prot · G60939 · 1982-12-31 00:00:00 — Som jag har anfört i propositionen 1982/83:55 omupphävande av beslutet om karensdagar, m. m., avser jag att föreslå regeringenatt en proposition föreläggs om aft utvidga flerbarnstillägget fillaft omfatta även barn . Utvidgningen av flerbarnsfilläggenförutsätter bl. a. vissa datatekniska överväganden som f. n. diskuteras mellansocialdepartementet och . Innan detta är klart kan detinte med exakthet anges när som reformen kan träda i kraft. AnL 23 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret pä frågan. Det är bra att socialdemokraterna accepterar ettflerbarnstillägg och att de har ändrat uppfattning när det gäller själva sak-och principfrågan. Jag skall verkligen inte krifisera socialdemokraterna ochsocialministern för detta. Oavsett vilket parfi vi fillhör är def väl så, aftvi måste ta vissa saker under övervägande och omprövning. Def är klart att speciellt flerbarnsfamiljerna hardrabbats av den situafion som vi nu befinner oss i. Ingenfing tyder på aft detinte kommer aft förbli på det sättet, såvida det inte vidtas speciellaåtgärder. Orsaken till att jag ställde frågan var helt enkelt denatt jag tycker aft det i proposifionen har skrivits väl litet på den härpunkten. har ju socialministern så sent som gått ut med ettpressmeddelande, där han är positiv och framhåller att det kommer attframläggas förslag i den här riktningen. Jag tolkar detta på det sättet aft dethär inte rör sig bara om polifisk-tekniska problem utan framför alltteknisk-administrativa problem. Def har jag förståelse för. Vi är nämligen iriksdagen infe betjänta av att få en ofullständig proposition när det gällerjust de här frågorna, och vi vet aft def finns vissa teknisk-administrativaproblem, bl. a. med utgångspunkt i def delbetänkande som familjeekonomiskakommittén har presenterat. Jag tolkar svaret på det sättet attsocialministern avser att antingen i budgetpropositionen eller också ensärproposition lägga fram ett ytterligare konkretiserat förslag. Avdetta drar jag också slutsatsen aft socialminstern, regeringen ochsocialdemokrafiska partiet i princip nu är positiva fill satsningen påflerbarnsfamiljer. Om detta konstaterande är riktigt skall jag infe uppmanasocialministern till ytterligare debatt i den här frågan, utan jag fartystnaden till intäkt för aft jag har tolkat svaret rikfigt. I och med dettatackar jag både för svaret och för tystnaden. Överläggningen var härmed avslutad. Om tidigareläggning av planerade arbeten med 8§ Svarpå fråga 1982/83:106 om tidigareläggning av planerade arbeten med 24 Kommunikations- och försvarsministern : har frågat omarbetsmarknadsministern är beredd aft medverka till att medel nu ställs fillförfogande för länsarbetsnämnden i , så att arbetena med riksväg41 kan starta omgående. Frågan haröverlämnats fill mig. För aft lindra arbetslösheten kommande vinter fattaderegeringen beslut om tidigareläggning av vägbyggen för 495 milj.kr. Regeringen har därefter i den ekonomisk-polifiska proposifionen föreslagitatt ytterligare 268 milj. kr. skall anvisas till vägbyggen. Enligt vad jag har erfarit hararbetsmarknadsstyrelsen beslutat anvisa4 milj. kr. Detbetyder att vägbygget kan påbörjas redan efter årsskiftet. Som resultat av regeringens tidigareläggning av vägbyggenär det sedan möjligt för att fortsätta ombyggnaden av väg 41 medordinarie vägmedel. AnL 25LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar för svaret. Anledningen till att jag ställde den här frågan var defsom kommunikafionsministern pekar på i sitt svar, nämligen aft regeringen haranvisat ungefär 700 milj. kr. till tidigareläggning av vägbyggen - dock intetill . Det tyckte vi i var litet galet, är sämsta riksväg. Den har mycket stor betydelse för helabygden runt omkring, och den är nödvändig för att man skall kunna få dit nyindustri. Vi vet att textilindustrin i området har problem, och vi behöver fådit annan industri. Och vi måste ha bra kommunikationer för att detta överhuvud