prot · G609140 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag förstår att trafikutskottet inte har någon varmarekänsla för ett gammalt stationshus eller pumphus, även om jag beklagar detta.Men utskottet kunde åtminstone ha så mycket mänsklig känsla att det förstår attvi som tillhör vill kämpa hårt för det hela. säger också att det finns avtal med SJ ochatt SJ är på väg att ta bort huset. Men, herr talman, har sagt ja till attupplåta huset till ,som reparerar det gratis, utan kostnader för samhället. : Vad är det för fel på ? Det är lika roligt attläsa om den som om i böcker. 5 ,; J983 107ROLF CLARKSON (m): Jag griper till orda i slutet av denna långadebatt. Jag gör det av flera olika skäl. Den av mig och alla andra moderater högt uppskattade,vördade och beundrade betecknade trafikutskottets ledamöter somen skara hjärtlösa tekniker. Om han hade lyssnat till debatten ,skulle han ha funnit att vi i själva verket är en samling romantiker ochidealister, och i den andan har vi behandlat detta ärende. Vi har behandlat det motvilligt, därför att vi tycktesjälva att det hörde till kulturutskottet men av en allvis överordnad instanstilldömts trafikutskottet. Och vi har, kära , inte alls tittat påFritiof barndomshem som ett gammalt stationshus, utan vi harsett på det som just hans barndomshem och velat medverka på det sätt som varitoss möjligt, men det har inte kunnat göras någonting. Det är faktiskt fråga om,som sade, ett överlåtelseavtal rörande SJ:s egendom, och då hördet till trafikutskottet. Detta har vi vetat, och vi har alltså inte, krasst tekniskaoch okänsliga för de höga kulturvärden som vi alla är överens om ärkoncentrerade i barndomshem, kastat ifrån oss ärendetmed likgiltighet. Då intet mera nu är att vinna, och , föreslår jag att vi inte besvärar vare sig utskott eller kammare medytterligare utredningar och beredningar av detta ärende, som icke kan berikasav någon mera åtgärd utan är dömt att slutbehandlas av de instanser som liggernärmast till, nämligen de lokala. Statens järnvägars verksamhet, m. m. 108KARIN AHRLAND (fp): Den allvisa, överordnade instans som herrClarkson talar om är denna kammare, som i voteringen har möjlighet attåterförvisa ärendet så att det vänliga trafikutskottet kan höra det i sakenmera kunniga kulturutskottet. Om vi gör på det sättet, behöver vi kanske inte fortsättadebatten. Jag litar nämligen på kulturutskottet i det här fallet. 109 (); Jag ber kammaren om ursäkt för att jaglockade upp i talarstolen. Det var ändå bra att han gick upp där,för det visar att den här lilla och - jag håller med om det - på sitt sättobetydliga frågan skär igenom partierna. när kammaren skall ta ställning till den, hoppas jagatt vi skall få det stöd som behövs för att trafikutskottet skall fundera påsaken en gång till och Statens järnvägars verksamhet, m. m. inhämta kulturutskottets synpunkter. Det kostar intepengar, det kostar inte presfige att bifalla denna framställning. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(finansiell rekonstruktion av m. I kontrapropositionsvoteringenbiträddes reservation 1 av m. fl. med80 röster mot 17 för reservation 2 av . ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 223 röster mot 77 för reservafion1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (överföring av banor till detersättningsberättigade nätet) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 63 förreservation 3 av m, fl. Mom. 5 (transportrådets roll) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 67 förreservation 4 av m. fl. Mom. 6 (länshuvudmännens ersättning till SJ) Reservation 5 av och , somställdes mot reservation 6 av , antogs till kontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 64 förreservation 5 av och . Mom. 10 a () m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 10 I (järnvägslinjen ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avClaes Elmstedt m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 10 j (järnvägslinjen ) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 69 förreservation 7 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 10 I (järnvägslinjen Bjärka/) Utskottets hemställan bifölls med216 röster mot 83 för reservation 7 av m. fl. i motsvarande del.1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 iövrigt (riksnätets omfattning i övrigt) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 69 förreservation 7 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 12(anslaget ) Nr 140 Utskottets hemställan bifölls med284 röster mot 17 för reservation 8 av den , 5 jgj 1983 Mom. (järnvägslinjen ) Statens järnvägars Utskottets hemställan, som ställdes mot motionerna 615 avOve verksamhet m m m. fl., 775 av i motsvarandedel och 1586 av m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 16 (industrispår till ) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 22 förreservation 9 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 a (järnvägslinjen ) Utskottets hemställan, som ställdes mot motionerna 599 avElving och i motsvarande del, 621 av 1953 av och i motsvarande del, bifölls medacklamation. Mom. 19 (järnvägsinvesteringar i ) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 24 förreservation 10 av . Mom. 24 (järnvägsinvesteringar i ) Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1947 avKjell , bifölls med acklamation. Mom. 27 a (dubbelspår på ) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 26 förreservation 11 av i motsvarande del. Mom. 27 b (pendeltågstrafik på ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 11 av i motsvarande del samt dels motion 1428 av och utskottets hemställan med acklamation. Mom. 28 () Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 22 förreservation 12 av . Beskattningen vid uthyrning av fri-U ds hus Mom. 31 b(stationshuset i ) Kammaren biföll med 121 röster mot 177 det av BertilLidgard framställda yrkandet om återförvisning av momentet till utskottet förytterligare beredning. 3 ledamöter avstod från att rösta. Återförvisningsyrkandet hade alltså bifallits mederforderlig majoritet, dvs. minst en tredjedel av de röstande. Mom. 32 (anslaget Ersättning till förvissa tjänster) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 13 avRolf Clarkson m. fl., bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 18 § Föredrogs betänkande 1982/83:38 Erkännande ochverkställighet av österrikiska domar på privaträttens område (prop.1982/83:117) 1982/83:33 Anslag på tilläggsbudget III (prop. 1982/83:125delvis) 1982/83:45 Värdering av bostadsförmån i jordbruk m. m. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 19 § Beskattningen vid uthyrning av fritidshus Föredrogs skatteutskottets betänkande 1982/83:46 om vissafrågor rörande beskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheter,bostadsrättsföreningar m. m. 110KNUT ():. Vårt avlånga land är utomordentligt vällämpat för rekreation och friluftsliv genom vacker, omväxlande natur medmilsvida stränder. Mot bakgrund härav ter det sig knappast förvånande attsvenska folket skaffat sig bortåt 700 000 fritidshus. Det är naturligtvis av nationalekonomiskt intresse attdessa många fritidshus utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt.Förbättrade villkor för uthyrning kan medverka till dels att fler svenskarsemestrar i , dels att fler utlänningar semestrar här - allt till glädjeför bytesbalansen och för folkhälsan. visar det sig beklagligtvis attbenägenheten att hyra ut sitt fritidshusär mindre i än i andra länder. Säkerligen är ett av skälen härtill våraskattebestämmelser. Dessa innebär i korthet följande: Fritidshus beskattas iallmänhet efter den s. k. schablonmetoden, f. n. innebärande att avtaxeringsvärdet . minus avdrag för skuldräntor skall tas uppsom inkomst i deklarationen. Oin ett fritidshus hyrs ut för mindre än 4 000 kr.eller av taxeringsvärdet så beskattas inte denna hyresintäkt. 