prot · G609111 · 1982-12-31 00:00:00 — domstolsväsendet " " skrivning som innebär att man godtar departementschefensuttalande . . på den punkten, att domstolsverketinte har utövat ett inflytande som inneburitatt domstolarnas självständighet har trätts för när. Vi är alltså eniga om den skrivningen, och jag instämmersjälvklart i den, men utskottet uttalar också att det fordrar en ständigbevakning av det här området, så att inte misstanke om eller ett verkligtintrång i domstolarnas självständighet kan komma i fråga. Jag vill på denpunkten hänvisa till vad departementschefen säger i propositionen och till därredovisade uttalanden från vissa remissinstanser. a. regeringsrättenkritiserar utredningen på denna punkt och framhåller att det kan ha inträffatnågon inskränkning genom den hårda administrativa styrning som domstolsverketutövar. Det fordras alltså av oss alla som sysslar med de härfrågorna att vi ägnar oss åt en ständig bevakning. På några punkter har utskottet inte kunnat enas. Denförsta frågan gäller notarietjänstgöringen. Departementschefen har här anmältsin avsikt både att förkorta denna tjänstgöring och att ta bort möjlighetentill s. k. , utbytestjänstgöring, i det här fallet inom polis- ochåklagarväsendet. Här finns en enad borgerlig utskottsminoritet som mot bakgrundav tidigare helt eniga utskottsuttalanden i de här frågorna inte har kunnatställa sig bakom den typen av besparingsåtgärder. Det finns goda motiv för denna reservation. För det förstaär indragningen av utbytestjänster inte en ren besparing. Notarierna finns juändå och skall tjänstgöra någonstans. För det andra innebär förslaget medganska stor säkerhet en kvalitetssänkning som inte är godtagbar. Ett effektivträttsväsende med mångsidigt utbildade jurister är en förutsättning förbesparingar och effektivitetsvinster . Utbytestjänstgöringen fyller här ett utomordentligtviktigt syfte, och enligt vår mening bör departementschefen, innan han vidtarförändringar i notarietjänstgöringen, underställa dessa förslag.Riksdagen har 1980 enhälligt uttalat sig angående notarietjänstgöringen ochdess stora betydelse för rättsväsendet. Mot den bakgrunden vore det märkligt omregeringen ensidigt skulle vidta ändringar härvidlag. Låt mig i den frågan slutligen säga att jag mot bakgrundav majoritetsskrivningen och tidigare enighet i denna fråga inom utskottetutgår ifrån att justitieministern återkommer till med sitt förslag omnotarietjänstgöring, så att får pröva det. Herr talman!Mittenpartierna har valt att reservera sig för medelsberäk ningarna i vad gäller allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna, mot bakgrund av anmälan i budgetpropositionen om ändring i domförhets- reglerna. Enligt min mening bör debatten om minskning av antalet 94 nämndemän anstå till dess attutskottets betänkande i den frågan kommer Utskottsmajoritetensställnings"tagande - och här är vi moderater med i Nr 111 utskottsmajoriteten-innebär jnte och kan formellt sett inte innebära något Onsrlao n rl Majoritetens ställningstagande är qnril 1083 såledesatt anse som en preliminär anslagsberäkning. när vi då stod inför samma formella /ir,/ »7/ problematik. Jag förstår därför inte logiken i reservationerna2 och 4. 1 vart domstnlsvnsp rl fall är de ologiska i förhållande tillfjolårets ställningstagande. Jag yrkar bifall tillreservation 3 och i övrigt till utskottets hemställan på samtliga punkter. 