prot · G60944 · 1982-12-31 00:00:00 — Vad beträffar det första kravet så har vi ju kommunalvuxenutbildning som en möjlighet till komplettering. Vi fog fidigare häri kammaren i full enighet ett beslut om en komplettering av läroplanerna förKOMVUX, Vi tycker nog att def kan räcka som ett instrument för komplettering. När det gäller frågan om kvotering eller kvofgrupper trorjag fakfiskt att def infe är riktigt så enkelt som man ger sken av imoderatreservafionen. Det finns en rad problem. Jag tror infe atf man löser demså enkelt - t, ex, problemen med folkhögskoleeleverna, med 25:4-orna och demsom enbart har arbetslivserfarenhet, vilket jag sade fidigare. Avsikten medreformen var ju atf man skulle bredda tillträdet tiU högskolan så aft olikagrupper av sökande kunde komma in. Det gjorde man genom atf införa enkonstruktion med en ganska bred aUmän behörighet. Sedan kompletterade man meds, k, särskUda behörigheter. Dessa skulle garantera speciella förkunskapskrav ide olika ämnen som var av betydelse för ufbUdningslinjen i fråga. Vi troralltså infe att man kan klara av def så enkelt som anges imoderatreservafionen. Jag tror att man får fitta litet mera noggrant på densaken. Man kräver alltså en 50-procenfig direkfövergång, och detgör man innan man ens sett resultaten av den reform som trädde i kraft den 1juli 1982. Då gick man över till att fillämpa principen atf för en tredjedel avantagningsplatserna skulle gälla direktövergång där sä erfordras. Men jagtycker nog att man skall vänta , så att man först kan se resultaten avdefta. I själva verket är det ju så atf def på väldigt mångautbildningslinjer är en direkfövergång som ligger högre än den s.k. garantin.Det är egentligen bara på några linjer, vilka är mycket eftertraktade och därdef råder väldigt stor konkurrens, som def blir fråga om just en tredjedeldirekfövergångar. Def gäUer framför allt lakar- och tandläkarutbildningarna. Man kan naturligtvis i samband med def här problemet göraföljande reflexion: Betyder betygen så väldigt mycket för den kommandeyrkesutövningen? kan man ju fundera över de små skillnader som finnsnär det gäller poäng för betyg. Skall de spela en så stor roll? Är det såväldigt viktiga? När man funderar över just de yrkeskategorier som kommer frånlinjer där det råder väldigt stor konkurrens, kan man ju som sagt fråga sig omjust betygen spelar så stor roll. Det kanske finns andra kvaliteter som manockså skulle behöva titta på i det här sammanhanget. Jag fillåfer mig alltså atf uttrycka en viss skepsis motden väldiga upphaussningen av betygen. Vidare säger man atf det infe skall vara någraföreningsmeriter. Men jag vill då fråga: Har det föreslagits från något håU attföreningsmeriterna skall införas igen? Det är mig inte bekant atf något sådanthar föreslagits från något håU. Det verkar som om ochfolkparfisferna är väldigt rädda för det här med föreningsmerifer och aft dedärför måste markera det på ett negativt sätt. Men ta def lugnt! Det är ingenko på isen. krav sammanfaller i vissa delar medmoderatemas. Jag har ingen anledning atf upprepa de krav som är gemensamma förde båda parfierna, i folkparfireservafionen finns det en passus om atfhögskoleproven skuUe användas i större utsträckning, bl, a. i syfte attsärskilja inom olika betygsklasser för att diskriminera bättre. Vidare kräverman atf större hänsyn skaU fas tiU relevanta förkunskapsämnen. Om de två senaresakerna är väl bara att säga att def mycket väl kan tänkas atf prov kan spelaen ökad roll i högskolan. För min del är jag infe främmande för aft diskuteraden saken. Men aft nu.göra bindningar tycker jag inte är särskilt vettigt, attrycka ut defta bara som en sak för sig. Detsamma gäller relevantaförkunskapsämnen - eller vikfning, som man säger. Man kan väl överväga sådanating också, lika väl som man kan överväga frågan om relevantarbetslivserfarenhet. Även på dessa två punkter tycker jag att det infe är såklokt att isolerat ta stäUning just . I anslutning fill dessa mofioner gör man över huvud tagetden