig vara tillskada för ett levande . Vi har i vår reservation pekat på att vi, ivalet mellan att åstadkomma hög funktionalitet genom byggnadsanläggningensplacering och att ge byggnadsbeståndets kulturhistoriska värde hög prioriet, ärbenägna att fästa större avseende vid funktionaliteten. För den skull.ställervi stora förhoppningar på en uppgörelse som beaktar såväl de intressensom har att bevaka som verksamheten på . Jag yrkarmed detta bifall till reservationen 6. , herr talman, några ord i anslutning tillrubriken till djurens hälso- och sjukvård. fattade för ett årsedan beslut om att införa en djurhälsoavgift. Beslutet fattades, om än inte ienighet, för att man med avgiften skulle bekosta ytterliggare ett antal tjänsterinom distriktsveterinärsverksamheten. I rådande ekonomiska läge ansågs detinte möjligt att såsom tidigare fill bekosta nya tjänster med allmännamedel. Djurägarna fick genom beslutet om denna djurhälsoavgift ta hela ansvaretför de nya tjänsterna. I samband med beslutet fastlades också en fördelning avkostnadsansvaret mellan staten och djurägarna. Härom rådde full enighet iriksdagen. Avgiften förutsattes utgå med en viss procentandel på veterinärensbehandlingsarvode och beräknades, för den aktuella utredningensförslag, uppgå till 5 ä . Något överraskande har socialdemokraterna i åretsbudgetproposition aviserat att man tänker höja avgiften till 25 resp. 50 kr.Kostnadsskillnaden beror på om det behandlade djuret tillhör kategorinjordbrukets bruksdjur eller är att hänföra till gruppen sällskapsdjur. Denkostnadsövervältring som härigenom åstadkommes är ett betydande avsteg från denprincip om en lämplig kostnadsfördelning mellan staten och djurägaren som riksdagensåledes för endast antog. Även om moderata samlingspartiet hadeinvändningar beträffande principen om den nämnda avgiften menade vi attavgiften med hänsyn till det låga beloppet ändå kunde accepteras. Att märka äratt veterinärerna inom distriktsveterinärorganisationen motsatte sigavgiften. Man motsatte sig inte avgiften som sådan, men man ville inte varauppbördsman åt staten, som man uttryckte det. Genom den nu föreslagna höjningenkommer avgiften på grund av sin storlek inte bara att bli ekonomiskt betungandeutan också att få en konkurrenssnedvridande effekt. Avgiften belastar ju enbartveterinärer inom distriktsveterinärorganisationen. Härav följer attprivatpraktiserande veterinärer inte har kunnat påläggas denna avgift för sammatyp av åtgärder och att en behandling utförd av en veterinär utanfördistriktsveterinärorganisationen allfid är 25 resp. . billigare än enbehandling utförd av veterinär som tillhör nämnda organisation. Vi har sympatier för reservation nr 10, somär avgiven av utskottsledamöter från och . Nämnda partierhar föreslagit att skall tillskjuta medel, så att den avsocialdemokraterna föreslagna höjningen elimineras. Med hänsyn till denbestämda inställning vi inom moderata samlingspartiet har tillkostnadsbesparingar har vi inte kunnat vara med på denna reservafion. Av detskälet har vi i ett särskilt yttrande gett uttryck för vår principiellauppfattning beträffande detta tilltag från socialdemokraternas sida. Jag harockså i en interpellation till jordbruksministern aktualiserat frågan. Jag ärinte främmande för att systemet med en djurhälsoavgift nu på grund avsocialdemokraternas missbruk måste omprövas. Till detta hoppas jag få återkommai en konstruktiv debatt, när jordbruksministern svarar på min interpellation. 