96KARIN SÖDER (c): I justitieutskottets betänkande nr 24, som vinu har att behandla, har vi från sida funnit anledning att avge fyrareservationer. I övrigt, dvs. på de flesta punkter, ställer vi oss självfalletbakom utskottsbetänkandet. Den ena av reservationerna stöds av ochen annan av både och . Jag vill här berörareservationerna nr 1 och 3, och kommer att behandlareservationerna nr 2 och 4 och värt särskilda yttrande om lokaliseringen avlänsrätter. Justitieministern har i budgetpropositionen anfört att hanför sin del finner det naturligt att - med sin huvuduppgift attvara ett serviceorgan i administrativa frågor - i sin styrelse har ett störreinslag av ledamöter med praktiska erfarenheter från verksamhetsområdet än somannars är brukligt för centrala förvaltningsmyndigheter. Han förordar därföratt antalet ledamöter utökas med två, nämligen med en domare och en advokat. F. n. består styrelse av fem ledamöterutöver generaldirektören. Av dessa är en domare, två har riksdagserfarenhetoch två har förordnats efter förslag av /SR resp, TCO-S. Det finns ingasuppleanter i styrelsen. Vi kan dela den uppfattning som framförts iutredningen om domstolsadministrationen och som även omfattas avjustitieministern, nämligen att verkets styrelse behöver utökas med fler ledamötermed domstolserfarenhet. Men vi anser att en utökning inte bör gä ut över denbalans mellan lekmanna- och expertinflytande i styrelsen som vi anser vara avmycket stor betydelse. Detta innebär också en bättre avvägning mellan ä enasidan företrädare för allmänna samhällsintressen och ä andra sidan företrädareför verkets förvaltningsområde. Vi anser därför att styrelsen bör utökas med tre personer,två med domstolserfarenhet och en med riksdagserfarenhet. Ledamöterna meddomstolserfarenhet kan då lämpligen utgöras av en domare och en advokat.Domstolsverket skulle även efter en sådan utökning ha en för jämförbaramyndigheter relativt liten styrelse. När det gäller reservationen beträffandenotarietjänstgöringen har vi från sida tidigare motionerat och krävtatt den s, k, utbytestjänstgöringen hos åklagar- och polismyndigheter skallvara kvar i oförändrad omfattning. Vi kan inte acceptera de ibudgetpropositionen Nr 111 tillkännagivna avsikterna att heltavveckla den tjänstgöring som notarierna Onsdaeen den ' "' möjlighet att göra hos polis och åklagare. 6 'inrilI9S3 Enligt vår uppfattning har dennastor betydelse från många synpunkter. Dels anser vi att notarierna utför ett arbete när de har dessa tjänster. Anslagtill Tjänstgöringen är inte bara ett ledi deras utbildning till domarkompetens, m. m. domstolsväsendet "'" 'deltar faktiskt i det arbete som utförs inom dessa myndigheter. Efter enkortare introduktionsperiod får notarierna förordnanden att även självständigtansvara för vissa arbetsuppgifter, det kan t. ex. gälla prövning av olikatillstånd inom polismyndigheterna, uppgifter som normalt utövas av intendenteller i vissa fall t. o. m. polismästare. Det är enligt vår uppfattning en felsyn att anse att tjänstgöringen utgör en ekonomisk belastningför myndigheten. Förslaget att dra in tjänstgöringen är i själva verket enneddragning av myndigheternas resurser och inte en omfördelning av medel frånicke-produktiv till produktiv polis- och åklagarverksamhet. Det är mot denbakgrunden ett bedrägligt sätt att spara. Utbytestjänstgöringen är vidare viktig för att genotarierna en allsidigare utbildning. Med en begränsning av tjänstgöringen tilldomstolarna tappar man de värdefulla erfarenheter som kan fås vid tjänstgöringhos polis eller åklagare. Detta är praktiska erfarenheter som har särskilt storbetydelse för jurister, eftersom de genomgår en helt igenom teoretiskutbildning. De flesta andra akademiska utbildningar av sådan längd somjuristutbildningen kan ha olika praktiska moment inlagda i utbildningsplanen.Det är angeläget att man får fram en notarietjänstgöring av den omfattning somjag tidigare pläderat för, för att komma till rätta med denna brist. Den teoretiska utformningen av juristutbildningen innebäratt ett stort behov av praktik föreligger. kan inte detta tillgodoses pågrund av att det finns för få notarieplatser. Från sida har vi imotionen accepterat att en avkortning av tjänstgöringstiden görs från 2,5 årtill för att därigenom till oförändrade kostnader åstadkomma ett störreantal platser. Utbytestjänstgöringen har också stor betydelse förrekryteringen till de ansvarsfulla uppgifterna som åklagare eller polischef. Vivet att rekryteringssituationen när det gäller framför allt åklagarsidan ärmycket besvärlig . Inte minst här i föreligger ensvår vakanssituation. Det är därför angeläget att intressera de nyutexamineradejuristerna för dessa tjänster. Detta kan man på ett bådeekonomiskt och enkeltsätt göra genom att ha kvar den nuvarande utbytestjänstgöringen. Jag är glad att kunna konstatera,' herr talman, attmoderater och folkpartister står bakom det krav i detta avseende som viframfört i vår motion. Jag vill yrka bifall till reservationerna nr 1och 3 i justitieutskottets betänkande nr 24. 