reflexionen att frågor om antagning, behörighet och urval är så svåra atfdet krävs att man ordenfiigt funderar igenom dem och tar reda på hur de olikadelarna hänger samman. Eftersom departementschefen har aviserat en översyn,tycker jag infe att def är så meningsfullt aft rycka loss olika bitar urkomplexet. reservation har, som man själv skriver,karaktären av ett krav om etf principbeslut. Men för att nu fatta ettprincipbeslut krävs enligt min mening att man har med många fler komponenter isammanhanget. Det sägs t, ex, ingenfing om hur man skall hantera återkommandeutbildning, def sägs över huvud taget ingenting om arbetslivserfarenhet ochinte heller något om problemet med relevant arbetslivserfarenhet, Def sägs infesärskilt mycket om kvotgmppsindelningen och de problem som är förknippade medden, Relafionen mellan gymnasium och högskola sägs def ytterst litet om. Ettproblem i det sammanhanget är hur mycket en överHggande skolform skall få prägla ochpåverka en underliggande. Det kan också ha bäring på problemet om prov ochbetyg; vilket här har antytts. Vi har vidare relafionen mellan allmän behörighet ochsärskilda behörigheter, en fråga som också bör studeras innan man gör ett merprincipiellt ståndpunktsfagande, Def saknas alltså en rad komponenter i heladefta system. Man kan också ta upp frågan om uniformiteten. En fråga somkan resas är om vi behöver ha samma bestämmelser på alla Unjer, Jag tycker manbehöver fundera över om regelsystemet kanske kan variera mer än . En annansak att fundera över är enkelheten kontra byråkratin. Många kräver justenkelhet i antagningsreglerna. Det kan man åstadkomma, men def finns etf prisäven för enkelheten. Det reses också krav på att def skall vara lätt atfinformera om antagningssystemet. Men precis som i fråga om enkelheten kräverdef sitt pris. Hur skall denna enkelhet kunna vägas av mot kravet pårättvisa för atf infe säga millimeferräffvisa, som det ibland ställs krav på? Rättssäkerhetenär också etf problem som man behöver fundera över, Def finns således en rad ting som är rätt svåra aft hanterai sammanhanget. Därför reagerar jag mot tanken på aft plocka ut enskildheter ursystemet och klippa fUl med etf beslut. Vi har ju en del erfarenheter av attdet kanske inte är så lyckat att göra det. Jag kan tillåta mig att varasjälvkrifisk och säga aft det beslut om atf plocka in föreningsmeriter som kommycket sent i den process som vi hade med kompefensufredning ochkompetenskommiffé infe var särskilt lyckat, Def kom efter allt annat, och vihade inte möjlighet att sammanväga def med andra komponenter. På samma sätt har def varit med de ändringar som hargjorts av senare borgerliga regeringar. Man har plockat ut en sak och gjort enändring här och en där, Def har gjort atf det är ganska svårt att utvärdera defursprungliga förslaget. Jag tycker alltså aft man skall akta sig för detta närman nu åter gör en översyn. Ta i stället det hela i en klump, ta def lugnt ochfundera över dessa ganska svåra saker. Mot bakgrund av att vi utredde dessakompefens-frågor samt frågorna om behörighet och urval i drygt fio år, fattadeett beslut som trädde i kraft och sedan efter bara etf årgjorde en hel del detaljändringar, så tycker man att åtminstone några årskullarnu skall få gå ut med oförändrade spelregler. Därmed kan systemet utvärderas litetbättre. Med denna något resignerade suck från enluttrad utredare av kompefens-, behörighets- och urvalsfrågor kan jag säga atfjag f, n, mest lutar åt aft yrka bifall fill utskottets förslag. AnL 138JAN-ERIK () replik: Jag är helt överens med omatt det här är svåra problem som kräver ganska genomtänkta avvägningar. Men jagtror att det är önskvärt att partierna ger klara besked på de punkter där dehar tagit ställning, och vi har gjort det i vår reservation. Det kantyckas finnas många skäl för aft vänta och se och låta år läggas till år för att man skall få etf bättre underlag för enutvärdering, men för varje vår är det fakfiskt en ny kull gymnasieelever somlämnar skolan och