prot · G60936 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:36 1 § Justerades protokollet för den 19innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade att Lars-ÅkeLarsson (s) denna dag återtagit sin plats i , varigenorn BrittJohannessons uppdrag som ersättare upphört. 3§ Svar på interpellation 1982/83:28 om kampen mot narkotikamissbruket har ställt följande tvåfrågor fill justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet aft vidta för atttillämpningen av den svenska narkotikalagsfiftningen skall bli enhetlig? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att riksdagensbeslut frän 1978 om kampen mot narkofikan skall kunna förverkligas? Interpellationenhar överlämnats fill mig. Båda frågorna kan besvaras med en hänvisning fill denkommission mot narkotikamissbruket som jag fått regeringens bemyndigande atttillkalla. Kommissionen skall enligt sina direkfiv lägga fram förslagfill åtgärder på sju områden. 1. insatser på det internationella planet i syfte afteffektivt motverka illegal produktion av och handel med narkofika, 2. insatser genom tullväsendet somverksamt bidrar fill aft hålla narkotikan utanför landefs gränser, . 3. insatser genom polisväsendet somsyftar till att all illegal narkotikahantering i landet uppdagas och beivras, 4. åtgärder som syftar fill att fängelser ochungdomsvårdsskolor blir narkofikafria, 5. de lagstiftningsåtgärder som behövs för. attkampen mot narkotika skall kunna föras effekfivt. 6. opinionsbildninggenom skolor, militära förband, massmedia och frivilliga organisafioner, så aft många medborgare kan engageras i kampen mot narkofika och i sina närmiljöer verka för att all narkotika trängs ut, samt 7. etfstatistiskt informafionssystem så att vidtagna åtgärder kan utvärde ras. Sombakgrund till den första frågan anför en åtalsfråga i somnyligen avgjordes av riksåklagaren. Som framgått av def föregående harnarkofikakommissionen möjlighet att överväga om detta och liknande fallföranleder några förändringar i narkotikalagstiftningen. Jag räknar med attkommissionen med förtur gör sådana överväganden. Sombakgrund till den andra frågan hänvisar till de åtgärder motnarkofikamissbruket som den dåvarande regeringen föreslog i proposifion1977/78:105. Detniopunktsprogram sorn fattade beslut om med anledning av dennaproposition innebar förstärkningar inom vissa områden. Vimåste gemensamt konstatera aft hitfills vidtagna åtgärder och def omfattandearbete i olika samhällsorgan som där redovisades ännu inte kunnat trängafillbaka missbrukefs omfattning. Jag har betecknat det som ett stortmisslyckande för välfärdssamhället att narkofikamissbruket fick fäste i vårtland . Regeringen har beslutat att prioritera kampen motnarkotikamissbruket. Jag räknar med att den nu tillsatta narkofikakommissionenskall kunna slutföra sitt uppdrag före utgången av . Vårdfrågorna beredsi med samma tidsplan. Jaghoppas att regeringen, på grundval av detta arbete, skall kunna forma ennarkofikapoUfik som kan tränga fillbaka missbruket. AnL 2 (): Jag tackarför svaret på min interpellafion. SomIngvar framhåller har jag ställt interpellafionen med anledningav enåtalsfråga i som avgjordes av riksåklagaren. hänvisar IngvarCarlsson till den filisatta kommissionen mot narkotikamissbruket. Jag tyckeratt det är ett något magert svar på mina frågor. Detär enhetlighet i tillämpningen av lagstiftningen som jag är angelägen om att fåfill stånd. En sådan enhetlighet är oerhört vikfig i det fortsatta arbetet.Eftersom def var en fråga om rättstillämpningen, ställde jag helt naturligtinterpellafionen fill jusfifieministern. Jag vill nu fill min fråga om regeringen, exempelvis genom en rekommendation frånriksåklagaren till landets åklagarväsende, avser att verka för att vi får enenhetlig rättstillämpning. Riksåklagaren har tidigare gett sådan rekommendafioni fråga om innehav av