prot · G609101 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:101 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1982/83:9om anslag till Telekommunikafioner (prop. 1982/83:100 delvis), 1982/83:10om anslag till Postväsende (prop. 1982/83:100 delvis) och 1982/83:13om anslag till Trafiksäkerhet m. m. 1982/83:100 delvis). 115 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 9,10 och 13 kommer attdebatteras i tur och ordning och voteringarna kommer att äga rum i ettsammanhang sedan dessa betänkanden har slutdebatterats. Först upptas alltså trafikutskottets betärikande 9 om anslag tillTelekommunikationer. 116 (): Det är inte första gången som vi diskuterarteleverkets monopolställning och konkurrensförhållanden. Jag skall därför fattamig kortast möjligt, när jag nu hävdar att det är nödvändigt att 1980 årsbeslut om begränsning av monopolområdet fullföljs. Det är ju så, att ingen annan teknologi utvecklas såsnabbt som teletekniken. Det är också sant att i är ettvälskött och konkurrenskraftigt företag. Men oavsett detta, eller kanske justpå grund av detta, borde självt kunna vara införstått med att man igörligaste mån begränsar dess monopolområde. En sådan avgränsning är angelägeneftersom den konkurrens som har utifrån stimuleras om företagen fårkonkurrera på lika villkor med . ger därigenom också sinakonkurrenter möjligheter att planera sin verksamhet på . Vi på moderat sida anser attteleverkets monopolområde bör begränsas till själva telenätet. Det skullemedföra att konsumenterna fortare, billigare och bättre skulle bli delaktiga avden tekniska utvecklingen. Det har redan bevisats på många sätt, och vi påmoderat sida står på fast mark när vi kräver en sådan begränsning. En frikonkurrens på hemmamarknaden skulle nämligen ge billigare produkter och ensnabbare utveckling. Vi begär därför att det skall tillsättas en utredning föratt se över monopolområde. Vi tycker också att det är principiellt felaktigt attteleverket skall bedriva en monopolskyddad verksamhet som kan vara till skadaför verkets konkurrenter. Det kan inte vara riktigt att också ärprovningsmyndighet för de tekniska apparaturer som förekommer på marknaden ochde som skall in på denna. Det är enligt vår mening riktigare att fåravstå från den favör gentemot konkurrenterna som myndighetsrollen ger. Jag yrkar med detta, herr talman, bifall till vårreservafion i trafikutskottets betänkande nr 9. 117CHRISTER EIREFELT (fp): Precis som vid tidigare fillfällen byggertillskyndarna av monopol sin argumentation på ert minst sagtmotsägelsefull tes. som de menar att vi har ett välskött televerk somär effektivt och konkurrenskraftigt hävdar de att ett aldrig så litet avstegfrån monopolet skulle "vara till nackdel för både de svenska konsumenternaoch den svenska teleindustrin". chef säger i en intervju att14 000 anställda skulle få gå om monopolet bryts. Men om det är riktigt attteleverket är så framstående som man vill göra gällande, då måste man ju kunnafortsätta att hävda sig bra också' om man minskar sin monopolställning något. Vi ifrågasätter inte monopol på tele- ochdatanätet, även om också det begreppet blir svårare och svårare att avgränsa.Men vad vi i med kraft vänder oss emot är att det skulle vara ettargument för att också skall ha monopol på växlar, modemer och enmängd annan kringutrustning. Tele- och datautvecklingen går oerhörtsnabbt. Alltmer av information och kunskap förmedlas via datanätet. Därförtycker vi det är nödvändigt att fästa uppmärksamheten på organisations- ochansvarsfrågor och verka för att makt och inflytande på det här viktiga områdetinte samlas på ett fåtal händer. Ett led i den strävan är att minskateleverkets monopolområde. Ett annat skäl är att vi har en svensk teletekniskindustri med goda möjligheter att klara sig i en hård internationellkonkurrens. Men inom det här området, liksom alla andra, är det viktigt att manockså har en hemmamarknad med referensobjekt. Självfallet försvåras det om vilåter självt bestämma