ställs inför ofta mycket svåra situationer. Protesterna motorättvisan i antagningssystemet är, tycker jag, naturliga, och därför brådskardet. Därför tror jag infe heller atf vi barrad med en utredning som tar alltförlång fid på sig med defta. Skall utredningen bli klar i rimlig tid så atf vifår till stånd förändringar, då gäller def också för partierna att lämna defstadium där man bara konstaterar att def är problem och börjar bestämma sig förvad man skall göra åt defta. Vi har lämnat etf bidrag på några punkter i vårreservafion. AnL 139 () replik: sade med en resignerad suckatt han anslöt sig tiU utskottefs hemsfällan. Jag tycker atf def är väldigtsymtomatiskt; def visar atf i praktiken underkänner hela detnuvarande antagningssystemet men ändå försöker försvara det. Då försvarar hanen sak som infe fungerar, def har alla kunnat konstatera, Def ärdärför vi från moderat håll så klart har drivit frågan och krävt att man förstoch främst skall fillsäfta en parlamentarisk utredning som skall utreda fråganom de två olika behörighetsnivåerna, I vänfan på atf denna utredning, som skallarbeta skyndsamt, blir färdig vill vi höja direkfövergången från nuvarande entredjedel fill hälften, sade atf det nuvarande KOMVUX-systemetskulle kunna vara fillräckligt för atf skapa en sådan utbildning som behövs föraft få fill stånd två olika behörighetsnivåer. Vi anser infe aft def ärtillräckligt. Vi vill ha ett betydligt mera flexibelt system, vilket - som jagsade i mitt huvudanförande - skall vara utlokaliserat till de mindrehögskoleorterna och fill andra gymnasier. Där kan man kombinera ihop olikakurser på tre, fyra eller fem ämnen, eller vad som kan behövas, och därmed fåen studieinriktning som är direkt förberedande för de studier man skallpåbörja på . Genom sådana studier kommer alla aft befinna sig påsamma utbildningsnivå, och man har därmed möjlighet att höja kvaliteten viduniversiteten, Def kommer atf förhindra studieavbrott, och def kommer aft varaen räffviseåtgärd av stort mått för de studerande, eftersom alla kommer aft hasamma bakgrund och samma förutsättningar aft klara av studierna, vilket de intehar . Därför tycker vi att detta är väldigt vikfigt. Sedan sysslade en ganska lång stund medatt fala om föreningsmeriter och argumentera mot några yttranden som i varjefaU jag inte har fällt här i kammaren. Var han har fått dem ifrån vet jag infe. Vi tycker från moderat håll - föratt sammanfatta det än en gång- att det nuvarande antagningssystemet är säbristfälligt att vi inte kan ha def kvar ens fill kommande år utan omedelbartmåste vidta stora förändringar. AnL 140LARS () replik: Qm jag svarar först, vill jagpåpeka atf det infe är så underligt aft jag uppehöll mig vidföreningsmeriterna, Def står ju i moderatreservationen - om jag nu kan läsarätt - att man inte viU ha föreningsmeriter för urval, och jag ställde bara frågan:Vem har sagt atf man skall införa dem igen? 1 varje fall står def infe iutskotfsbetänkandet, Def behandlas över huvud taget inte där. Då kan jagmöjligen helt sfillsamt få resa frågan varför man är så angelägen om aft ta uppdetta. Det jag sade i slutet av mitt anförande innebär infe attjag i prakfiken underkänner det nuvarande systemet totalt. Jag är väl medvetenom atf def finns brister i de här systemen, men säg def antagningssystem somdet infe finns brister i i den meningen atf det kommer att finnas grupper sominfe är nöjda med def, Def antagningssystemet går ju infe att konstruera, säger att det har förekommit protestermot defta antagningssystem. Ja, visst har def kommit protester, men hade vigjort ett annat system, hade def kommit protester från andra håll. talar ni väldigt varmt om de ungdomssfuderande. Man kankanske få dra en lans för de äldre också. Jag sade i en passus av mittinledningsanförande aft ett av syftena med reformen var atf ge äldre som infetidigare hade fått förmånen att studera på dessa nivåer en chans. Man kanskeskall komma ihåg också denna grupp i den här yran att gå de ungdomssfuderandetill