narkofika. Enhetligrättstillämpning i vårt land i fråga om narkotikalagstiftningen är vikfig ävenur nordisk synpunkt. Som jag har framhållit i min interpellafion, vid sessionen ett medlemsförslag av innebörden att vi föratt nå ett framgångsrikt arbete i måste ha en enhetlig rättsfillämpning.Det skulle då vara olyckligt om det skulle råda osäkerhet om rättstillämpningenhär i . När def gäller den tillsatta kommissionen motnarkotikamissbruket vill jag uppriktigt säga att jag anser att regeringen harhaussat upp den på ett sätt som infe motsvarar vare sig kommissionens uppgifteller dess sammansättning. För det första är de angivna punkterna ingentingnytt. De är en fortsättning på det hitfills bedrivna arbetet. Det är värdefulltoch nödvändigt att arbetet fortgår och att det sker förbättringar och samordningarpå de områden där insatserna inte har varit fillräckliga. För det andra är jag förvånad över hur denna kommissionhar sammansatts och att regeringen tycks ha tagit bort narkotikafrågorna frånsocialdepartementet, bortsett från lagsfiftningen och vårdfrågorna. Där hardef fidigare varit en samordning. Regeringen frikopplar kommissionen från demsom har ansvaret inom myndighetsområdet. När vi 1977 tillsatte den s. k.ledningsgruppen, som hade att utarbeta underlag för den proposition som vi ladefram 1978, hade vi med alla dem som har ansvaret inom de oUka myndigheterna,från departement och samtliga myndigheter som på ett eller annat sätt ärberörda. Därmed förankrades arbetet och besluten hos de myndighefsansvariga.Förhållandet har varit detsamma när def gäller SAMO, som varit knuten filldepartementet. I sitt svar säger att han betecknar detsom etf stort misslyckande för välfärdssamhället att narkofikamissbruket fickriktigt fäste i vårt land på 1960-talef. Jag delar helt på den punkten. Det hade inte behövt bli så, om socialdemokraternadå hade intagit en fast hållning mot def hotande drogmissbruket och gått inärkamp med det som hotade. Men då och långt framöver företräddesocialdemokraterna en besynnerlig drogliberalism och flummighet. Därför vilaransvaret för vad som hände och som sedan har gett så negativa resultat tungt påden socialdemokrafiska ledningen och den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Det arbete som har bedrivits i kampen motdrogerna har varit framgångsrikt på många områden. Attitydförändringen är klarfmärkbar. Vi har fått ett ökat engagemang bland enskilda, inom skolorna, inomfolkrörelserna osv. Det är oerhört värdefullt. Det har också lett fill en klar attitydförändringinom den socialdemokrafiska ledningen, och det vill jag betrakta som en storframgång i vårt arbete mot drogerna. Jag vet inte i vilken utsträckning harföljt def arbete som bedrivits och som pågår. Jag fick i ett litet informafionsblad frän , novemberbulletinenAkfion mot droger. Där säger departementsrådet ; "Vi är intebara en bit på vägen. Vi har tagit väldiga kliv framåt." Han knyter anjust fill värdet av samordningen och av att har hållit itrådarna. Han säger så här: "Def har givit kampanjen en extra skjuts och vi harkanske lättare kunnat samla berörda myndigheter och organisationer samfidigtsom det gått snabbare aft skaffa fram de ekonomiska resurserna. Om kampen mot narkotikamissbruket Om kampen mot narkotikamissbruket ihåg attdet här har varit särskilda insatser av tillfällig natur. Det löpande arbetetmåste göras av myndigheterna själva." 