8BÖRJE (): Den totala åkerareal som brukas av svenskajordbrukare är ca . På ca 115 000 enheter är drygt 200 000personer sysselsatta, varav mellan 27 000 och 28 000 utgör lejd arbetskraft. Jordbrukets produktionsvärde för beräknas tillnära . Av detta belopp svarar vegetabiliska produkter för ca20 % och animaliska produkter för , Spannmålsskörden var högre än 1981 och ca 4 %högre än genomsnittet . Skörden av brödsäd var ca 42 %större än 1981. Detta beror på att arealen för brödsäd var mycket större 1982än 1981. Minskningen av fodersädsodling blev en följd av detta. Följande kansägas om jordbruksproduktionen i övrigt : Mjölkproduktionen har ökat,nötköttsproduktionen har minskat något, medan fläskproduktionen har ökat.Detta är intressanta uppgifter i jordbruksministerns budgetförslag till1983/budget. Vidare kan man utläsa att konsumtionen av mjölk har minskatnågot, medan ostkonsumtionen stabiliserats på en relativt hög nivå. Förädlingen av råvaror och distribution av färdigalivsmedel är viktiga led i vårt lands livsmedelsförsörjning, liksom denindustri som förser bl. a. jordbruket och livsmedelsindustrin med insatsvaror. Ett ökat internationellt beroende gör sig också gällandeför svenskt jordbruk. Mot bakgrunden av hög produktion och minskad konsumtionhar vi från sida i vår partimotion om jordbrukspolitiken pekat påvikten av att staten medverkar till åtgärder för att utveckla och främjaexporten av livsmedel. En utredning har redovisat vilka möjligheteroch svårigheter som föreligger vid försök till ökad export av högförädladejordbruksprodukter. Vi föreslär att regeringen får i uppdrag att lägga fram ettåtgärdsprogram. Investeringarna inom jordbruket har gått ner under desenare åren. Ramen för de statliga lånegarantierna har inte utnyttjats helt.Orsak till dämpad investeringstakt är den pressade situation svenskt jordbrukf. n. befinner sig i. I det här förhållandet ligger en tendens till attjordbruksnäringen kommer att närma sig balans mellan produktion och konsumtionav livsmedel. Det blir en smärtsam process för näringens utövare. Den kräveruppmärksamhet från regeringen och myndigheter, såsom lantbruksstyrelser ochlantbruksnämnder. Politiska partier behöver också ha en skärpt uppmärksamhet påde problem som finns och som säkerligen också kommer att finnas ett tagframöver. Det måste också vara en uppgift för iutbildningen för de areella näringarna och som forskningscentrum för skogs-och jordbruksfrågor. Hur skall samhället bäst ta till vara den resurs kunnigajord- och skogsbrukare utgör? Hur skall den odlade jorden och skogsmarken bästanvändas? har lantbruksstyrelsen haftvisst anslag för större förvärv av mark från domänverket och skogsbolag. Nuföreslår regeringen att mark som fortsättningsvis utbjuds av skogsbolagen i förstahand skall erbjudas domänverket. yrkar avslag på detta regeringsförslag,som biträtts av majoriteten i jordbruksutskottet. Jag yrkaralltså bifall till reservafion 2. Vi menar att har det visat sig vara ettvärdefullt medel i ansträngningarna att förstärka de aktiva jord- ochskogsbrukarnas brukningsenheter och deras utkomstmöjligheter. Medkomplettering av skog till lantbruksfasfigheter förbättras lantbrukarnasmöjligheter till sysselsättning och säkrare försörjningsunderlag. Dettaframstår som särskilt angeläget när arbetsmarknaden är svag och möjlighetertill alternativ sysselsättning i stor utsträckning saknas. Jord- ochskogsbruket är av största betydelse i regionalpolitiken. Det är alltsåangeläget att den mark som förvärvas av lantbruksstyrelsen med den rörligakrediten om 150 milj. kr. även i fortsättningen tillförs bestående lantbrukeller används för byte med andra skogsägare. Vidare yrkar jag bifall till reservation 5. I denna yrkarvi avslag på regeringsförslaget att införa en särskild kreditgarantiavgift. Detvore olyckligt, menar vi, om en sådan avgift nu skulle läggas till de kostnadersom redan mycket hårt drabbar framför allt dem som avser att nyetablera siginom jordbruket. Vi anser att bör ta avstånd från regeringens planeratt införa den avgiften. Det som planeras är en enprocentig avgift förutestående lånebelopp för lån till jordbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering. I den tillsatta livsmedelspolitiska utredningen kan manknappast undgå att behandla även jordbrukets kapitalförsörjning, även om enproposition i frågan föreligger just . Det vore förnuftigt att avvaktamed ökade räntekostnader ytterligare ett budgetår, särskilt som det väl intekan uteslutas att medel måste avsättas inom prisregleringen för att ge vissträntestöd för att temporärt lösa mycket akuta problem för. Skördeskadefonden har f. n. en behållning av ca 470 milj.I budgetpropositionen föreslås inget statligt anslag för /84.Inte heller näringen behöver då tillskjuta sin del. Fonden kommer ju ändå attväxa betydligt då räntan tillförs. 