97TOMMY (vpk): kommunisterna har till åretsmotionsflod bidragit med en omfattande motion som berör kampen mot denekonomiska brottsligheten. I denna motion hävdar vi bl. a. att man behöver haen annan åtgärdsinriktning, att man bör satsa mer på förebyggande åtgärder, menvi har också krävt ökade resurser för de myndigheter som när det gäller brottemot gällande lagstiftning på det ekonomiska området bevakar, kontrollerar,klarlägger, åtalar m. m. Före påsk behandlade vi frågan om ökade resurser tillpolisens verksamhet vad beträffar kampen mot ekonomisk brottslighet samt ocksåfrågan om utökade resurser till åklagarväsendet. Vi vet också att regeringenföljer linjen att öka resurserna till både polis och åklagare. När vi från vårt parti mot den bakgrunden, enligt minmening följdriktigt, reser kravet att också resurserna till domstolsväsendetskall ökas och finner att man inte är benägen att göra det, uppstår givetvisfrågan: Hur kan man räkna med att domstolsförfarandet skall kunna genomföras påett tillfredsställande sätt, när domstolsväsendet vad beträffar den ekonomiskabrottsligheten är ansträngt och när de ökade resurserna tillpolisväsendet och åklagarväsendet innebär att avsevärt flera fall skall kunnalagforas? Som vi ser det är det nödvändigt att öka resurserna även tilldomstolsväsendet när det gäller mål som hänför sig till ekonomisk brottslighet.Vi tycker att det finns skäl för att göra ett uttalande i det häravseendet till regeringen, alldenstund regeringen - vilket också framgår avbetänkandet - tänker sig kunna klara hela denna fråga genom att rationaliseraoch omfördela resurserna inom de nu gällande ramarna. För vår del har viingenting emot att man rationaliserar, men vi vill att man dessutom skall utökaresurserna till domstolsväsendet när det gäller området ekonomiskbrottslighet. Härmed yrkar jag bifall till vpk-mofionen. Anslag till domstolsväsendet m. m. 98LARS-ERIK (): Till justifieutskottets betänkande nr 24 ärfogade ett par reservationer, som jag skall lämna några kommentarer till. I reservation nr 1 av och att skall utökas med ytterligare en ledamot med riksdagserfarenhetutöver den utökning med en domare och en advokat som regeringen föreslår ibudgetpropositionen och som också utskottsmajoriteten förordar. Den utredningom domstolsadministrationen som är gjord och som hänvisade till isitt inlägg har föreslagit en utökning av styrelse med tvådomare och en advokat. Som motivering har utredningen anfört att det behövs enstyrelse med starkt inslag av praktisk erfarenhet av domstolsväsendet för attdomstolsverket skall kunna fullgöra sin huvuduppgift, nämligen att gemyndigheter inom verksamhetsområdet en kvalificerad administrativ service. Deremissinstanser som yttrat sig över utredningen på den här punkten har så gottsom enhälligt anslutit sig till utredningens förslag. Regeringen har i sittförslag, vilket utskottsmajoriteten Anslag till domstolsväsendet m. m. tillstyrker,förordat en utökning med en domare och en advokat. Till detta är att säga att har ensärställning i förhållande till andra centrala förvaltningsmyndigheter i detavseendet att dess huvuduppgift är att ge myndigheterna inomförvaltningsområdet kvalificerad administrativ service. Enligtutskottsmajoriteten finns det därför skäl att ge styrelsen ett större inslag avledamöter som har praktisk erfarenhet från verksamhetsområdet än vad som ärbrukligt för andra centrala förvaltningsmyndigheter. Det är