villkoren på den svenska marknaden, framförallt eftersom man ständigt och jämt visar så stor okänslighet för just konkurrensaspekten. Rikthnjernaför beslutades av . Utgångspunktenvar att konkurrens på lika villkor skulle åstadkommas för ett ökande antalteletjänster. har framför allt användare men också företrädare förindustrin pekat på områden där inte lagt ned särskilt stor möda påatt leva upp till det beslutet - och då uttrycker jag mig försiktigt. Vi har ivår motion nämnt några exempel. Ettexempel är att verket på egen hand har infört en konkurrensbegränsning för dennya kontorstjänsten teletex genom att monopolbelägga det här systemet i 18månader. Just teletex är en principiellt mycket viktig fråga, eftersom den härmetoden att försvåra för konkurrenterna kan användas också i andra liknandesammanhang. Ettannat exempel vi nämner är att man underlåter att göra det nya teledatanätettillgängligt för andra än sina egna kunder. Debeslutade riktlinjerna innebar också att monopolavgränsningen skulle anpassastill den tekniska utveckhngen. Vi har i motionen också visat på områden där viinte tycker att verket har motsvarat det kravet. Detgäller t. ex. det s. k. modemmonopolet, som man visserligen har beslutatavskaffa på några enstaka typer, men på den helt dominerande delen finns detfortfarande kvar och försvårar för svensk industri och svenska användare att tamodern teknik i bruk. Jagskulle utan svårighet kunna förlänga listan på liknande avsteg från deriktlinjer som har beslutat. Vårt krav på en översyn av ansvarsområde är minst likaaktuellt som . Jag yrkar alltså bifall till reservationen tilltrafikutskottets betänkande nr 9. 118 BIRGERROSQVIST (s): I det ärende somgäller trafikutskottets behandling av avsnittet om i åretsbudgetproposition har vissa invändningar och synpunkter framförts i någramotioner. Vi har hört två av företrädarna för dessa motioner yttra sig,och de står också bakom reservationen. Jagvill upprepa att det var 1980 som fattade ett beslut som innebar enklarare avgränsning av monopolområde. Utskottet anser också nu attdet riksdagsbeslut som vi fattade den gången innebar att det skapadesförutsättningar för en positiv utveckling för telekommunikationerna i landetoch att gavs goda möjligheter att kunna spela en akfiv roll i dennautveckhng. Marknaden för privata leverantörer vidgades, vilket var väsentligt,genom den monopolavgränsning som då gjordes. Beslutetfrån förutsatte också att monopolavgränsningen skulle anpassas fill dentekniska utvecklingen, och så har också skett beträffande monopolet. Jag kannämna som exempel monopolet på modemer. Modem kanske inte är ett så vanligtord. Låt mig därför förklara att modem är den utrustning som ger möjlighet attsända datasignaler över det vanliga telefonnätet. Det monopol som tidigarefanns har avskaffat. Beslutet träder i kraft fr. o. m. den 1 juU iår. Utskottsmajoritetenanser att det inte föreligger något behov av en översyn av televerketsansvarsområde. Vi anser att erfarenheterna från det 7Riksdagens protokoll 1982/83:100-101 tidigare riksdagsbeslutet bör avvaktas. Vi anser också attmonopolavgränsningen kan behöva anpassas till den tekniska utvecklingen ochtill de nya tjänster som kan introduceras på detta område. Vidare anser vi attdet bör vara och regeringens sak att noga följa utvecklingen påområdet och göra de anpassningar av monopolet som ter sig nödvändiga. Jag vill säga några ord om reservationen med första namn. Den visar på att man har mycket dåliga kunskaper beträffandeteleverket. Det är direkt fel att inte skulle ha följt 1980 årsriksdagsbeslut beträffande monopolavgränsningen, som påstås i reservationen.Sådana här anklagelser har framförts från visst håll inom industrin, men manhar inte kunnat belägga dessa påståenden. har den propagandan upphört. Reservanterna tycks också vad gäller den ekonomiskaredovisningen vara helt okunniga om det system som infördes fr. o. /82. Det görs numera en särredovisning av den konkurrensutsattasektorn, som drivs inom