1 samma information återfinns uttalanden av ,ANT-konsulent i : "Utan tvekan har vi lyckats, säger som själv harvarit med vid framställningen av skolpaketen. Responsen bland lärare och eleverhar varit mycket positiv. Eleverna vågar i mycket större omfattning tala omsina känslor och saker man vågat ta upp. Lärarna tycker atteleverna blivit öppnare och sammanhållningen i klasserna har ökat." Detta är oerhört väsentligt, och jag betecknar det ökadeengagemanget hos enskilda och inte minst hos ungdomen som något av def allramest positiva att ta vara på framöver. Därför är det vikfigt att det under defnärmaste året, när vi diskuterar de här frågorna, inte bara blir en hänvisningfill . Arbetet måste bedrivas med ökad styrka. Vi får infepå något sätt dämpa det engagemang som finns. Det är också viktigt att alla som engagerat sig och ärverksamma i kampen mot drogerna infe.får uppleva en debatt där det råderosäkerhet om rättstillämpningen på detta område. Det är viktigt att få tillstånd en samstämmighet. Det gäller att ha kontinuitet och samordning nedifrånden enskilde individen och ända upp till de olika myndigheterna. Med på detsättet samordnade insatser tror jag aft vi skall nå etf bra stycke på väg. Defär de samlade insatserna som skall ge resultat. AnL 3 StatsrådetINGVAR ; Regeringen kan givetvis infe överprövariksåklagarens beslut. Det är väl inte heller avsikt. Vad visagt med anledning av det fall som åberopar i sininterpellafion är att den tillsatta kommissionen bör pröva denna fråga ochsnarast, om den så finner anledning, inkomma med förslag till regeringen. Harman tillsatt en kommission, skall man självfallet använda kommissionen i ettsådant här fall. Den övriga delen av inlägg har jag litetsvårt att förstå. Han säger att regeringen haussat upp den här frågan. Hansäger helt utan grund att skulle vara ställt åt sidan. Detsom har skett är helt enkelt att framför allt tre delar äv regeringskansliethar gått samman -, justifiedepartementet ochstatsrådsberedningen - och tillsatt en kommission som har fått pä sig,etf år, att arbeta fram etf förslag till handlingsprogram. Man får lämnaförslag löpande för aft inte någon tid skall gå förlorad. med dettapågår för de speciella frågor på vårdsidan som har ettansvar för en beredning av den delen av problemen med samma ambitiösatidsprogram. Dessutom skall kommissionen arbeta i nära kontakt medregeringen. I det avseendet är alltså önskemål om t. ex. kontakt med också uppfyllt. Jag upplever därför den delen av inläggsom en litet onödig och märklig gnällighet.. . Jag tycker också att det är ganska meningslöst att börjabeskylla varandra inom parfierna eller mellan partierna för flummighet ellerbristande åtgärder i det förgångna. Jag skulle kunna läsa upp en lång rad avåtgärder som vidtogs under den tidigare socialdemokrafiska regeringens tid. Jagledde själv påden fiden i statsrådsberedningen utarbetandet av dét s. k.tiopunktsprogrammet 1968, som fick positiva effekter men somkanske sedan in vaggade oss i säkerhet, därför att vi trodde att vi definitivthade trängt tillbaka narkotikamissbruket. Men det visade sig sedan att demäktiga krafter som driver narkotikahanteringen återigen fick övertaget. Visst skulle jag kunna diskutera effekterna av denborgerliga regeringsperioden. Men, , nyftar def särskilt myckettill? Är def verkligen detta människorna vill höra nu - ett gräl om vad som hargjorts eller inte gjorts i det förgångna? Jag tror aft def finns en mycketstark opinion här i - landet som kräver att polifiker och myndighetspersoner,fillsammans med de frivilliga organisationerna och folkrörelserna, nu vidtarkraftfulla motåtgärder. Vad jag har sagt är att även om man har haft framgång ivissa avseenden, kan jag inte betrakta de genomförda åtgärderna somfillräckliga. Det räcker ju att man går till och passerar för att man skall se ganska sorgliga händelser inträffa här utanför. Defräcker att läsa stafisfiken: unga människor dör , , på grundav narkotikamissbruk. Det räcker att läsa aft man i den s. k. Gyllene triangelnhar haft med rekordskördar och aft det vänfas en anstormning av bl. a.vårt land, för att försöka bredda marknaden. I defta läge skulle jag vilja vädja om att alla godakrafter sluter sig samman, att alla parfier hjälps åt. Vi måste ju rimligen haden gemensamma uppfattningen att vi måste försöka