bakgrunden till attutskottsmajoriteten godtar regeringens förslag på den här punkten och intefinner några starka skäl tala för den utökning som föreslås i reservation nr 1.I det avseendet vill jag alltså yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag. I reservation nr 2, som är en centerparti- ochfolkpartireservation, behandlas frågan om medelsanvisningen till de allmännadomstolarna. tog inte upp den diskussionen i sitt inlägg utanhänvisade till inlägg, som kommer senare i debatten. Jag skalländå kort kommentera reservationen. Regeringens förslag bygger i detta avseende på enbesparing som uppnås genom sådana ändringar i domförhetsreglerna atttingsrätterna kan döma med ett färre antal ledamöter. En proposition med ettsådant innehåll har lämnats till , och motionstiden gick ut i går. Jagskall - precis som i detta sammanhang ta upp ensakdiskussion om förslaget i den propositionen. Den diskussionen får anstå tillutskottsbehandlingen och den därefter följande debatten i kammaren.Reservanterna argumenterar i den här frågan dels i sak - det skall jag alltsåinte gå in på - dels på formella grunder. Reservanterna anser att anslaget tillde allmänna domstolarna skall räknas upp med 12 milj. kr., dvs. med det beloppanslagsposten minskas i propositionen med hänsyn till den besparingseffekt somde ändrade domförhetsreglerna kan ge. Reservanternas motiv är, som man säger ireservationen, att behandlingen av särpropositionen i den frågan annars blir enren formalitet. Det är enligt min mening ett ganska märkligt ställningstagandeoch en märklig argumentation. Det är naturligtvis på det sättet att anslagetErsättning till nämndemän, som det här rör sig om, styrs av innehållet idomförhetsreglerna i . Ett beslut om medelsanvisning innebärsåledes inte ett ställningstagande till domförhetsreglernas utformning.Riksdagen kommer att få ta ställning till särproposi-fionen. Omriksdagen då skulle gå emot propositionen, får naturligtvis också anslaget vidden slutliga regleringen av budgeten räknas upp. Som också anförde förhåller det sig här påsamma sätt som då den borgerliga regeringen behandlade frågan och i sinursprungliga budgetproposition just räknade med en preliminär minskning avanslaget till följd av de ändrade domförhetsreglerna. I slutvändan drog mansedan fillbaka förslaget, men det är en annan sak. Låt mig i anslutning till frågan om domförhetsreglerna ochfrågan om nämndemännen, eftersom de har ett visst samband med varandra, peka påutskottets skrivningar när det gäller nämndemännens tjänstgöringsförhållandenoch ersättningsfrågan. Det är uttalanden som understryker betydelsen av attåtgärder vidtas för att få en allsidig sammansättning av nämndemanna-kåren. Deuttalandena får naturligtvis betraktas som viktiga markeringar från utskottetssida i den frågan. Jag vill också säga några ord om notarietjänstgöringen.Den frågan behandlas i utskottsskrivningen och i reservation nr 3. Det som härskiljer utskottet och reservanterna är att reservanterna anser att riksdagenskall ge regeringen fill känna vad utskottet anfört i frågan. Reservationeninbegriper krav på att regeringen bör återkomma till efter prövningav den framtida notarietjänstgöringen. Utskottsmajoritetens och reservanternasuppfattningar skiljer sig kanske i och för sig inte så mycket i sak. Vi äröverens om det lämpliga i att förkorta tiden från två och ett halvt till två årför notarietjänstgöringen. Och vi är överens om betydelsen av de erfarenhetersom en utbytestjänstgöring kan ge. Låt mig i detta avseende citera vadutskottet anför längst ned på s. 10 och överst på s. 11; "När frågan om notarietjänstgöringens anordnande nupå nytt aktualiseras vill utskottet till en början hänvisa till sina tidigareuttalanden om kraven på tjänstgöringens omfattning och utbildningens kvalitetoch om betydelsen av de erfarenheter som en utbytestjänstgöring kan ge. Det ärenligt utskottets mening givet att regeringen vid de aviserade övervägandena avfrågan