ramen för affärsverket. Härigenom får man en klarboskillnad. Synpunkten att enbart skulle driva självatelenätet avvisades 1980 av ett nästan enhälligt utskott som en oacceptabelnollambition. Taget efter bokstaven innebär ett sådant krav att intei någon form skulle få bedriva verksamhet på konkurrensområden, dvs; inte ens ibolagsform. I så fall skulle man eliminera ungefär 14 000sysselsättnirtgstillfällen vid utan att kunna motivera det med någraegentliga argument. Man menar att bör få bedriva verksamhet ikonkurrens med andra företag. Det är mera fråga om i vilka former olika slagsverksamheter skall bedrivas. Den frågan har ju redan tagit ställningtill. Det står helt klart att den snabba tekniska utvecklingen ställer krav påatt har nära kontakter med kunder för att rätt kunna bedöma vilkalösningar man bör satsa på. Det ger fördelar för kunderna i olika avseenden. Låt mig ta ett konkret exempel. kan numeratillhandahålla andelar i stora abonnentväxlar till småföretag, som därigenomkan erhålla samma avancerade tjänster som storföretag. Det skulle inte varamöjligt med den lösning som reservanterna förordar. Erfarenheter från utlandet visar också att privataintressen är utomordentligt angelägna om att kunna plocka åt sig godbitar ävennär det gäller nätet. I och har man inlett enuppsplittring av telenätet på flera företag. En konsekvens av detta är att maninte kan åstadkomma en utjämning av taxorna mellan tätbygd och glesbygd.Taxorna blir i stället nära anpassade till de faktiska kostnaderna. Effektenhärav kan man konstatera exempelvis i , där det nu krävs att vissalokaltaxor höjs - detta för att man skall fåkostnadstäckning när man inte kan ha en sådan utjämning som vi har i Sverigemellan olika kundkategorier. En utveckling av det här slaget innebär inte bara att manfår stora skillnader i taxesättningen utan också att man får stora problem attplanera nätet på ett rationellt sätt. En uppsplittring på flera nät innebär ettklart samhällsekonomiskt slöseri, och den typen av slöseri har ett litet landsom inte råd med. har en ställning som ett av världens ledande telekommunikationsländer.Den ställningen kan inte motivera en sådan Nr 101 inriktning av landets telepolitik som reservanterna föreslår. ' Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan. 119ROLF CLARKSON (m); Låt mig börja med det sista av det som BirgerRosqvist sade. När han staplade det ena hindret efter det andra på vägen mot enmindre monopolistisk televerksamhet här i landet kom jag att tänka på det gamlasvenska ordspråket: Jorden är alltid frusen för lata svin. Sanningen är att beslut här i kammaren var enkompromiss - en kompromiss mellan låt oss säga marknadsekonomiskafilosofi och socialdemokraternas motsatta filosofi. Beslutet har fungeratnågra år. Jag vill inte påstå att man inte har följt upp det, men det finns,, många tecken som tyder på att man frivilligt kunde ha gjortmer än vad som är gjort . För att den svenska konsumenten skall få full effektivitettill lägsta pris måste man i så stor utsträckning som möjligt låtamarknadsekonomi och konkurrens fungera. Det är ett viktigt område som vibehandlar här . Det gäller ju också ett massmedium, och det är viktigt attstaten inte lägger någon extra hand över ett sådant medium. Inte skall väl, , 14 000 anställda vidteleverket behöva frukta att förlora sitt dagliga bröd bara för att man låter gå lit i konkurrens på lika villkor med andra! Vi har just konstaterat att är välskött, att det finns en expansionskraft i detta verk. Den kanske skulle utvecklas i ännu snabbare takt, om verket just mötte konkurrens. Det är bra att ambifionerna hos redan nu är så höga som de är, vilket gjort att nu är ett av de teletekniskt mest avancerade länderna här på jorden. Men vad vet vi nu? Konkurrens kanske skulle ha gjort vår televerksamhet ännu bättre, ännu billigare. Vad vi i första hand vill är att en utredning skall tareda på och analysera om en total monopolavrustning av , bortsettfrån telenätet, skulle vara prakfiskt möjlig och riktig. Om socialdemokraternaockså vill ha ett effektivt och rationellt samhälle, borde ni kunna gå med påen sådan utredning. Det är det enda vi begär. Vi tror att det är nödvändigt attteleverket självt kommer till insikt om vikten av att man i mycket störreutsträckning än f. n. kan köpa apparatur och annan utrustning från annat hållän från , utrustning som alltså inte är tillverkad av ellerimporterad av självt. 