mötes. Därmed har jag inte sagt aft detta sysfem i alla detaljer är braeller atf man infe kan ändra på det. Men jag tror inte aft någon av er är sånaiv att ni inbillar er atf ni kan konstruera etf antagningssystem som def intekommer aft bli protester mot. Det är verkligen, med förlov sagt, naivt om någonav er tror def. Infe heller jag anser atf man skall utreda för . Jagkan också säga att den utredningsfid som sammanlagt användes avkompefensufredningen och kompefenskommittén kanske var för lång. Många sakerblir ju överspelade. Men det är en sak att inte hålla på och en annansak att rycka loss detaljer ur sitt sammanhang och fatta beslut om dem utan atffå en översyn av hela fältet på en gång. Def som en sådan här översyn skallleda fill är just att man skall kunna studera alla bitar innan man fattarbeslut. Jag vet inte om det finns anledning att gå in på alla deting som fog upp i sitt anförande och i repliken. Def kanske vi kanåterkomma fill . Avslutningsvis är def alltså infe fråga om att man baraskall vänta och se hur länge som helst, utan vi menar att man skall ta etf merasamlat grepp på dessa frågor och inte, som ni vill göra, rycka ut enskildadetaljer. AnL 141RUNE () replik: Får jag uppfatta yttrande omförenings-meriterna så, att inte heller han vill återinföra föreningsmerifer?Det är i så fall någonfing som kammaren bör notera som positivt. Departementschefen har, , i ett svar fillBirger Hagård i denna kammare sagt atf def nuvarande systemet fungerar sådåligt att det infe kan få vara kvar och aft det måste ersättas med något nytt.Jag hoppas aft den utredning som man talar om, men som vi tyvärr inte vet vadden kommer atf innehålla, kommer atf bedrivas mycket skyndsamt. Detta är ettför svenskt utbildningsväsende utomordenfiigt allvarligt problem, sommåste lösas med def snaraste, AnL 142 () replik: Def är självklart atf det innebär färreplatser för de äldre studerande om man ökar kvoten för dem som går tillhögskolan direkt från gymnasieskolan. Min erfarenhet är att de flesta människori medelåldern är mer intresserade av aft deras barn kommer in på högskolan änaft de själva" gör det. 143 () replik: TUl vill jag bara säga atferfarenheterna kan vara olika. Jag är infe så säker på aft gäller för aUa, Jag vet inte om har texten fill det uttalandefrån utbildningsministern som han återgav eller om det var ett fritt citat.Han skall nog vara Utet försikfig med formuleringarna, så atf han läser rätt.Såvitt jag vet uttryckte sig departementschefen något mera försiktigt än vadRune gjorde i sitt senaste inlägg. Vi är emellertid överens om att defskall bli en översyn och aft den infe skall fa så som den samladefiden för kompefensuf redningen och kompefenskommittén, nämligen . När det gäller föreningsmeriterna vill jag inte föregripadenna översyn genom att gå in på detaljer. Då skulle jag nämligen hamna i sammaläge som ni. Ni rycker ut några detaljer och kräver atf de problemen skalllösas på en gång. Vi menar att man bör se över hela systemet i ett sammanhang.Därför får infe något svar av mig på denna punkt. Tredje vice falmannen anmälde atf anhållit atttUl protokollet få antecknat atf han infe ägde rätt till ytterligare replik. AnL 144PÄR (): Def här betänkandet innehåller ju ett antalmofioner med många olika förslag som gäller antagningen till högskolan. Man kanväl göra den allmänna kommentaren atf def visst finns brister och otympligheferi def antagningssystem som vi har. Den debatt som vi just har lyssnat påillusterar ju atf alla är medvetna om att def finns problem. Jag delar nog uppfattningen aft skall vi reformeraantagningssystemet och inte göra def fill ett ännu värre lappverk än vad defär, då måste vi fa etf helhetsgrepp på def. Det är också den inställning somutskottsmajorifefen har kommit fram fill. Det lönar sig inte atf nu börja ryckaut olika bitar, utan vi får avvakta den översyn som pågår och sedan försöka fåett mera välfungerande och strömlinjeformat antagningssystem. Därför skall jag inte nu kommentera olika enskildheter