om en avkortning av tjänstgöringstiden och en inskränkning av ordningenmed utbytestjänstgöring beaktar dessa faktorer liksom utbytestjänstgöringensbetydelse för rekryteringen till polischefs- och åklagarbanan." Med dessa uttalanden anser utskottsmajoriteten inte attdet finns anledning för att göra något tillkännagivande tillregeringen. Det här är naturligtvis skrivningar som regeringen kommer att tahänsyn till i sin prövning av frågan. Låt mig sedan bara kort kommentera vad togupp i sitt inlägg. Jag kan i stort sett instämma i allt vad han sade omnödvändigheten av en ökad kamp mot den ekonomiska brottsligheten. Men jagmåste, precis som gjorde i en debatt veckan före påsk orripolisväsendet, hänvisa till kommissionen mot den ekonomiska brottsligheten, somi detta avseende har vittgående direktiv. Även kommunisterna ärrepresenterat i denna kommission. Kommissionen har också att pröva just deresursfrågor som vpk tar upp i sin motion och som åberopade härför . Vi vill alltså från utskottets sida hänvisa till denkommissionens arbete. Det kan naturligtvis bli erforderligt med en förstärkningav domstolssidan när det gäller kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Mende prioriteringarna och de avvägningarna får kommissionen mot den ekonomiskabrottsligheten göra. Med detta yrkar jag bifall till hemställan ijustitieutskottets betänkande i alla delar. Anslag till domstolsväsendet m. m. Anslag till domstolsväsendet m. m. 99KARIN SÖDER (c) replik; Först vill jag säga till attnär det gäller styrelses sammansättning, så är vi ju eniga såtill vida att vi också vill ha ett starkt inslag av människor med praktisktkunnande. Men vi anser att det är av den största betydelse att vi också behållerjämvikten, dvs. att personer med riksdagserfarenhet utökas på samma sätt.Eftersom jag råkade tillhöra första styrelse är jag på detklara med att detta är en styrelse som har en något annan struktur och någotandra uppgifter än motsvarande myndigheters styrelser. Men jag måste säga attriksdagens möjligheter till insyn i en sådan styrelse är av mycket stort värde.Det är därför vi föreslagit att man skall utöka antalet personer medriksdagserfarenhet. När det gäller vår reservation angåendenotarietjänstgöringen kan jag hålla med om att skillnaden inte är så stor. Mendesto märkligare är det dä att socialdemokraterna inte har kunnat ansluta sigtill de krav som vi ställt i vår motion och som de tre icke-socialistiskapartierna är eniga om. Vad vi gör är att sluta upp bakom vad utskottet tidigarehar sagt. Visst är det bra med vördnad för regeringen, men det får väl finnasgränser för det. Om man tillstyrkt vårt krav och gått på samma linje somreservationen hade man de facto gjort ett uttalande som mycket starkt påminnerom det ni själva säger men som varit klart i sak. Vad vi vill framhålla är att utbytestjänstgöringen inompolis- och åklagarväsendet är av stor vikt också för rekryteringen till deviktiga uppgifterna som polischef och åklagare. På ett ställningstagande tillfrågan inverkar även andra omständigheter, exempelvis antalet i framtidennyutexaminerade jurister och värdet för olika myndigheter av de insatser somnotarierna gör. Vi säger också att vad utskottet här anför bör övervägasav regeringen med utgångspunkt i det nu sagda. Det kanske viktigaste är att omregeringen skulle avvika från detta tidigare uttalande av utskottet, vill viatt skall få ta ny ställning. Jag vill gärna fråga; Varför kunde ni inte ställa upp på istort sett samma uttalande som ni gjort en gång tidigare? 