120CHRISTER EIREFELT (fp); Nej, , skall intebara ansvara för själva telenätet. Men den andra verksamheten skall ske i öppenoch fri konkurrens. Det är det som är det väsentliga. Argumentet att en friarekonkurrens på område skulle innebära stora besvärligheter förverket är sannerligen inte - om det verkhgen skulle vara så - något gott betygåt effekfivitefen. Om konsumenterna i så stor omfattning skulle väljakonkurrenternas produkter, om de fanns tillgängliga, betyder det helt enkelt att inte klarar sig om det inte får leva i sinskyddade värld, där kunden inte har något alternativ. Om man vill hävda attteleverket är så effektivt och betrott, måste man sluta att vara så förtvivlaträdd för konkurrens. När det gäller modemer förstår jag inte riktigt att BirgerRosqvist kan förneka att vi barett monopol t. ex. på de områden som jagtidigare nämnde: telefonapparater, abonnentväxlar och inte minst just modemer. Modemerna, som alltså är en förutsättning fördatakommunikation via telenätet, byggs ju numera ofta in i dataterminalen. Denhär tekniken tillåter endast för mycket låga överföringshastigheter.Man hindrar alltså att modern teknik tas i bruk av svensk industri och svenskaanvändare. Att man nu i viss utsträckning - det gäller kanske - släppertanken på monopol är inte tillräckligt. 121BIRGER ROSQVIST (s): I reservationen, med som förstanamn, står det att man delar motionärernas uppfattning, att det är naturligtatt endast ansvarar för telenätet. Övrig produktion bör varaöppen för konkurrens. Andra företag skall alltså släppas in. skall således endast ansvara för telenätet.Övrig produktion skall överlåtas till andra. Av detta kan man dra slutsatsenatt de ca 14 000 människor som är anställda i verkstäderkanske inte mister sina jobb men väl får se sig om efter andra arbetsgivare.Hur det då blir med sysselsättningen, kan vi bara spekulera över. Sedan till frågan om modemerna. I mitt första inlägg sadejag, , att det fr. o. m. blir en annan ordningi detta avseende. Vi skall i fortsättningen uppmärksamt följa frågan.Utskottsmajoriteten anmodar både regeringen och att noga följautvecklingen på området och att anpassa sina mått och steg efter den tekniskautveckhngen. talade i sitt första anförande här påfolkpartiets vägnar. Han sade nämhgen "vi i ". Om det ärriktigt, noterar jag en förändring jämfört med vad som varit fallet tidigareår. stod nämhgen bara en del folkpartister på sida. Jaghar emellertid svårt att tro att alla i gör det . I varje fallvet jag att är representerat i den parlamentariskt sammansattadelen av styrelsen i . Jag tror att där och jag har sammauppfattning. Jag vidhåller mitt tidigare yrkande om bifalltill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. * Voteringen redovisas efter debatten om . 122 TREDJE VICETALMANNEN; Nr 101 Kammaren övergår nu till att debatteratrafikutskottets betänkande 10 om Torsdaeen den anslag till Postväsende. Anf.123 (): Decentralisering betyder inte bara spridning av näringsliv ochbebyggelse, utan också delegering av beslutanderätt. Men för att man skallkunna decentralisera beslut måste det finnas en instans som tar emot dessa ochsom dels klarar jobbet, dels befinner sig närmare de människor som berörs avbesluten. Detta var tanken bakom beslut angående postens organisation. Genomatt skapa 7 regioner och 59 förvaltningsområden skulle man få en bas, tillvilken man kunde decentrahsera beslut och befogenheter fråncentralförvaltningen i . I postens årsredovisning för budgetåret1981/82 säger en av de ansvariga bakom organisationsbeslut, ekonomiedoktor , bl. a.: "De konkreta besluten i enskilda ärendenskulle i ökad utsträckning kunna fattas av dem som verkställer besluten. "Han fortsätter med att tala om att erfarenheten visat att "postområdenasbefogenheter och inflytande har ökat". Vidare säger han: "Manuppträder tämligen självständigt och visar i allmänhet ett ringa behov av stödfrån regionförvaltningen, annat än på vissa specialområden. Även på denekonomiska sidan har man upplevt en viktig utveckling. Uppföljningsprocessenhar förbättrats väsentligt. Man har minskat detaljrikedomen i budgetarbetettill förmån för mera sakliga diskussioner kring avgörande frågor." Trotsatt postverkets organisation är så ny att den ännu inte fått full genomslagskraft,är den alltså på rätt väg - de som känner människorna och problemen påhemmaplan har också en stor del av beslutsansvaret. Ändåär postverket nu inne på att göra om organisafionen, och det på ett högstolyckligt sätt. Ett av förslagen går ut på att slopa regionförvaltningärna ochreducera antalet förvaltningsområden till 24.1 stället för decentraliseringbetyder detta en kraftig centralisering. Besluten skulle fattas inte närmareberörda postkunder och bygder utan långt från dem. Ettexempel: Under Bodens regionförvaltning finns sex postområden: , ,, , och . Från administreras tillsyn ochhjälp rörande t. ex. postkontor i och . diskuterar man attdra in och och låta dessa områden skötas från . FrånUmeå till är det , från "endast" - jag hoppascitationstecknen hörs - . Avståndet från förvaltningen till postkontoretökas alltså med , och i takt med att avståndet ökas försvinner kontaktenoch kunskapen om t. ex. de människor som har som poststation. Till de negativa sidornamed förslaget till omorganisation hör inte bara centralisering av besluten utan också att de 24kvarvarande områdesförvaltningarna skulle hamna i länshuvudorten, med påföljdatt de mindre orterna även drabbas av minskat antal arbetstillfällen. Ovanpådetta kommer osäkerhet och än en gång ändrade arbetsuppgifter för berördpersonal, som lojalt ställt upp organisationsbeslut. Från sida anser vi att postverkets ledning istället skall gå in för att inom ramen för nu gällande organisation målmedvetetsatsa på att delegera verksamhet från centralförvaltningen tillregionförvaltningarna och förvaltningsområdena. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationnr 1 i trafikutskottets betänkande nr 10. Reservation nr 2 gäller det nya portosystemet, och det är,som vi skriver i motion nr 1935, på många håll oklart om vilkabestämmelser som gäller och framför allt om vilka sådana som kommer att gälla iframtiden. Stark kritik vid portoomläggningen tvingade fram olika sortersrabatter och särskilda porton för föreningsbrev. Jag tror inte att jag tar iför mycket om jag säger att många företag, föreningar och enskilda postkunderupplever hela portosystemet som rörigt just . Men det är inte bara detta. Detär också uppenbart att de nya rabattsatserna o. d. drabbat småföretag ochideella föreningar negativt. Av båda dessa skäl är den utvärdering som pågår inomposten av det nya portosystemet nödvändig. Och vad vi vill säga i vårreservation nr 2 är att det då också är nödvändigt att postverket beaktar demindre företagens möjligheter att få del av rabattsatser och användaekonomibrevsporto trots att de inte kommer upp i samma mängd sådana brev som destörre företagen, osv. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationnr 2 i förevarande betänkande. 