taget skall vara möjligt. På denna väg går också mycket tung trafik,beroende på att stora mängder virke, som tas ut från skogarna, skalltransporteras ut fill kusten. På just det området skulle samhället tjäna storapengar på att få denna väg ombyggd. är också mycket olycksdrabbad. Den har nästandubbelt så hög olycksfrekvens som genomsnittet av vägarna i länet i övrigt. Men framför allt är def vikfigt att i nuvarandesysselsättningsläge få i gång detta arbete snart. Många byggnads- ochanläggningsarbetare är arbetslösa. Entreprenörerna har litet att göra, och detär också många lastbilsägare som inte har jobb. Svaret är därför positivt, på så sätt att def sägs attbyggena kan komma i gång och att regeringen har beviljat4 milj. kr. för aft kunna göra det möjligt. Jag är dock litet tveksam till omdessa 4 miljoner räcker, eftersom länsarbetsnämnden har bedömt att det behövsungefär 20 milj. kr. för att jobben skall kunna räcka fram till den dag då deordinarie vägarbetena sätts i gång. Jag är litet tveksam på den punkten, men jag är ändå nöjdmed att det är möjligt att sätta i gång vägbygget. Jag skulle vilja frågakommunikationsministern om det är möjligt att fylla pä med mér pengar, om defskulle visa sig nödvändigt för aft hålla i gång arbetena fram fill dess man kansätta i gång de ordinarie vägbyggena. Svaret hade tidigare en annan lydelse. 1 den versionen,som jag också har fått, talas det om den nya vägen mellan och . Fränvår synvinkel är det infe fillfredsställande att vägbyggnationen upphör i Kinna- det är vikfigt att hela sträckan byggs, så att man klarar debesvärliga passagerna förbi och . Bullerstörningarna där är ganskabesvärliga, inte minst för def lasarett som finns i , där riksvägen gårtätt förbi. Om tidigareläggning av planerade arbeten med 26Kommunikations- och försvarsministern : Herr talman! Det ärsjälvfallet inte meningen att man skall stanna upp med hela det här projektet iKinna. Def är fråga om att man successivt arbetar fram och fastställerarbetsplaner för de olika delarna av vägen. När det gäller pengarna är det bara att konstatera att manmed dessa 4 miljoner kan komma i gäng. Självfallet är det fullt möjligt aftfillskjuta de ytterligare medel som kan vara nödvändiga för att få bygget attlöpa och ske i ett sammanhang. Enligt vad jag har erfarit skall man ur detordinarie väganslagef fill hösten kunna plocka fram ett belopp istorleksordningen 6 milj. kr. Men svaret på den direkta frågan är att jag utgårfrån att man fullföljer projektet i dess helhet, alldensfund man har kommit igång med det. AnL 27 (): Skall jag tolka det så, aft när man välpåbörjat projektet skall man fullfölja def ända fill ? I det svar jag först fick stod def att man 1987 skullevara klar med sträckan . Då skulle alltså sträckan . Men jag är facksam om jag kan tolka kommunikationsministerns svar så,aft man också skall klara av sträckan . Def ärviktigt att def blir så och att de arbeten man sätter i gång kanpågå i full utsträckning ända tills de ordinarie väganslagen kan ta vid hösten1983. AnL 28 Kommunikations- och försvarsministern talman! Jag kan naturligtvis inte med exakthet säga när hela projektetkommer att vara färdigt. Men vi kan utgå från att när man har startat projektetkommer man aft löpande - vartefter man arbetar fram arbetsplaner, kan ställaut dem och fastställa dem - klara av hela sträckan. Men fidpunkten när projektetkan vara färdigt är för mig omöjlig att ange. Sedan vill jag bara säga fill att detsvar jag nu har lämnat är det som gäller. 2 protokoU 1982/83:392 AnL 29LENNART BRUNANDER (c): Jag är facksam för de här beskeden.Kommunikationsministern talade om arbetsplanerna, men det är infe därproblemet ligger. Arbetsplaner för vägen finns i stor utsträckning redan, ochfastställandet av ytterligare sådana kommer inte att medföra någon begränsningav utbyggnadstakten, utan def är pengarna som är och kommer att vara enbegränsande faktor. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Föredrogs och hänvisades 1982/83:70fill näringsutskoftet betänkande 1982/83:5 om . AnL 30BERTIL MÅBRINK (vpk): I den reservafion som finns fogad vidutrikesutskottets betänkande nr 5 yrkas på ett diplomatiskt erkännande av HengSamrin-regimen i . Den här frågan har fidigare varit föremål för behandling ikammaren, och det finns därför ingen anledning för mig att upprepa alla deargument som finns för etf erkännande. Några argument är ändå viktiga attunderstryka. Det finns vissa principer som skall gälla för aft Sverigeskall erkänna en regim. När det gäller vill jag påstå att dessa principereller kriterier är uppfyllda. använder utskottet de vietnamesiska truppernasnärvaro i som ett argument mot ett erkännande. Vpk delaruppfattningen att de vietnamesiska trupperna måste dras bort och all annanutländsk inblandning i upphöra. Men vi tror inte att det underlättasgenom att isoleras. Infe heller kan de vietnamesiskatruppernas bortdragande från påskyndas genom det stöd som ochKina fortfarande ger till resterna av mördarhand. Frågan är om infe också en del av den svenska humanitärahjälpen hamnar hos . Efter vad jag försfår kanaliseras fortfarande endel av vårt humanitära bistånd via till de olika sabofagegrupper somfinns i dessa gränsområden. Även om vi inte vet mycket om vad det kampucheanska folketönskar för slags regim, tror jag att vi kan vara överens om aft människorna därunder inga omständigheter vill ha tillbaka fasansfulla välde. Det böruppmärksammas att den koalition som har bildats med Sihanouk som engaljonsfigur, som tyvärr har erkänts av FN såsom representant för ,har som överbefälhavare för den här koalitionens ojämförligt starkastemilitära part. Den regim som leder har sina fel ochbrister men naturligtvis också sina förtjänster. Att kräva etf erkännande ärinte att ställa upp för en regims alla göranden och låtanden. Jag har fidigaresagt aft regimen i i stort uppfyller de kriterier som skall gälla förett svenskt erkännande. Regimen har kontroll över praktiskt taget hela landetmed något undantag vid gränsområdena mot . Regimen har kontroll överhuvudstaden, och regimen bedriver en utvecklingspolitik som, def vill jagpåstå, kommer hela folket till godo. Man fördelar de knappa resurserna sårättvist som def över huvud taget är möjligt. Ett svenskt erkännande skulle bidra fill att påskynda denvietnamesiska militärens uttåg ur . Ett svenskt erkännande skullebidra fill lugn och stabilitet i . Och ett svenskt erkännande skullebidra fill att infe blir totalt beroende av en eller flerastormakter. Vi vet att när 1979 blev av med och hansskräckregim befann sig de överlevande kampucheanerna i fullständig apati ochorkeslöshet. hela utbildade elit var så gott som utrotad. ,efteråt, lever landet igen. Människorna är glada och den värstasvälten och undernäringen är borta. Nyutbildade läkare och lärare strömmar utfrån läroanstalterna. Detta enligt chefen för korset, som är en avdem som mycket väl känner förhållandena i fram till i dag.En regim som saknar folkets stöd skulle infe kunna åstadkomma detta . Jag yrkar,herr talman, bifall till reservafionen. AnL 31BENGT SILFVERSTRAND (s): Alltsedan frågan om erkännande av och upprättandeav diplomafiska förbindelser med blev aktuell 1979, har den svenskainställningen varit att ingendera av de parter som gör anspråk på aft företrädalandet uppfyller de kriterier som principiellt tillämpar ierkännandefrågor. Utan tvivel kontrollerar Heng Samrin-regimen i denojämförligt största delen av landet. Vi måste emellertid slå fast aft dennakontroll utövas med stöd av en massiv truppinsafs från grannlandet . Varje lösning av konflikten i måste enligtsvensk uppfattning -och den företräds av en stor majoritet av FN:smedlemsstater - grunda sig på det kampucheanska folkets rätt fillsjälvbestämmande. En sådan rätt kan naturligtvis aldrig bli verklighet inärvaro av främmande militära truppsfyr-kor. När frågan om Pot-regimens fullmakter varit uppe filldebatt i FN, har avstått från att rösta. Så skedde