100BJÖRN KÖRLOF (m) replik; Efter det som har sagt och somjag instämmer i vill jag egentligen bara understryka den skillnad som faktisktfinns mellan minoritet och majoritet - kanske inte så mycket i sak när detgäller vad vi tycker om notarietjänstgöring, utan det gäller den faktiskaskillnaden i vad regeringen vill göra för att detta sakförhållande verkligenklart skall framträda. Majoriteten förutsätter att regeringen kommer att beaktavad utskottet har sagt. Man säger att man anser sig kunna utgå från attregeringen överväger att behålla organisationen. Men det innebär inte attutskottet har sagt att man faktiskt vill ha en prövning i av vaddetta kan bli för någonting. Det är en ganska stor skillnad. Motbakgrund av det förhållandet att utskottet i enighet gjorde ett klartställningstagande beträffande betydelsen av notarietjänstgöringen instämmer jagsom sagt i vad sade och frågar ; Varför kunde niinte ansluta er till den enkla ståndpunkten att låta få detta på sittbord för prövning? Det tycker jag är en ganska enkel och rak linje att hållasig till. 101 () replik; Först frågan om styrelse.Karin Söder säger att parlamentariker bör ha en insyn i domstolsverketsstyrelse. Ja, självfallet - om det rader inga delade meningar. Denuppfattningen har ju vi också. Men vi anser inte att styrelsehar en sådan karaktär att det är särskilt betydelsefullt att öka antaletparlamentariker i denna. huvuduppgift skiljer sig från andramyndigheters, vilket jag också sade i mitt tidigare inlägg, på det viset attuppgiften här är att i första hand ge kvalificerad administrativ service. I detavseendet har alltså gentemot andra centralaförvaltningsmyndigheter, exempelvis , en särställning. Vårtställningstagande baseras också på en bred remissopinions synpunkter. Sedan något om notarietjänstgöringen: Det skiljer sig inteså mycket i sak. Vi är överens om att tjänstgöringstiden kan förkortas och attde erfarenheter som utbytestjänstgöringen har gett och ger är värdefulla. Vihar naturligtvis också den uppfattningen - detta framskymtar ijustitieutskottets skrivning -att man inom ramen för de medel som polisen ochåklarmyndigheterna har inte kan klara utbytestjänstgöringen med hänsynfill de omprioriteringar som har skett inom myndigheterna. Det är fråga om ettanslag på ungefär 10 milj. kr. som behövs fill polisverksamheten ochåklagarmyndigheten för att klara den framtida utbytestjänstgöringen, om denskall bedrivas i de former som den bedrivs i. Därför tycker vi att fråganbör prövas av regeringen. Det framgår klart av utskottets skrivning attregeringen vid en sådan prövning måste ta hänsyn till det positiva värde sömutbytestjänstgöringen har haft. Vi har en sådan tillit till regeringen att vitror att regeringen tar ad notam de synpunkter som utskottet har framfört i sinskrivning och som vi också framförde från utskottets sida 1980. Anslag till domstolsväsendet m. m. 102KARIN SÖDER (c) replik: Jag vill upprepa att vi är för attdomstolsverkets styrelse får ett tillskott av kvalificerade yrkesmänniskor, endomare och en advokat, just därför att har den speciellauppgiften att ge administrativ service till underlydande organ. Men dettaär.inget skäl att proportionellt i avsevärd grad minska allmänintressetsinflytande i form av parlamentariskt inslag. Även i fall som detta, när man haren klar administrativ uppgift, är det viktigt att ha en parlamentarisk insyn.Det är också väsentligt för parlamentarikerna att direkt få ta del av den härtypen av arbete. har ju en väsentlig uppgift när det gäller helavårt rättsmaskineri och dess administration. När detgäller notarietjänstgöringen vill jag säga att vi inte accepterar det Anslag till domstolsväsendet m. m. sätt atträkna miljoner på som använder. Som jag sade i mitthuvudanförande utför dessa människor under sin praktiktjänstgöring ettvärdefullt arbete. Därför kan man inte anse allt detta vara en utgift-personerna utför en praktisk gärning , och de saknar inteheller utbildning när de kommer dit. Vi reservanter menar därför att regeringen skall ta adnotam den beställning som vi gör på dessa premisser för att få en kvalificeradutbildning bl. a. för de människor som skall bli polischefer och åklagare. 103 () replik; Jag har samma uppfattning som närdet gäller beräkning av pengarna. Man kan inte bara säga att det är 9 miljoner,utan det finns andra värden här. Dessa människor utför faktiskt ett arbeteockså.