1974 höjas fill . Det är knappast troligt att den nuvarandebeskattningsordningen för uthyrning av fritidshus ger några större belopp iintäkter för stat och kommun, bl. a. därför att från hyresintäkten får draskostnader för drift, underhåll och tillsyn i samband med uthyrningen. I ställettalar mycket för att beloppsgränsen 4 000 höjs till , som en enigfritidsboendekommitté föreslagit i betänkande SOU 1982:23. Denna kommittéstanke har förts vidare i en centermotion, väckt . Vi moderater i skatteutskottet har tyckt att detta motionsförslagvar bra och väl värt att förverkliga, varför vi i en reservation har yrkatbifall till förslaget att höja beloppsgränsen tilTSOOO kr. Jag yrkar alltså bifall till reservationentill skatteutskottets betänkande. Beskattningen vid uthyrning av fritidshus 111RUNE CARLSTEIN (s): I skatteutskottets betänkande 46 behandlasett antal motioner rörande beskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheter,bostadsrättsföreningar m. m. Till det här utskottetsbetänkandet har det fogats enreservation av de moderata företrädarna i utskottet. I reservationen tas uppfrågan om den skattefria gränsen för inkomster vid uthyrning av fritidshus. F.n. är gränsen, som framgick av inlägg, . Ireservationen föreslås nu att man skall höja beloppet till det dubbla, alltså 8000. Som motiv anförs att en sådan höjning skulle förbättra förutsättningarnaför allt fler att få chansen att vistas i fritidshus, förmodligen genom attutbudet av hyresalternativ skulle öka. Den nuvarande gränsen . Utskottsmajoriteten anser inte att det finns skäl att nu höja denskattefria gränsen på det sätt som föreslagits i reservationen. Vi hänvisartill att den tillsatta utredningen för översyn av bostadspolitiken haratt bl. a. se över beskattningen av schablontaxerade fastigheter. Utredningenär oförhindrad att även uppmärksamma skattesituationen för fritidshus. Tilldetta kan läggas att den utredning som tagit fram förslaget om en justering avden skattefria gränsen är fritidsboendekommittén. Dess förslag har nyligenremissbehandlats. De bör därefter i sedvanlig ordning prövas i departementetinnan man tar slutlig ställning. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. representation, °"- (beskattningen viduthyrning av fritidshus) Utskottets hemställan bifölls med219 röster mot 79 för reservationen av Utskottets hemställan bifölls. 20 § Alkohol vid statlig representation, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1982/83:47 omalkoholbeskattningen m. m. 112BO (); För såväl de enskilda människorna somsamhället i stort är det viktigt att vi kraftfullt bekämpar alkoholmissbruket.Det måste främst bekämpas genom att man söker förebygga de orsaker som finnstill missbruk, och genom att man gör kraftfulla informationsinsatser, riktadeframför allt till ungdomar. Överdrivna restriktioner och förbud löser inte problemenoch kan ibland t. o. m, motverka sitt syfte. Restriktioner och förbud kan iblandskapa spänning - den spänning som ligger i att bryta mot förbud. Restriktioneroch förbud kan ibland stimulera till ökad langning. Vad vi måste göra är att stimulera och stödja enskildaindivider att bli sä starka att de fungerar på ett bra och frimodigt sätt isamhället. Samhället måste därför stödja och stärka hemmet och familjen. Vimåste se till att skolan utformas så att den tillgodoser och stimulerar elevermed olika förutsättningar, olika anlag och olika intressen. Genom en förnuftigekonomisk politik måste våra ungdomar ges möjlighet till meningsfullt arbete nuoch . Vi måste föra en sådan bostadspolitik att miljöerna blirfillfredsställande för dem som skall bo där. Vi måste stimulera till ett ansvarstagande för sig själv.Det innebär att vi måste ge barn och ungdomar stöd att självständigt kunna säganej till alkoholbruk. De alkoholrestriktioner som faktiskt är nödvändiga måstevara så välmofiverade att de inger respekt, och då måste de också tillämpaskonsekvent. Särskilt viktigt är att bekämpa den langning som förekommer. Därvidhar föräldrarna ett stort ansvar. är enigt i flera frågor när det gälleralkoholdebatten. I vissa