imofionerna utan mera göra några principiella reflekfioner. Den fråga som diskuteras allra mest och som också harvarit på tapeten i den här debatten är om vi skall ha en ökad direktövergångeller om vi skall låtaandra meriter spela en roll. Jag vill gärna för vår del göra denprincipdeklarafionen att vi anser aft def är vikfigt atf också yrkesmeriferspelar en roll vid antagning fill högskolan, Vi är alltså beredda atf slå vaktom ett sysfem där yrkeserfarenhet är en fillgång när man söker sig fill högskolan. Detfinns flera skäl fill det. Ett av de viktigaste är naturligtvis att etf sådantsysfem leder fill en socialt bredare rekrytering än om man satsar väldigt hårtpå direktövergång från gymnasieskolan, Def måste vara angeläget aft se till aftman får den här breddade rekryteringen fill högskolan. Vi vet att det finnsbrister på det området L n. Denandra huvudsynpunkten är atf yrkeserfarenhet innan man börjar enhögskoleutbildning ofta kan vara en fillgång när man sedan har avslutat dennautbildning och skall tillbaka fill yrkeslivet. Def kan alltså vara en vikfigfillgång för en nyexaminerad civilingenjör som skall ut på en arbetsplats attfidigare ha jobbat på verkstadsgolvet. Det kan vara en stor fillgång för ennyutbildad läkare att tidigare ha arbetat som sjuksköterska, exempelvis. Vikommer alltså att fortsätta atf slå vakt om atf yrkesmeriferna skall finnas medi bilden i stort sett i samma omfattning som . Jag vill dessutom gärna föratt röra om litet i den debatt som varit här säga aft jag infe är främmande föratt vi i samband med en översyn av antagningssystemet också skall prövamöjligheten aft återinföra föreningsmeriterna. Detär ingen tvekan om atf akfiv verksamhet i våra folkrörelser ger erfarenheteroch kunskaper som man har nytta av i akademiska yrken av olika slag därefter.Def ger livserfarenheter och def ger människoerfarenheter som man har nyttaav. Därför kan def vara en brist att den typen av meriter inte kanmedräknas när man söker sig fill högskolan. Mensom sagt var: Hur vi skall utforma def här på bästa sätt, hur vi skall fåantagningssystemet så rättvist som möjligt, måste bli en fråga för den merafullständiga översyn som bör komma snart. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (översyn av antagningssystemet) Ikonfrapropositionsvoferingen biträddes reservafion 1 av Per m. fl, imotsvarande del med 80 röster mot 14 för reservafion 2 av , 215ledamöter avstod från att rösta, Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 219 röster mot 89 föi"reservation 1 av Per m, fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom.2 (viss förberedande utbildning) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 79för reservafion 1 av Per m, fl, i motsvarande del. (vpk) anmälde att han avsett atf rösta ja men av misstag röstat nej. Nr 44 Mom. 3 och 4 den Utskottets hemsfällan bifölls, Mom. 5 (konkurrenskompletfering) Obligatoriskt Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 79 förreservation 3 av Per medlemskap i m, fl, studerandesammanslutningar 39 § Föredrogs 1982/83:8Landstingskommunal konsumenfekonomisk utbildning m. m. Talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 40 §Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /83:9 om obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar(prop, 1982/83:27), AnL 145 (): I utbildningsutskottets betänkande 1982/83:9behandlas frågan om obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar. Tillbetänkandet har vi moderater fogat en reservafion där vi yrkar bifall fill minmotion 1982/83:49, Vi reservanter accepterar ett obligatorium av praktiskaskäl, Def finns exempelvis etf flertal studentkårer som infe omfattas avobligatoriet men som önskar göra det. Det finns flera anledningar till aft defrivilliga kårerna önskar bli obligatoriska. De frivilliga kårerna harbetydligt sämre möjligheter än de obligatoriska att planera sin verksamhet,eftersom de infe med någon säkerhet vet vilka ekonomiska resurser de har atttillgå. Kårerna får