tränga fillbakanarkofikamissbruket så långt det över huvud taget är möjligt. Jag tycker att vikonstruktivt.skall inrikta oss på detta. För detta arbete finns det ju enreferensgrupp, där samtliga riksdagspartier är representerade. Låt oss nutillsammans konstruktivt utarbeta förslag och program som vi också, hoppasjag, skall kunna genomföra i stor enighet! Om kampen mot narkotikamissbruket AnL 4 RUNEGUSTAVSSON (c); Nej, jag är medveten om att regeringen intekan eller bör ompröva riksåklagarens beslut. Vad jag efterlyste var besked omregeringen kommer att verka för att def exempelvis ges ut sådanarekommendationer som fidigare fanns när det gäller narkofikainnehav. Vi hade juen olycklig tid då def var tillåtet att inneha en viss mängd, men så småningomlyckades vi ändra på detta. Det är infe fråga om gnällighef, . Jag harsagt att jag tycker att ni har haussat upp den här frågan. har det juframstått som om vi hade misslyckats helt, men skall det tillsättas en kommission,och sedan skall på det sättet bli narkotikafritt. Jag har bara visat påvad som har gjorts, vad som är på gång och det ökade engagemanget, den ökademedvetenheten ute hos allmänheten, hos de enskilda människorna. Om kampen mot narkotikamissbruket är detta vi måste bygga vidare på. Jag har den bestämda uppfattningen att oavsett hur mångapoliser, hur många fullmän vi än far fram - def är nödvändigt att göra det -,så länge det finns köpare av narkotika finns det också säljare. Därför måste vise till att inte nya grupper kommer in i missbruket. Defta är den stora,viktiga frågan, om vi skall kunna lösa detta problem. Nej, vi bör inte diskutera vad som hände fidigare. Men jaganknöt till vad själv sade i sitt svar om utvecklingen på1960-talet. Jag har själv jobbat så mycket med de här frågorna, både här ikammaren och i departementet, att jag har upplevt denna situafion ochett väldigt motstånd. får man ju den uppfattningen, när man ser olikakommissioner tillsättas, att utvecklingen är på väg tillbaka. Jag hoppas aft vialla, i partierna och i folkrörelserna, verkligen skall kunna ta gemensamma tag.Jag är således glad åt att de här frågorna verkligen har kommit att utgöra envikfig del av den socialdemokrafiska regeringens arbete. Jag har träffat många ungdomar , och jaghar sett allt def elände som finns. Men jag skall ärligt erkänna att jag infevar medveten om att problemet var så omfattande, förrän jag själv började resarunt i landet. Jag träffade då dessa nedgångna ungdomar och fick fa del avderas beskrivning av den situation som de hade upplevt dels innan de kom in iberoendet, dels . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1982/83:71 fill utrikesutskottet 5 §Föredrogs och hänvisades 1982/83:91fill trafikutskottet 1982/83:92fill arbetsmarknadsutskottet 1982/83:93fill näringsutskoftet 1982/83:94fill utbildningsutskottet 1982/83:95yrkande 1 till skatteutskottet yrkande 2 fill civilutskotfet /83:96 fillnäringsutskottet /83:97 till skaffeutskoffet /83:98 tilltrafikutskottet /83:99 till finansutskottet /83:100 fillskatteutskottet /83:101 fill utbildningsutskottet /83:102 filltrafikutskottet /83:103 fill näringsutskoftet /83:104 fill arbetsmarknadsutskottet 1982/83:105fin civilutskotfet Nr 36- 1982/83:106 fill finansutskottet den 1982/83:107till skatfeufskottef 1982/83:108fill socialförsäkringsutskottet --------------------- 1982/83:109fiU socialutskottet , . ; . . '. 