delfrågor finns emellertid skilda meningar. Frågan omden statliga represen- tationen,som den första reservationen gäller, kommer att behandlas senare i dennadebatt. Jag tänker koncentrera mig till de övriga reservationerna. Reservation 2 gäller utformningen av den del avdryckesbeskattningen som berör lättvinerna. De målsättningar vi har föralkoholpolitiken syftar, förutom till en begränsning av den totalaalkoholkonsumtionen, också till en övergång från starkare till svagarealkoholdrycker. Den lättvinsbeskattning vi har är så konstruerad, genomett system med grundavgifter och procentavgifter, att prisskillnaden mellan debilligare och de något dyrare vinerna förstärks alltför kraftigt. Det har letttill att bl. a. i en framställningtill regeringen har kritiserat dessa regler, som medfört problem. Man hävdarfrån nämnden att också människor med normala inkomster bör ha möjligheter attköpa kvalitetsviner. Nämnden förmodar nämligen att vinkonsumtionen då blir meråterhållsam och inte enbart sker i berusningssyfte. Det är en rimlig uppfattning som nämnden nu har uttryckt.Frågan har diskuterats tidigare i . F. n. är det nämligenså, att de allra billigaste vinerna, om man räknar i andel alkohol, är urberusningssyfte billigare än vad t. o. m. starköl är. Vi har en situation därmellanprisviner genom skattebelastningens utformning har fått så höga priseratt de leder till rätt låg efterfrågan och mindre övergång från starka alkoholdrycker,typ sprit, till vin. Det är alltså emot vad alkoholpolitiken egentligen syftarfill. Det borde därför finnas anledning att ändra på dennabeskattningsform, så att man får en lägre - eller möjligen helt avskaffad -procentavgift. För att undvika att detta leder till en total skattelättnad kanman tänka sig att höja grundavgiften. Man kan också vid framtida omläggningartänka sig att höja skatten något mer än avsett på spritdrycker. Det finns mångamöjligheter, och det som krävs i reservationen är att hos regeringenskall begära successiva förändringar av dryckesbeskattningen i den riktning somhar förordats. Reservation 3 behandlar de problem som faktiskt finns närdet gäller servering av alkoholdrycker på restaurang. Genom de relativt setthöga priserna på alkohol vid inköp och de pålägg som måste göras vid hanteringpå restauranger, har prisnivån kommit att bli så hög att en mycket oroandeutveckling kan befaras. Det kan komma att bli mindre konsumtion avalkoholdrycker på restauranger och betydligt mer konsumtion av större mängderalkohol utanför själva restaurangen - kort sagt att man har med sig eget vidrestaurangbesök. Det leder oftast till att man i så fall konsumerar mer än manskulle ha gjort på restaurangen. len motion till årets , nr 1204, har detta problemtagits upp-men det som där föreslås torde inte direkt kunna lösa problemet. Föratt kunna göra det måste man sannolikt se över skattereglerna för justservering på restaurang. I reservation 3 hemställs att regeringen skall se överdessa regler för att det skall vara möjligt att bryta den utveckling som vitycker är mycket oroande. Alkohol vid statlig representation, m. m. Alkohol vid stadig representation, m. m. Den fjärde reservationen gäller etablering avsystembutiker. Det finns, som skatteutskottet har redovisat, regler som innebäratt i princip varje kommun som så önskar skall kunna få en systembutiketablerad. Men det finns vissa bestämmelser när det gäller avstånd tillnärmaste systembutik. De avståndsreglerna har visserligen mjukats upp något påsenare tid, så att den gräns på 4 mil som tidigare gällt har sänkts till 3 mil. Men man har inte tagit hänsyn till det som har inträffat isamband med att beslutade att införa lördagsstängt på Systembolaget.Det innebär naturligtvis att de människor som har arbeten som varar fårväsentligt mycket besvärligare än tidigare att utnyttja servicen - även omavståndet inte är alltför stort. när de kanske normalt åker till enstörre centralort och gör inköp är inte systembutiken öppen. Mot denna bakgrund - införandet av lördagsstängning -borde det finnas anledning att se generösare än på etableringen avsystembutiker. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill de reservationer som har fogats till skatteutskottets betänkande 47. Under detta anförande övertogs ledningen av kammarensförhandlingar först av förste vice talmannen och därefter av tredje vicetalmannen. 113EGON (): Det är i första hand frågan om statligrepresentation som jag avser att beröra i mitt inlägg. inledde jag en alkoholpolitisk debatt idenna kammare med orden; "är fantastiskt." , när debatterar huruvida landets regeringoch talman skall få förtroendet att själva bestämma dryckesvalet i samband medstatens representation, finns det anledning att utbrista: "Sverigehar blivit ännu mer fantastiskt." I rikets parlament pågår nu en debatt om hur mångavolymprocent som skall tillåtas i de drycker som kan förekomma i samband medrepresentation. Det är ju så, herr talman, att viner och fårserveras, men när det gäller starkare drycker inträder förbud. Eller om man såvill: Det uttalande som gjorde 1980 har i praxis kommit att tolkassom förbud. Om dettaär att säga: För det första är den statliga representationen i vårtland ytterst begränsad. För det andra serveras, i de fall representationförekommer, endast alkoholfria drycker. Men om det nu kan anses motiverat att serveraalkoholhaltiga drycker, bör det överlåtas åt berörda värdar att göra valet avde drycker som skall förekomma. har den här frågan bedömts vara av sådan känslighet ochalkoholpolitisk tyngd att en majoritet i skatteutskottet menar att riksdagenbör besluta var gränserna skall gå när det gäller volymprocenten påalkoholhaltiga drycker i samband med representation. har vi givitlandets regering och talmanlångtgående befogenheter att besluta om vårt lands väl och ve. har tagit allvarligt på den här frågan ochremitterat den till socialutskottet för yttrande. Arbetsfördelningen iriksdagen är ju sådan att en stor del av alkoholpolitiken handhas avskatteutskottet, mycket beroende på att alkoholbeskattningen utgör en viktigdel av alkoholpolitiken. När det gäller frågor av mera alhnän alkoholpolitiskkaraktär är det vanligt att socialutskottet yttrar sig innan ettställningstagande sker i skatteutskottet. Så har skett även i denna fråga. Detvanliga, herr talman, är också att socialutskottets yttrande tillmäts storbetydelse, och det torde tillhöra ovanligheterna att ett utskott går emot detutskott som inan ansett har den bästa kompetensen att bedöma en viss fråga. har i sitt yttrande framhållit attriksdagens uttalande får anses alltför stelbent och menar att enuppmjukning i enlighet med vad som förordas i motion nr 1738 är befogad.Dessutom har socialutskottet i likhet med skatteutskottet framhållit attrepresentation där alkoholhaltiga drycker förekommer skall ske med stormåttfullhet. På den punkten är vi alla eniga. menar också att frågan om alkoholförekomstvid statlig representation torde sakna alkoholpolitisk betydelse. majoritet nonchalerat socialutskottets yttrande finner vireservanter beklagligt, eftersom vi också menar att socialutskottet har denbästa kompetensen att bedöma denna fråga. Jag ber att få yrka bifall till reservationnr 1 i skatteutskottets betänkande och uttalar förhoppningen att riksdagenskall besluta i enlighet med reservationen. I skatteutskottets betänkande finns en annan reservationsom jag vill yrka bifall till. Det är reservation nr 2, om utformningen avdryckesbeskattningen. har redogjort för sakskälen till denna reservation,och min kollega i skatteutskottet, , och jag yrkar bifall äventill denna reservation. Alkohol vid statlig representation, m. m. I detta anförande instämde , , i , , ,, . , , ochLilly (alla s). 