prot · G609124 · 1982-12-31 00:00:00 — är det inga långatider man måste vänta, och det här förslaget har, efter vad jag har förstått,kommit till efter begäran från justitieombudsmannen, som pekat på den olikapraxis som förekommer. Det skulle gå att rätta till det här på ett annat sätt,menar vi. När det sedan gäller fängelsestraff, som skall gå iverkställighet , pekar på den situation som råder i fängelserna. Man får stå i kö för att få avtjäna sitt straff, och man kandå när det är dags vara i en annan situation, så att fängelsestraffet kan kommaolämpligt. Det gör det väl i och för sig alltid för de flesta, och jag ser inteatt man på det här sättet löser problemen. Då kan man lika gärna kräva attfängelsestraff skall avtjänas efter det att en dom vunnit laga kraft.Det finns alltså ingen ursäkt när det gäller det här förslaget. Det bidrarsåledes till en urholkning av rättssäkerheten. Med förslaget slår man dessutominte vakt om den rättsprincip som vi har tillämpat, att en tilltaladskall anses vara oskyldig till dess att han överbevisats om brott genom en domsom vunnit laga kraft. Människors möjlighet att överklaga minskas. De hamnar istället i fängelse. När det sedan gäller övervakningen upprepar BirtheSörestedt vad som står i utskottsbetänkandet, att man kommer att frigöraresurser som kan användas första året, då antalet återfall tydligen är störst.Men det är, som jag redan har sagt, fråga om en process. Det är fel att minskatiden. Vi ser faktiskt övervakningstiden framför allt som en möjlighet tillsocial rehabilitering. Man behöver inte fästa så stor vikt vidkontrollfunktionen som gör. Det har ju fungerat meden tid av . Därför tycker vi att det skall vara så även i fortsättningen.Efter ett år får man sedan göra en omprövning. riskerar vi att få en ny typav återfall . Det gäller dem som borde ha stått kvar underövervakning men som släpps i och med det nya förslaget. 28 (): Beträffande den omedelbara verkställighetenav fängelsestraffet säger att man skall vänta till dessatt domen vunnit laga kraft. Det blir ändå ett glapp fr. o. m. den tidpunkt dåman döms och fram till dess att man kommer in på anstalt. Situationen kan ocksåförändras för den enskilde under den tiden. Vidare betonas det i utskottsbetänkandetatt man här skall gå fram med försiktighet. Det kommer man säkert att göra. När det gäller skyddstillsynen vill jag framhålla att detär viktigt att denna intensifieras. Skyddstillsynen är, och skall förbli, ettalternativ till fängelsestraffet. Men det är inte bara stödfunktionen somskall beaktas. Det måste också finnas möjligheter till kontroll och sanktioner.Man kan inte bortse från kontrollfunktionen. De som står under övervakningupplever faktiskt situationen på det sättet att kontrollfunktionen utgör del av övervakningen. Anslag till kriminalvården, m. m. 29MARIE-ANN (vpk): Jag skall fatta mig mycket kort. Det blir ettglapp, säger . Det är fråga om ett par, kanske tre fyra veckorfrån det att domen har förkunnats till dess att den vunnit laga kraft. Det ärden tid som den dömde har på sig att överklaga, osv. Under den tiden lär det,när det gäller den sociala situationen, inte hända särskilt mycket. Men om såskulle vara fallet, är väl det i och för sig positivt. Det finns alltså inte acceptabla skäl att göra denförändring som föreslås. Att säga att man skall gå fram med storförsiktighet tyder enligt min mening på att ett sådant här förslag över huvudtaget inte borde genomföras. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 25 Punkt 2 Mom. 4 (skärpning avverkställighetsreglerna för narkotikadömda m. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl. med84 röster mot 67 för reservation 2 av m. fl. ledamöter avstod från att rösta. 1huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 165 röster mot 81 för reservation 1 av m.fl. 69 ledamöter avstod från att rösta. (vpk) anmälde att han ikontrapropositionsvoteringen avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Anslag till kriminalvården, m. m. Mom. I(villkorlig frigivning) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 81 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (översyn av straffskalorna m. Utskottets hemställan bifölls med249 röster mot 66 för reservafion 2 av och . Mom. 4 (prövofid och övervakning) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 16 förmotion 2216 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 5 (omedelbar verkställighet av frihetsstraff) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 16 förmotion 2216 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 6 (övervakningsnämndernas arbetsuppgifter m. Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 50 förreservafion 3 av och . Utskottets hemställan bifölls. 6 § Föredrogs betänkanden 1982/83:27 Ändringar iutlämningslagstiftningen och den nordiska verkställighetslagstiftningen (prop.1982/83:91) 1982/83:28 Ändring i lagen omimmunitet och privilegier i vissa fall, m. m. 1982/83:104) Vad utskottet hemställt bifölls. 7 § Föredrogs civilutskottets betänkanden 1982/83:23om anslag till länsstyrelserna m. m. 1982/83:100 delvis), 1982/83:24 omanslag fill lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna m. m.(prop. 1982/83:100 delvis) samt 1982/83:26 om bostadsbyggandets finansiering m.m. betänkanden 23, 24 och 26 kommer attdebatteras i tur och ordning och voteringarna kommer att äga rurn i ettsammanhang sedan dessa betänkanden slutdebatterats. Först upptas alltså civilutskottets betänkande 23 omanslag till länsstyrelserna m. m. Anslag till länsstyrelserna m. m. 31 (): I civilutskottets betänkande 23 har vimoderater en reservation som rör frågan om konsumentverksamheten vidlänsstyrelserna. Vi föreslår där att denna verksamhet skall dras ner och påsikt avvecklas. Mofiven för vårt ställningstagande är följande: På detlokala planet i kommunerna har en konsumentservice avganska betydande omfattning startats och kommit i gång. Även om man bortserfrån frågan om en sådan här verksamhet är absolut nödvändig eller inte, får mananse att det i viss mån kan vara slöseri med resurser om likartad verksamhetbedrivs parallellt, fast på två skilda plan - i kommuner och i länsstyrelser.Det måste då onekligen bli fråga om någon typ av dubbelarbete. Det förhållandetkan man sätta in i större sammanhang, nämligen i det statsfinansiella läget. Vi anser att varje utgift måste motiveras mycket noga. Denmåste vägas mot andra utgifter och även mot vårt budgetunderskott och dessstorlek. Det är möjligt att våra kritiker då hävdar att den aktuellabesparingen, som skulle uppgå till omkring 4 milj. kr., är så liten att deninte påverkar det statsfinansiella läget alls, eller kanske bara marginellt,men det är ganska betydelselöst. Låt vara att det här beloppet inte är särskiltstort, det kan vi hålla med om, men vad som är viktigt i dessa och i andrasammanhang är att man har ett mål för sin grundinställning. Vår inriktningmåste vara att göra besparingar, vi måste vara återhållsamma. Vi måste göraalla sorters besparingar, stora och små, för att försöka nå målet alt minskavåra utgifter och få ner budgetunderskottet. Sammantaget når våra besparingar idessa och i andra sammanhang ganska betydande summor. Sammantaget är det storabesparingar som vi föreslår. Därför kan vi inte vifta bort enskilda frågor ochsäga att det här inte betyder så mycket. Vi måste ta vara på varje möjlighetatt göra besparingar. Det är de samlade effekterna som är vikfiga. Det finns en annan synpunkt på konsumentverksamheten somjag också vill nämna i det här sammanhanget, och det är att vårutbildningsstandard har blivit ganska hög. Vår skola har reformerats och mycketstora belopp satsas numera på undervisning. Människorna är mera medvetna äntidigare. Kunskapsnivån har stigit. De allra flesta människor är medvetna omvad som händer och rör sig i samhället, de är informerade om nya produkter. Itidningar, fidskrifter, radio, TV och andra massmedia tas konsumentpolitiska frågorupp och belyses ur olika synvinklar. Informationen är ganska omfattande när