senast i slutet avoktober , varvid vi avgav en röstförklaring. Vårtställningstagande utgör en klar markering av att vi inte anser aft någon av deregimer eller grupper som självsvåldigt utsett sig till talesmän för Kampucheakan betraktas såsom legitima företrädare för landets folk. I FN-debattén klargjordes att intebefraktar den nybildade koalitationen under ledning av prins - och ivilken ingår bl. a. representanter för den med rätta avskydda Pot-regimen -såsom . Inte heller denna koalifion utövar ju någoneffekfiv kontroll över landet. Tillbakadragande av alla främmande trupper från Kampucheasamt respekt för landefs oberoende, suveränitet och territoriella integritetoch folkets rätt till självbestämmande är de förutsättningar som måsteuppfyllas för en lösning av konflikten i . har -senast genom vår FN-ambassadör i den nämnda debatten - uppmanat parterna aftfortsätta ansträngningarna att få till stånd en dialog för att försöka inledaregelrätta förhandlingar. Detta är enligt vårt sätt att se enda vägen för aftnå en nödvändig polifisk lösning. Vi har framhållit betydelsen av aftfrämmande makter med inflytande i området inriktar sina ansträngningar mera påatt försöka skapa långsiktig stabilitet i regionen än på att uppnå strategiskafördelar. Situationen i har inte undergåttsådana förändringar att nu har någon anledning att frångå sitt fidigareställningstagande i FN. Def saknas alltså underlag för ett bifall fillvpk-motionen och den reservation som fogats till utskottets betänkande. Jagyrkar därför bifall fill utskottets hemställan. AnL 32BERTIL MÅBRINK (vpk); Det här med principer - jag skulle accepteradet resonemanget om principerna gällde vid varje fillfäUe när det var fråga omerkännande. Vi har etf parallellfall fill och vietnamesiska trupper,nämligen och tanzaniska trupper där. De främmande trupperna marscherade in 1979, tror jag detvar i båda fallen. , denne despot, störtades tack vare tanzaniskatrupper, och den nya regim som tillsattes i tillsattes ju tack varetanzaniska trupper. Därom kan vi väl vara överens, . Men det dröjde infe många veckor därefter förrän Sverigeerkände . Då kan ju inte det argument som ni nu använder, omvietnamesiska trupper i , vara det rikfiga argumentet. Säg som det är:Vi gör en polifisk bedömning. Det handlar infe bara om principer utan också om politiskavärderingar. Likadant var det i fråga om - def är precis en parallellfill . Eller fa DDR, Tyska demokrafiska republiken. Där fannsalla kriterier uppfyllda för ett erkännande, men trots det erkände man inte.Även i det fallet låg en polifisk värdering bakom: Vissa intressen spelade insom man tog hänsyn fill från sida. Det är riktigt aft , när det gällt att ta ställningtill vem som skall representera , har lagt ner sin röst i FN, men jagtycker att det agerandet är en aning passivt. Nog borde man väl ändå, utan attta ställning för den regim som sitter, rösta mot att skallrepresentera Kampuchea.Men det har inte gjort - eller hur, 39 strand? Jag tycker aft det är etthalvhjärtat ställningstagande ni gör i FN. Det är inte riktigt klarf. Om niskall leva upp fill talet om att ni tar avstånd från och det hanrepresenterar i , borde också rösta mot aft han skulleföreträda landet och så låta frågan vara öppen. Det vore konsekvent. Jag tyckeratt regeringens handlande i FN i den här frågan är inkonsekvent. AnL 33BENGT SILFVERSTRAND (s): Berfil Måbrink återkommer, som han har gjorti varje debatt i den här frågan, till en jämförelse med . Def finns fleraförhållanden i den situationen som inte alls är jämförbara med den fråga vi nudiskuterar, . Framför allt är ockupation i av enhelt annan omfattning än det var fråga om vid inmarsch i . Defär det ena. Sedan uppehåller sig vid rösfförklaringenoch finner det från sina utgångspunkter vara ologiskt att vi inte röstar motPol Pot-regimen. Tre parter gör anspråk på att ensamma representera detkampucheanska folket. Det är Heng Samrin-regimen, det är och så är defkoalitionen, och beskrivningen