1982/83:110fill jordbruksutskottet 1982/83:111fill arbetsmarknadsutskottet 1982/83:112fill finansutskottet 1982/83:113fill skatteutskottet 1982/83:114yrkandena 2 och 3 till skatteutskottet i övrigt fill näringsufskottet 1982/83:115 fillarbetsmarknadsutskottet /83:116 fill civilutskotfet /83:117 filltrafikutskottet /83:118 till finansutskottet /83:119 yrkandena 1-3 och6-8 fill socialförsäkringsutskottet yrkandena4 och 5 fill socialutskottet yrkandena 11-13 fill arbetsmarknadsutskottet /83:120yrkande 1 till finansutskottet yrkande 34 såvitt gällde miljökravfill jordbmksufskoftet i övrigt till näringsufskottet yrkandena 35-37 till näringsufskottet 1982/83:121 yrkande6 fill skafteufskoffet i övrigt fill socialförsäkringsutskottet /83:122 tillsocialutskottet /83:123 till arbetsmarknadsutskottet /83:124 yrkande 1fill civilutskotfet yrkande 2 fill skatfeufskottef 1982/83:125 yrkandena 1 och11 till finansufskoftet yrkandena 2-10 till skatteutskottet /83:126 tillnäringsufskottet 1982/83:127 fill civilutskottet /83:128 yrkande 1 fillsocialutskottet yrkandena3 och 4 till skaffeutskoffet 6§Föredrogs men bordlades åter betänkanden /83:7 och8 Finansutskottefs betänkanden /83:7-9, 11 och 15 Skafteutskottetsbetänkande /83:6 Socialförsäkringsutskoftefs betänkanden /83:5, 7 och 8Socialutskottets betänkanden /83:6 och 7 betänkanden1982/83:5 och 7-9 betänkande 1982/83:3 Trafikutskottetsbetänkanden /83:2 och 3 Jordbruksutskoffefs betänkande 1982/83:4Näringsutskottets betänkanden /83:4, 7 och 8 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /83:3 7 §Anmäldes och bordlades Mofionerna 1982/83:129ay 1982/83:130 a\ 1982/83:131 av och 1982/83:132 av m. fl. 1982/83:133 av Brin Mogård m. fl. Tilläggsbudget I till statsbudgetenför /83 (prop. 1982/ 83:25) 1982/83:134 a\ KjeU 1982/83:135av m. fl. Vissaåtgärder för att förbättra skatteuppbörden (prop. 1982/83:53) 1982/83:136 av m.fl. 1982/83:137 av RuneÅngström och Undantag från lagfartskravetbeträffande vissa äldre förvärv (prop. 1982/ 83:54) 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:136 av (vpk) fillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att förhindra en ökad utförsäkring frånarbetslöshetskassorna: Vilka åtgärder tänker regeringenvidta med anledning av den snabbt ökande utförsäkringen frånarbetslöshetskassorna? 1982/83:137 av () fill utbildningsministern omadministrativa förenklingar och besparingar inom högskolan: Uppföljningskommiffén, vars arbetesyftat fill aft åstadkomma förenklingar och besparingar inom högskolansadministration och organisafion, avslutade inte sitt arbete. En särskildarbetsgrupp inom lade däremot fram förslagrörande samma område. Detta förslag har remissbehandlats. När kan förslag om eventuella åtgärder rörandeförenklingar och besparingar inom högskolans administrafion och organisationemotses? Meddelande' orri frågor 1982/83:138av () fill statsrådet om blockbefygen igrundskolan: Enligt samstämmiga uppgifter imassmedia ansåg skolministern att någon ändring av beslutet omblockbetyg icke var möjlig . "Det finns inga juridiska hinder menbetyget sätts på hela terminens undervisning, infe på grundval av en bedömningsom görs en given dag ." beslutade regeringen om en sådan ändringsom dagen innan icke var möjlig. Min fråga fill skolministern är: Vilken uppfattning gäller ? 1982/83:139 av () till statsrådet om åtgärder mot videoväld: Vi har nåtts avalarmerande rapporter om barns höga konsumfion av videovåld och omskadeverkningarna av defta. Våldet i videofilmerna blir allt grövre.Uppenbarligen är den nuvarande provisoriska lagstiftningen ofillräckUg. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Avser statsrådet vidta omedelbara åtgärder, t. ex. införaobligatorisk förhandsgranskning, för att sfävja våldet i videofilmerna? 1982/83:140 av () filljustifieministern om meddelarskyddet för tjänstemän i : I dagspressen har cirkulerat envisauppgifter om att den nya socialdemokrafiska regeringen är på jakt efter"läckor" i . Tjänstemän tillhålls aft infe tala medföreträdare för massmedierna. Ansträngningar görs att spåra källorna tilluppgifter som återfinns i fidningarna. ''' 36 Mot bakgrund av defta vill jag fråga justitieminister : den Anserjusfifieministern att yttrandefriheten och meddelarskyddet omfaf- tarockså tjänstemän i ? Meddelandeom 9§ Kammaren åtskildes frågor