detgäller konsumentfrågor, och då kanske man kan dra den slutsatsen att många, föratt inte säga alla, svenskar rimligtvis borde vara ganska medvetna om vad somär aktuellt, vilka produkter som är bra och vilka produkter som är dåliga.Medvetenheten torde vara så stor att konsumenten kan göra riktiga bedömningaroch avvägningar när det gäller sin egen konsumtion. Slutsatsen av detta bordebli att en konsumentverksamhet, exempelvis på länsstyrelsenivå, voreobehövlig, eftersom kunskaps- Anslag till länsstyrelserna m. m. Anslag till länsstyrelserna m. m. nivån hos allmänheten numera är så stor som den är. Ur den andra synvinkeln finns det heller inga sakliga skälatt satsa statliga pengar på en konsumentverksamhet. , närmedvetenheten var mindre, kunde man dra den som jag tycker riktiga slutsatsenatf det kunde finnas anledning att hjälpa till att upplysa och undervisa. Menså är alltså inte förhållandet . Det finns, tycker jag, två viktiga huvudskälatt göra den här besparingen, dels ett finansiellt, dels ett sakligt. Herr talman!Jag vill mot denna bakgrund yrka bifall till reservation 1. 32KJELL (): Till civilutskottets betänkande 23 harcenterpartisterna fogat två reservationer, nr 2 och 3. De gäller utformningenav länsstyrelsernas kungörelseannonsering, och jag yrkar bifall till dessa tvåreservationer. Enligt propositionens förslag skall anslagsposten församhällsinformation minskas med . och posten för kungörelseannonseringmed . i förhållande till budgeten /83. I motiven för dettaanges att nedskärningen i första hand skall avse kungörelseannonseringbeträffande handels- och föreningsregister. Den annonseringen skall ifortsättningen enbart ske i Post- och . Vidare anför man somett motiv att man har för avsikt att utreda förutsättningarna för att även inomövriga områden enbart annonsera i Post- och . Från sida har vi avvisat regeringens förslagunder de här tvä punkterna, och vi gör det av följande skäl. har genom upprepade beslut klart markeratbetydelsen av att medborgarna fillförsäkras en fullgod information rörandestatliga myndigheters beslut och medborgarnas skyldigheter och rättigheter. Vimenar att föredragandens tankegång innebär ett allvarligt avsteg från dessaprinciper. Annonseringen när det gäller handels- ochföreningsregisterkungörandet är inte obligatorisk. Den riktar sig i första handtill personer vilkas ekonomiska intresse berörs av förslagen, och man menar attde kan visa sådan aktivitet att de tar del av annonseringen även om den baraingår i . Men underströk 1977 det storaintresse från lokalt håll som ägnas ortspressannonseringen av vissa registeruppgifter.Riksdagen underströk därför vikten av att registermyndigheten i detta fallutnyttjar möjligheten att genom stödkungörelse i ortstidning sprida registeruppgiftersom kan bedömas ha ett lokalt och regionalt intresse. Vi menar från centernssida att de här synpunkterna fortfarande har full aktualitet. I all synnerhetsom Post- och har en så låg upplaga som 3 500 exemplar, ärdet alldeles klart att koncentrationen av annonseringen dit ger en ofullständiginformation till medborgarna. Därför menar vi i motionen och i vår reservationatt länsstyrelserna har gjort en rikfig bedömning av medelsbehovet och avomfattningen av samhälls- och kungörelseannonseringen. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 2 och 3. 33 (): Jag skall inte orda mycket om reservation 1,men sade att det inte finns några sakliga skäl att bibehållakonsumentverksamheten vid länsstyrelserna, och det tycker jag är ett påståendesom i viss mån måste bemötas. Vi ser, herr talman, mycket positivt påhemkonsulentverksamheten, och den bör bibehållas. Den tillsattakonsumentkommittén skall även pröva om nuvarande insatser på olika nivåer är deallra bästa eller om förändringar skall ske. Därför tycker vi nog att man böravvakta kommitténs uttalande. Jag tror inte att det är så enkelt sommoderaternas talesman gjorde gällande. Utskottsmajoriteten har därmed stannatför att inte ändra på verksamheten. reservation nr 2 berör