är rikfig när det sägs att utövar ettmycket stort inflytande i denna koalition, inte minst militärt. I en sådan situation är det helt logiskt att agera somSverige har gjort, nämligen att inte fa ställning för någon av parterna. Tar viinfe ställning/ör någon, finns det heller infe anledning aft rösta mot någon avparterna. Om vi följde vpk:s Unje, skulle def uppfattas så aftSverige nu har lagt om kursen när def gäller . Det finns infe underlagför ett sådant ändrat ställningstagande, och vår röstförklaring markerar vad vianser i konflikten. Vi har alltså ingen anledning att följa vpk-mofionen ,utan vi håller fast vid den inställning som vi har haft under den härkonflikten. Så sent som fick ett klartbesked av utrikesministern i kammaren. Man kan faktiskt notera att han i sittsista inlägg i den debatten sade: "Jag är nöjd med utrikesministerns svarnär def gäller kontakterna med Pot-regimen. De är alltså borta, och deftycker jag är mycket bra. Jag tycker också att de biståndsinsatser som hargjort och gör när def gäller är bra." Uppenbarligen har Berfil Måbrink också varit nöjd med endel av vad den gjort. Då försfår jag infe varför han någramånader senare vill söka sak i en fråga där hans tillfredsställelse åtminstonetidigare varit rätt stor. AnL 34BERTIL MÅBRINK (vpk): Erkännande av Heng Samrin-regeringen och dehumanitära insatserna är tvä vitt skilda saker. Det är ett erkännande vidiskuterar , . Jag kan säga en gång fill här i talarstolen att dehumanitära insatser har gjort i är bra och står långt övervad många andra länder gjort. Jag frågade också i den nämnda debatten - def undvek BengtSilfverstrand att läsa upp - hur stor del av de humanitära insatserna som gårvia och hamnar bl. a. just hos och andra. Det svarade avförklarliga skäl utrikesministern inte på. Jag förstår varför. Jag försfår aft och tidigare talesmänför utskottet blir mycket irriterade när jag återkommer till jämförelsen medUganda. Men jag hävdar fortfarande att det är ett paralleUfall. Vad det är förskillnad får väl redogöra för. Jag kan infe se någon störreskillnad. I båda fallen handlar det om aft en regim installeras med hjälp avutländska trupper. I det ena fallet var def tanzaniska trupper och i def andravietnamesiska - där ligger skillnaden. Om man deklarerar ett klart avståndstagande från ,då anser jag fortfarande att man i FN också bör rösta emot förslag aft denneman och resterna av hans regim skall få representera . Därmed far manju inte StäUning för någon annan regim, men man är konsekvent och följer upp dedeklarafioner som man gjort mot . Att de övriga staterna i FN då skulle uppfatta detta somen ändrad inställning i Kampuchea-frågan har jag svårt att förstå. AnL 35BENGT SILFVERSTRAND (s): Det fanns inget nytt i sak i inlägg, men han ger sig ut på ganska djupt vatten om han farjämförelser med andra länder och andra förutsättningar som ett belägg för attvi bör handla på ett annat sätt än vi nu gjort när det gäller . Dåskulle man också kunna nämna ett land som . Det landets regering harockså begärt hjälp av främmande makt. Det skulle verkligen vara intressant atthöra vad säger om den jämförelsen. Den är åtminstone minst likahållbar som den han själv försöker dra upp. Till allra sist om det humanitära biståndet, för det ärviktigt: Vi kan slå fast att def förhållandet att vi inte erkänner någon avregimerna i inte hindrar oss aft fortsätta där så behövs med dehumanitära biståndsinsatser som hela riksdag är överens skallfortsätta. Eftersom i upprepade inlägg påstått att hanockså har Röda korsets vittnesbörd om aft förhållandena i vissa fall är ganskastabila, ökar det också förutsättningarna för att biståndet skall komma i rättahänder. AnL 36BERTIL MÅBRINK (vpk): Nr 39 Det har inte heller från några den större nyheter under den här debatten. Han och jagär alltså ungefär lika vidgar dock nu ramen för debatten och Erkännade av PLO, m. m. Jag vet infe vilket land som därefter står i tur, men det varKampuchea som vi skulle