114Förste vice talman (): Herr talman! Alkoholmissbruket ärvårt största sociala problem, och jag har ofta från denna kammarens talarstoltalat om detta och om vad som kan och bör göras. Men skall jagliksom begränsa mig till den motion som vi väckt tillsammans medrepresentanter för övriga riksdagspartier och som gäller uttalandeår om att all statlig representation skall vara spritfri. Som påpekade har socialutskottets majoritetinstämt med motionen. Det är bra att också skatteutskottets majoritet föreslåren inte Alkohol vid statlig representation, m. m. obetydliguppluckring av tidigare uttalande. Undantag skall kunna göras vidbesök av utländska gäster och i internationella sammanhang. Men, herr talman,skatteutskottets ställningstagande skulle ge upphov till nya problem, om detbifölls av . Den tidigare gränsdragningen mellan sprithaltiga dryckeroch övriga alkoholhaltiga drycker skulle ersättas av en annan gränsdragningmellan representation med utländska gäster och representation utan utländskagäster, en gränsdragning som tyvärr också den kan befaras få egendomligakonsekvenser, som inte skulle bidra till att fördjupa det allvar med vilketalkoholfrågorna bör bemötas. Den väsentliga frågan bör i stället, enligt vår mening,vara om det över huvud taget är motiverat att bjuda på alkohol. Vid kanskeflertalet tillfällen torde det inte vara aktuellt. Vi ställer oss också mycket tveksamma tillskatteutskottets majoritetsförslag att "beslut om undantag bör i varjeenskilt fall fattas av talmannen för räkning och av vederbörandestatsråd i fråga om den statliga representationen i övrigt". Om ettstatligt verk eller en landshövding eller en ambassadör inom ramen för sinastarkt begränsade representationsanslag skulle anse det motiverat att bjuda påt. ex. en till kaffet efter en middag, måste för varje enskilt sådanttillfälle frågan hänskjutas till vederbörande statsråd, som därvid såsomfrämsta utgångspunkt skulle ha att kontrollera om det också fanns utländskagäster inbjudna. Några allmänna riktlinjer skulle enligt detta uttalande integälla, utan beslut skulle fattas av statsrådet för varje enskilt tillfälle.Detta skulle också innebära att ett för svensk förvaltning främmande element avministerstyre fördes in i bilden. "Reellt sett är den statliga representationen enstruntfråga av liten alkoholpolitisk betydelse", som ;stidning-inledningsvis slog fast i en ledare för sedan. Men det har påsina håll piskats upp en stämning mot vårt förslag, en stämning som är gravtmissledande. Något "återinförande av salongssuperiet på sprit i denoffentliga representationen'', som ett Blåbandsdistrikt någonstans i Sverigehävdade i ett brev till skatteutskottet, är det verkligen inte fråga om - inteheller att riksdagsmännen skulle få dricka sprit på skattebetalarnasbekostnad, som det också heter. I den mån den enskilde riksdagsmannenrepresenterar, gör han det i allmänhet helt på egen bekostnad, helt under egetansvar och helt efter eget omdöme. Vi menar att talmän, statsråd, verkschefer, landshövdingaroch ambassadörer bör kunna betros med att själva - inom ramen för sinarepresentationsanslag - få avgöra när det är motiverat att över huvud tagetservera alkoholhaltiga drycker och i så fall vilka. Att all statligrepresentation skall vara återhållsam är också lika självklart som det bordevara att alltid tillhandahålla alkoholfria drycker. Vi riksdagsmän skallnaturligtvis alltid föregå med gott exempel. Jag yrkar, herr talman, bifall till reservation 1, somöverensstämmer med socialutskottets yttrande över vår motion. 115TOMMY (vpk): Låt mig börja med att konstatera att den debatt som har blossatupp med anledning av den motion som jag har varit med om att skriva under ärganska fantastisk. De verkligt stora och politiskt avgörande .frågornaröner knappast samma intresse i massmedia och på andra håll som den här, isammanhanget mycket obetydliga, frågan har gjort. Den typen av massmedieintresse och av debatter tenderaratt skymma vad som verkligen händer i samhället när det gäller utslagnamänniskor. I alla de brev, uttalanden m. m. som jag tagit del av den här frågan stått på tapeten har jag knappast vid ett enda tillfällekunnat hitta något som visar på de verkliga orsakerna till problemen meddrogmissbruk och utslagning.