utformningen avlänsstyrelsernas kungörelseannonsering. Civilministern vill spara ett parmiljoner på detta konto. Det gäller närmast en sammanslagning av anslaget underelfte huvudtiteln med anslagsposten under femtonde huvudtiteln till ett anslagunder den senare, vilket tillstyrks av utskottsmajoriteten. Majoriteten delarcivilministerns uppfattning att kungörelseannonseringen kan ske enbart i . Det är i huvudsak en viss läsekrets som är intresseradav nämnda information. Det stora flertalet av medborgarna i detta land tordeinte nämnvärt sakna denna information. Dessutom vill jag erinra om attinformationsdelegationen har till huvuduppgift att pröva möjligheterna atteffektivisera och samordna de statliga myndigheternas informationsverksamhet.Delegationen får filläggsdirektiv för en översyn av nuvarande formerför dagspressannonsering. Det bör undersökas nya vägar och nya former förkostnadsbesparingar för liknande typer av annonsering. Med denna motivering avstyrker utskottet reservation nr 2och därmed indirekt reservation nr 3 beträffande anslagsdelen. vill jag säga några ord om några motioner sombehandlar skatteförvaltningen och behovet av särskilda utbildningsinsatser förberörd personal. Här hänvisas till det bilagda yttrandet från skatteutskottet.Jag vill endast fillägga att överväganden pågår inom i syfteatt kartlägga och närmare analysera behovet av rekryteringstjänster i detframtida taxeringsförfarandet. Med hänvisning till vad jag har anfört yrkarjag bifall till utskottets hemställan i samtliga delar och därmed avslag på dereservafioner som finns redovisade i civilutskottets betänkande 1982/83:23. Anslag till länsstyrelserna m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. *Voteringen redovisas efter debatten om CU 26. Nr 124 Anf. Onsdapenden Kammaren övergår nu till attdebattera civilutskottets betänkande 24 om 20 'inril1983 anslag till lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna m. m. Anslagtill krono-fogdemyndigh et erna, m. m. Anslag till kronofogdemyndigheterna, m. m. 35 (): I civilutskottets betänkande 24 tasregeringens anslagsyrkande till lokala skattemyndigheter ochkronofogdemyndigheter upp. Jag ämnar endast ta upp vad reservation 3, somcentern och vpk står bakom, handlar om. Det står i propositionen angående kronofogdemyndighetenatt det kan vara möjligt att nå högre effektivitet genom t. ex. sammanläggning avmindre distrikt, men något direkt förslag lägger man inte fram. En projektgrupphåller på att utreda. har varit utsattför minst tre utredningar om organisationen och indelningen. Dessa utredningarhar kommit fram till att antalet distrikt borde minska till resp. 35, 36 och65. Dessa förslag lades dock inte fram, och sade en enigriksdag att antalet distrikt, som då var 81, borde bibehållas. De mindre distrikten har många fördelar. De ger närmare ochbättre service åt medborgarna och visar goda indrivningsresultat. Detta berorofta på den bättre lokalkännedom man har på grund av sitt läge, nära företagoch människor. Visserligen har inte alla kronofogdemyndigheter resurser för alloperativ verksamhet - det bör de få i görligaste mån - men under enuppbyggnadsperiod bör de kunna få stöd från dem som har dessa möjligheter. Man håller nu på att införa REX-systemet. Detta har tagitmycket tid och kraft i anspråk, men kommer det att minska arbetsbördan. Många nya lagar har införts, som berör ävenkronofogdemyndigheterna. Det nya indelningsförslagel går ut på att minskaantalet kronofogdemyndigheter till mellan 25 och 40 distrikt, alltså mer än enhalvering. Man har redan nu föregripit besluten genom att uppmana till attfrysa vakanser, och de som måste återbesättas skall föras över till den ort därde efter reformen skulle höra hemma. I mitt stora län skulle t. ex. antaletmyndigheter minskas till två, och man skulle dra in minst åtta stationeringsorter.Lokalkännedomen om företag och personer kommer då nästan helt att försvinna,liksom det nära samarbetet med lokala skattemyndigheten och polisen.Svårigheten