124OLLE (): Den tekniska utvecklingen går allt snabbare.Vi är med raska kliv på väg in i informationssamhället. Allt fler sysslär medatt hantera ett informationsflöde med elektronikens hjälp. Vi står mitt uppe ien teknisk förnyelse som väl kan mäta sig med skeendet vid industrialismensgenombrott. På vissa områden har datoriseringen på ett avgörande sättförändrat produktionsvillkoren. Processindustrin har nyttiggjort sigdatoriseringen, och allt fler moment i industrin styrs med hjälp avdatortekniken. Betalningsväsendet förändras med hjälp av plastkort ochdatateknik. Kontorsvärlden står inför en förnyelse som aldrig tidigareskådats. Elektroniken ger oss instrument att utbyta och lagra information som är nästan omöjlig att överblicka. befinner sig nu - inte minsttack vare en monopolställning men främst tack vare ett tekniskt kunnande - iett starkt utvecklingsskede. I motion 510 har redovisat någrautvecklingslinjer inom elektronisk överföring av data. Jag vill här särskiltpeka på vad vi sagt om postverkets möjligheter och problem när dataelektronikeni allt större utsträckning tar över sominformationsmedium. Det blir omodernt att skicka brev. Televerketerbjuder redan kommersiella teledatatjänster som omfattar elektroniskmeddelandeförmedling. existerande monopolrättigheteromfattar inte elektronisk post. Om och diverse enskilda nätverkfortsätter att överta allt större delar av både affärsbreven och de privatabreven, kommer snart den dag då postverket inte längre har råd att dela ut brevför hand. Detta skulle inte vara en utveckling i konsumenternas intresse. Vihar i motionen pekat på att det är rimligt att vårt lands 2 000 postkontor kangöras fill lokalpunkter för datoriserade upplysningstjänster av olika slag.Televerkets huvuduppgift är att fillhandahålla de,tekniska näten för olikatyper av datakommunikation. Tillsaken - om också inte till dataområdet - hör att det finns starka sociala skälatt bibehålla brevbärare som reella fysiska personer, inte bara i glesbygdermen givetvis särskilt där. initiativ att utvidgabrevbärarnas repertoar av tjänster för handikappade, pensionärer,glesbygdsboende och andra är en viktig del av verkets uppgift och utgör ett avde väsentliga skälen till att vanlig post.i gammaldags mening inte fårförsvinna av presskäl eller tekniska skäl. För att postverket skall kunnafortsätta att dela ut handbrev, måste verket se till att skaffa sig intäkterfrån de nya elektroniska tjänsterna som i någon mån kan väga upp kostnadernaför den utbärningen. Detta sker inte om postverket låter tahand om hela den elektroniska sidan av kommunikationerna. Detär ingalunda självklart att skall ha monopol på kommu-nikafionermellan företag, endast därför att dessa har egna terminaler. Dessa förbindelserkan snart ta hand om en så stor del av den totala kommunika-fionsmängdert isamhället att postverket får mycket svårt att hävda sig i konkurrensen. Det ärviktigt att inte bara de båda verken utan också statsmakterna ävenfortsättningsvis är uppmärksamma på balansen mellan de bådakommunikafionsmedlen och att de båda verkens monopolställning gentemot deövriga företag som erbjuder elektronisk dataservice inte utvidgas. Ombalansen mellan de båda verken förskjuts, kan exakt de faror uppkomma för denvanlige brevskrivaren som folkparfimotion 1982/83:515 förutser. 125 (): Genom det nya finansieringssystemet för postverkets investeringar somriksdagen beslutat om 1981 och 1982 har numera endast att taställning till större fastighetsinvesteringar. I årets budgetproposifionuppgår medelsanordningen till 9,5 milj. kr., men då bör man hålla i minnet attriksdagen vid behandlingen av den s. k. krispropositionenbeslutade om särskilda investeringsmedel på sammanlagt 135 milj. kr. Ett enigtutskott ställer sig bakom regeringens förslag vad beträffarinvesteringsanslaget. Genom den omfattande investeringsverksam- hetsom nu bedrivs kommer postverket att ta Tomtebodaterminalen i bruk, ochden fjärde och sista etappen av postgirohuset kommer att påbörjas. Vadbeträffar ersättning till postverket för tjänstebrev föreslås i budgetpropositionenett anslag på 413 milj. kr. beslöt att avveckla tjänstebrevsrättenför icke statliga organ, men med hänsyn till att något principbeslut om deframtida relationerna mellan stat och kyrka inte fattats lät man kyrkan ha kvartjänstebrevsrätten. I årets budgetproposition föreslås dock att en viss del avkyrkans tjänstebrevsrätt redan nu skall avvecklas. Tjänstebrevsrätten bibehållsdock i fråga om ärenden som gäller bl. a. folkbokföringen.