diskutera. Jag har av begärt att han skall talaom för mig vad som är skillnaden mellan vad som har skett i och iKampuchea. Vari ligger skillnaden mellan att tanzaniska trupper går in iUganda, avsätter en regim och tillsätter en ny och att vietnamesiska truppergår in i , avsätter en regim och tillsätter en ny? Jag tycker för att båda händelserna är lika förkastliga - men det är min bedömning. Variden stora skillnaden mellan dessa båda fall ligger har jag dock svårt attförstå. Jag har sagt att den enda skillnad som jag kan se är att det i def enafallet är fråga orii tanzaniska trupper, i def andra vietnamesiska. AnL 37 (): Jag tror att Berfil Måbrink och jag kanavsluta den här debatten med att enas om aft denna diskussion infe handlar varesig om eller om utan om . Eftersom situationen iKampuchea icke har undergått någon förändring sedan den senast behandlades iriksdagen, finns det inte heller någon anledning för att ändra sittställningstagande. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med294 röster mot 17 för reservafionen av Berfil Måbrink. 11 § Erkännande av PLO, m. m. Föredrogs utrikesufskotfefs betänkande 1982/83:6 omerkännande av PLO, m. m. AnL 38OSWALD (vpk): Som def framhålls i det inledande avsnittet iutrikesutskottets betänkande om PLO har mycket inträffat i Väsfasien sedan visenast debatterade denna fråga. Def som har hänt är att pä nytt harvisat upp en allt större aggressivitet. I utskoftsbetänkandet har det nämntstre exempel som är symptomatiska. Annekteringen eller införlivandet avGolanhöj-derna. Inmarschen i med allt vad den medförde -ockupationen av med åtföljande massakrer i flyktingläger. Def ökadeförtrycket i de ockuperade områdena av och , där man, istrid med alla konventioner och bestämmelser, är i full fart med att införlivaockså dessa områden med . Framför allt använder metoden aft öka Erkännade av PLO, m. m. bosättningarna för att ställa världsopinionen och alla demsom försöker lösa denna fråga inför fullbordat faktum och därigenom försvåra enlösning av konflikten. Detta är läget, och när def gäller dessa fakta finns detinga skiljaktiga uppfattningar. Den inledande bakgrundsbeskrivningen i utrikesutskoftetsbetänkande är bra. Vad som är intressant - och där vår reservafion till dettautskottsbetänkande kommer in i bilden - är på vilket sätt den svenskaregeringen och den svenska ytterligare kan markera sitt stöd fillPLO, dvs. PLO är ju, som def också sägs iutskoftsbefänkandet, den organisafion som allmänt betraktas som den rättetalesmannen för def palesfinska folket. Här kommer vi in på frågorna om olikastatus och olika nivåer i sådana här sammanhang. Det är inte fråga om etterkännande i och för sig. "erkänner stater", står def iutskoftsbefänkandet, och det är naturligtvis rikfigt. Men när det gäller sådanahär organisationer, som har en mycket stark internationell opinion bakom sigsom betraktar dem som de enda sanna representanterna för en viss folkgrupp, kanman också tänka sig andra markeringar än den har velat ge ifråga om PLO. Det är def vi har velat markera med vår reservation fill dettautskottsbetänkande. Det är inte svensk praxis, säger man iutskoftsbetänkandet, att erkänna sådana här organisationer. Men det harfaktiskt förekommit olika förfaringssätt. Jag tänker närmast på Vietnamkrigetoch FNL:s status , då i strid med rådande praxis såsmåningom gav FNL och dess informafionskontor en högre status. Det är någotliknande som vi vill komma fram till i detta fall. Läget för PLO känner vi alla fill. Detta sägs också iutskotfsbetänkandet. PLO har lidit ett mycket stort militärt nederlag.Organisationen är splittrad över , och dess möjligheter att verkadärifrån är naturligtvis oerhört begränsade, i all synnerhet som många av arabstaterna- trots vad som sägs - intar en ganska awisande för aft inte säga fientlighållning till PLO. Men har PLO, som också sägs i den fortsattaskrivningen i utskoftsbefänkandet, vunnit diplomafiskt. Det har blivit alltmerklarf efter hand.