att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten består jubl. a. i de redan nu små möjligheterna att följa olika företags transaktioner. En invändning till mot förslaget att minska antaletkronofogdemyndighe ter och stationeringsorter är att man tar bort arbetstillfällen på de mindre orter som kommeratt mista sin kronofogdemyndighet. I vårt län hart. ex. en 44 enig länsstyrelse förordat att manbör sprida de offentliga myndigheternas verksamhettill olika kommuner och kommundelar. Jag är positiv till att utskottet klart sägerifrån att frågan om större förändringar i distriktsindelningen bör underställasriksdagen på samma sätt som skedde när den nu aktuella indelningen beslöts. Mencentern och vpk anser att man redan nu från utskottets sida kunde ha sagt ifrånatt något förslag om en genomgripande förändring av distriktsindelningen intebör föreläggas . Det hade besparat kronofogdemyndigheterna en massaarbete och de anställda en massa oro. Jag yrkar bifall till reservation 3 tillcivilutskottets betänkande 24 och i övrigt till utskottets hemställan. Anslag till kronofogdemyndigheterna, m. m. 36TORE (vpk): I det betänkande som vi nu diskuterarbehandlas delar av vpk-motionen 1605 om ekonomisk brottslighet. Det gällerförslagen om ökade resurser till kronofogdemyndigheterna och en utökning avregisterverksamheten samt anslaget till dessa myndigheter. Då det gäller kronofogdemyndigheternas resurser föreslårregeringen vissa förstärkningar, som emellertid enligt vår mening ärotillräckliga. De direktiv som getts om en 2-procentig neddragning får enmotsatt effekt. Varje form av neddragning av resurser och aktiviteter inomkronofogdemyndigheten återverkar negativt på dess verksamhet. Den ekonomiskabrottsligheten ges större spelrum, och skattemedlen till samhället minskar.Troligen skulle en offensiv satsning med ökade resurser ge mångdubbelt igen,vilket också åskilliga erfarenheter har gett belägg för. Det finns skäl att erinra om att statsverkets fordringaravseende allmänna mål, dvs. skatter, allmänna avgifter samt böter, stigit från5 miljarder kronor 1977 till 1981. uppgick detoredovisade beloppet till , och av detta inlevererades23,. Länsstyrelserna har i sina äskanden begärthögre belopp i anslag till kronofogdemyndigheterna än vad regeringenföreslagit, närmare bestämt ytterligare . I linje med vad såvälcivilutskottet som skatteutskottet i sitt yttrande har uttalat omangelägenheten av ökade resurser i kampen mot ekonomisk brottslighet och föratt vi skall uppnå en ökning av inlevererat belopp, bör anslagsberäkning ske ienlighet med länsstyrelsernas förslag, vilket även är vpk-motionens. Många av oss ledamöter har under den senaste tidenerhållit skrivelser och telefonsamtal från oroliga människor, kommunala ochfackliga förtroendemän och andra som direkt eller indirekt skulle komma attberöras av eventuella förändringar gällande kronofogdemyndigheterna. Denrådande arbetsmarknadssituationen är nog så allvarlig utan nya förändringar medföljande förflyttningar, omplaceringar och centralisering under effektivitetenstäckmantel. Oron är förklarlig, mot bakgrund av föredragandensövervägande i bil. 9 angående kronofogdemyndigheterna i budgetpropositionen,mot bakgrund av redovisade planer på en centralisering ochpågående utredningar med klart uttalat syfte att föreslå indragning av mångadistrikt. Anslag till kronofogdemyndigheterna, m. m. indragningav vissa lokala arbetsgrupper osv. majoritet har inte ansett det befogat attgöra något uttalande om att den nuvarande distriktsindelningen istort sett är lämplig och att någon genomgripande förändring inte bör ske. Motbakgrund av vad jag har sagt anser jag ett sådant uttalande befogat. Även omindragning av kronofogdedistrikt och därav följande åtgärder inte nu är föremålför något regeringens förslag, synes det ganska klart att det är detta manarbetar med och syftar till med pågående utredningsarbete. När det gäller utökning av registerverksamhetenvid kronofogdemyndigheterna har vi i vpk-motionen framhållit attskatteindriv-ningsutredningens överväganden om att utvidga exekutionsväsendetsADB-system med ett spaningsregister och med ett konkurs- och näringsförbudsregisterenligt vår mening bör genomföras. Det är uppenbart att register av detta slagskulle vara ett värdefullt hjälpmedel i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Från ett spaningsregister skulle kronofogdemyndigheternavia terminal kunna få uppgifter från andra ADB-register om bl. a. gäldenärsinnehav av bilar och fastigheter och om en persons engagemang i olika restfördaföretag. I konkurs- och näringsregister skulle bl. a. finnas uppgifter om enpersons inblandning i upprepade konkurser. Som framhålls i det särskilda yttrandet anför utskottet nuatt skatteindriv-ningsutredningenien framställning till regeringen anhållit omresurser för en särskild utredning av sådana registerfrågor som avses ivpk-motionen. Mofionärerna förutsätter på goda grunder att utredningensframställning får en positiv behandling och att registerfrågan skyndsamtövervägs av utredningen. Mot bakgrund av vad utskottet uttalat och nämndaförutsättningar har jag avstått från att yrka bifall till dettamotionsyrkande. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer icivilutskottets betänkande nr 24. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 37MAGNUS (): betänkande 1982/83:24behandlar anslag till lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna.Reservation nr 1 av kommunisterna tar upp anslagsfrågan. Vpk kräver ökade resurser till kronofogdemyndigheten föroffensiva insatser gentemot den ekonomiska brottsligheten. I det sammanhangetvill jag erinra om den successiva utökningen av de s. k. eko-rotlarna ute ilandet. Dessa regionala arbetsgrupper, som har i uppgift attbekämpa den ekonomiska brottsligheten, har successivt förstärkts. Även i åretsbudget ges ökade resurser till nämnda verksamhet. Även kronofogdemyndigheternahar fått ökade medel för anlitande av bl. a. ekonomisk expertis i skildasammanhang. Dessutom, och inte minst, vill jag erinra om den av regeringen nyligentillsatta kommissionen mot brottslighet, sorn har getts i uppdrag att övervägaen rimlig resursfördelning mellan berörda myndigheter. Låt oss, ,avvakta förslagen från kommissionen, som ju har en relativt snäv tidsplan attarbeta efter, innan vi lägger fram konkreta åtgärdsförslag. Det är möjligt attönskemålet om spaningsregister kan effektueras i ett senare skede, men fråganbör övervägas av regeringen i samråd med brottskommissionen. Mot dennabakgrund avstyrks reservationen i denna del. Reservation nr 2 gäller anslaget tillkronofogdemyndigheterna. Det har beräknats med utgångspunkt från det s. k.huvudalternativet, dvs. ett pris-och löneomräknat anslag för innevarandebudgetår, minskat . Både skatteutskottet och civilutskottet är, som framgår avbetänkandena, måna om att vi på allt sätt skall medverka till en ökadeffektivisering av indrivningar hos gäldenärer med stora, restförda skatter.Majoriteten i civilutskottet delar skatteutskottets uppfattning omindrivningsverksamhetens utformning etc, men anför att dettaeffektiviseringsarbete får ske inom de budgetramar som departementschefenbegärt i budgetpropositionen. Jag vill här hänvisa till skrivningen i utskottetsbetänkande. Där sägs att även civilutskottet finner det viktigt att regeringenuppmärksamt följer frågan om kronofogdemyndigheterna, deras anslagsbehov ochresursanvändning. Med detta yrkar jag bifall till utskottetshemställan på denna punkt och avslag på reservationerna nr 1 och 2. Reservation nr 3 behandlar indragning avkronofogdedistrikt. Reservationen består av partikonstellationen c och vpk. I motion 2090 från vill man attriksdagen redan nu skall uttala sig i denna fråga. Antalet distrikt ute ilandet är f. n. 81, och dessa distrikt bör även finnas, anserreservanterna. har uppdragit åt en projektgrupp att göraen översyn av indelningen i kronofogdedistrikt och på grundval av enförutsättningslös utredning lämna förslag till en eventuell omorganisafion avmyndigheterna.