1 sammanhanget kan nämnas att utbetalningarna varendast 18 milj. kr. Och det är bra om skördeskadorna varit så få som detutbetalda beloppet kan ge intryck av. Men svårigheterna torde ligga i att rättberäkna och rättvist ge ersättning för uppkomna skördeskador. Det är dåangeläget att den nya utformningen av skördeskadeskyddet, som varit på talavsevärd fid och som enligt budgetpropositionen just nu prövas iregeringskansliet, blir ett regeringsförslag . har anmärkt på att skördeskadeskyddetsadministration kostar avsevärda summor. Åtminstone ser det anslagna beloppet -nära 38 milj. kr. - högt ut i jämförelse med det förut nämnda belopp somutbetalats i skördeskadeersättningar . Vi menar att det är angelägetatt i besparingstider se över administrationen även på detta område. beslötriksdagen om organisafion och finansiering av djurens hälso- och sjukvård. Isamband med det riksdagsbeslutet kom den s. k. sjukvårdsavgiften till, varsstorlek skulle få bestämmas av regeringen. Vidbehandlingen av propositionen var detta regeringsbemyndi-gandeföremål för ingående överläggningar. Dåvarande jordbruksministern erinrade i regeringsförslaget om att staten tagit på sig ett betydandekostnadsansvar för djurens hälso- och sjukvård. I sammanhanget anfördedåvarande departementschefen att det fanns skäl för att subventioneringen avakutsjukvården inom djurhälsovården relativt sett borde minska. Han fann därföratt en rimlig avvägning vore att statens nettokostnader förblev realtoförändrade, men att det inom ramen för dessa görs omprioriteringar för attanpassa distriktsveterinärorganisationen till dagens behov och samtidigtåstadkomma en önskvärd förändring av verksamhetens inriktning till merförebyggande vård. I likhet med jordbruksministern fann jordbruksutskottet detnödvändigt med en viss höjning av veterinärkostnaden för det enskildasjukbesöket. Djursjukvårdsavgiften, som den förra regeringen såledesfastställde utifrån riksdagsbeslutet , är f. n. närförrättningen avser djur inom animalieproduktionen och hästar som används ijord- och skogsbruket. När arbetade påden nya budgeten /84 kunde man inte gärna känna till hur den nyaavgiften inverkat på veterinärverksamheten. Trots att man inte har någon somhelst erfarenhet av det nya systemet aviseras en höjning avdjursjukvårdsavgiften . När den nya organisationen infördes försäkradesatt kostnadsfördelningen mellan staten och näringen inte nämnvärt skulleförändras sedan det nya systemet väl börjat tillämpas. När regeringen nu tänkerhöja djursjukvårdsavgiften har den inte beaktat den inriktning jordbruksutskottetsbeslut hade. Motbakgrund av det anförda yrkar jag bifall till reservation 10. För övriga reservationer från folkpartietssida, nämligen reservation 13, 15 och 20, kommer min partikamrat ge motiveringar. Jag yrkar givetvis bifall även till de nu nämndareservationerna. 9KARIN (vpk): Jag har begärt ordet för att diskutera endetaljfråga i detta omfångsrika förslag från . Men detbetyder inte, herr talman, att den fråga jag vill ta upp är av mindrebetydelse. Tvärtom är det en fråga som berör alla hushållstyper och vårtdagliga kosthåll. Övriga delar av betänkandet kommer attdiskutera senare i debatten. Läkarvetenskapen har kommit till allt större klarhet omhur stor betydelse vårt kosthåll har med avseende på vårt hälostillstånd; rättsammansatt kost kan förebygga vissa sjukdomar. Men har svångremspolitikentvingat många hushåll fill nedskärningar av matkostnaderna. När hushållskassankrymper är det ännu viktigare att vi verkligen får valuta för pengarna. Allamåste ha råd med en näringsriktig kost.