genom ett obligatorium möjlighet att arvodera personal ochförtroendevalda, något som är väsentligt när man skall ställa krav påkontinuitet och kvalitet på de studerandes företrädare, bortfall av sålitet som av medlemmarna i en kår med 500 medlemmar kan verka förödande.En konsekvens av detta är att frivilliga kårer i motsats fill obligatoriskainfe är kredit värdiga i bank. Genom de förslag som framförs i proposifionenlöses dessa svårigheter, och dessutom får kårerna nu möjlighet att själva utsesina representanter i de olika högskoleorganen. Därmed försvinner elektorsförsamlingarnaoch med dem en onödig byråkrafi. Vi reservanter anser emellertid aft förslaget omobligatoriskt medlemskap i studerandesammanslufningar innebär inskränkningar ivåra fri- och rättigheter av sådan principiell natur att reglering bör ske isärskild lag, vilket är fallet , och inte, som föreslås i proposifionen,endast genom en filläggsparagraf i högskolelagen. Vi reservanter anser ocksåaft etf obHgafo- risktmedlemskap i studentkår är acceptabelt endast under det uttryckliga villkoretatt kårernas verksamhet begränsas till sådana områden där hänsynen till denenskildes integritet infe kommer i fara. Def nuvarande tvånget för studerande aft fillhörastudentkår har från fid till annan uppfattats som stridande mot denna sistnämndarätfighet. Flera kårer har också i de studerandes namn ageratpå ett sätt som är oförenligt med obligatoriskt medlemskap. Skyddet enligt 2 kap. 2 § regeringsformen mot tvång atttillhöra sammanslutning för åskådning berör infe det s. k, kårobligaforief,eftersom studentföreningarna infe kan befraktas som åskådningssammanslutningari paragrafens mening. Detta konstaterade konsfitufionsutskottet i sitt betänkande1975/76:56, Emellerfid innehåller proposifionen bestämmelser omkårobligaforium som innebär att frånträder sitt lagstiftningsansvarpå etf sätt som infe är förenligt med etablerad praxis. börhos regeringen begära att den lägger fram förslag till lag om kårobligaforiumför , där den nuvarande lagen om obligatoriskastuderandesammanslufningar borde kunna tjäna som utgångspunkt. Vi reservanter har i reservafionen utvecklat de punktersom borde finnas med i lagstiftningen, vilka kriterierna är för begränsat ellerfullt medlemskap osv. De som följer distanskurser och decentraliserade kurserbör enligt vår uppfattning ha ett begränsat medlemskap liksom de som följerenstaka kurser som omfattar högst 9 poängs studier. Vidare bör medlemskapet inafioner och fakulfefsföreningar omfatta alla studerande som studerar påkårorten, I kårernas stadgar skall också finnas en ändamålsparagraf, sominnebär att kårernas uppgift skall vara aft främja medlemmarnas studier och vaddärfill hör. Besvär över ändamålsparagrafens fillämpning skall också kunna anförasom beslutet har ekonomisk konsekvens. Vidare tycker vi aft def skall finnasföreskrifter om sanktionsmöjlighefer mot dem som infe fullgör sinabetalningsåligganden. Låt mig, herr falman, bara sammanfatta mina synpunkter påpropositionen om obligatoriskt medlemskap i sfuderandesammanslufning. Vimoderater accepterar ett obligatoriskt medlemskap av prakfiska skäl. Men vianser atf denna fråga är av sådan principiell natur aft reglering bör ske isärskild lag, som f, n. Att smyga in en liten paragraf i den nuvarandehögskolelagen anser vi klart otillfredsställande. Med def anförda yrkar jag bifall fillreservafion nr 1 fill utbildningsutskottets betänkande nr 9, Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar AnL 146INGA (vpk): Kårobligaforief innebär att de som studerartvingas aft tillhöra en studentkår. kommunisterna är emot ettsådant kårobligaforium, Def är en form av fvångsanslufning, som vi inte kanställa oss bakom. Vi menar att det är orimligt aft man som studerande måstetillhöra ett slags förening för atf få studera och för att få ut betyg på sihastudier. Att fillhöra en kårorganisafion måste bygga på frivillighef, 10Riksdagens prolokoU 1982/83:434 Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar