prot · G60980 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:80 1 § Justerades protokollen för den 3innevarande månad. 2 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: Anhåller härmed att bli entledigad frän uppdraget somsuppleant i utrikesutskott. Kammaren biföll denna anhållan. 3 §Talmannen meddelade att BertU () denna dag återtagit sin plats iriksdagen, varigenom uppdrag som ersättare upphört. 4 §Svar på fråga 1982/83:256 om reglerna för uppehållstillstånd för vissa grupperav utländska kvinnor har frågat mig vilkenpraxis regeringen och invandrarverket använder när man bedömeruppehållstillstånd för utländska kvinnor som tagit ut skilsmässa efterkortvariga äktenskap på grund av misshandel eller hot om detta. Jag kan av olika skäl inte här kommentera det enskildafall som nämner i sin fråga. Min personliga uppfattning i principfrågan torde varavälkänd efter den interpellationsdebatt som fördes , däpraxis på detta område ingående diskuterades. Beträffandesådan invandring sorn frågan avser tillämpar en Om reglerna för uppehållstillstånd för vissa grupper avutländska kvinnor huvudprincipsom innebär ett krav sammanboende under äktenskapsliknandeförhållanden innan utlänningen accepteras som invandrare. Upphör förhållandetinnari dess skall han eller hon i normalfallet utvisas. För den grupp kvinnor som berör i sinfråga har regeringen emellertid ansett att det finns anledning göra avsteg frånhuvudprincipen, för att inte tvinga invandrarkvinnor att utstå misshandel underi värsta fall . För att undvika negativa effekter av tvåårsregeln fårkvinnor som på grund av misshandel tvingas bryta förhållandet undertvåårsperioden stanna i , om de i hemlandet riskerar att utsättas försvårigheter. Enligt vad jag inhämtat tillämpar invandrarverket sammapraxis som här redovisats. 2MARGARETA (): Jag tackar för svaret, som visar en positivsyn på hur tillämpningen skall vara i sådana här tragiska fall där kvinnor harmisshandlats och därför bryter upp frän äktenskapet. Trots att både den nuvarande och den tidigareinvandrarministern har deklarerat detta synsätt, framkommer det fortfarandeenskilda fall som tycks ha misshandel som bakgrund. I tidigare riksdagsmotionerhar det påpekats att det på grund av hemländernas kvinnosyn kan vara omöjligtför en skild kvinna att återvända till sitt hemland och där leva ett anständigtliv. Också i denna fråga har den tidigare invandrarministern deklarerat att störrehänsyn skall tas till de problem som kan uppstå för kvinnorna när de återvändertill sina hemländer. Dessa uttalanden har också följts upp i en rekommendationfrån invandrarverket. I anslutning till behandlingen av en motion uttalade förraåret arbetsmarknadsutskottet här i att kvinnor som förtrycks pågrund av sitt kön borde kunna söka en hemvist i med status somflykting. Jag hartvå frågor att ställa till statsrådet. Anser statsrådet att invandrarverket tar tillräcklighänsyn till de problem frånskilda kvinnor kan få när de återvänder till sinahemländer? Den andra frågan illustrerar jag med ett exempel, eftersomvi här i kammaren inte kan ta upp enskilda fall. En kvinna skiljer sig från sinman här i därför att hon enligt uppgift har misshandlats. Eftersomäktenskapet inte har varat riskerar hon utvisning. Myndigheterna trorhenne inte när hon anför misshandel som orsak. Hon utvisas därmed. Om hon dåkommer från ett land, där kvinnosynen är mycket fördömande mot kvinnor som ärfrånskilda, där föräldrarna också tar avstånd osv., kan hon då söka ett nytttillstånd att få komma till och i ansökan ange att hon blir förföljd pågrund av sitt kön? De principiella problem som tagit upp i sin fråga finns det stor anledning att se mycket allvarligt på.Det är allvarligt därför att den situation som dessa invandrarkvinnor hamnar iär svär att bedöma och svår att handlägga. Det är också svårt för svenskakvinnor att föra fram sina problem i sådana här situationer. Därför är detviktigt att vi på alla nivåer med både ömsinthet och varsamhet handlägger deproblem av det här slaget som kvinnor har. Vi skall också komma ihåg att det sker en mycket seriösprövning av varje ärende individuellt och att man försöker se till allaomständigheter i fallet. Man försöker också att verkligen ta hänsyn till hur enkvinna som är frånskild kan bli behandlad om hon återvänder till sitt hemland,varvid skilsmässan i sig också kan vara skäl till att hon får stanna i landet. När det gäller den andra frågan, om att kvinnor inte skallkunna diskrimineras på grund av sitt kön, ser den positivtpå att man skall kunna arbeta vidare i det internafionella sammanhanget, dvs.för att följa upp . Om reglerna för uppehållstillstånd för vissa grupper avutländska kvinnor 4MARGARETA (): Om en kvinna har hamnat i en sådan situationnär hon återvänt till sitt hemland att hon blir trakasserad på grund av sittkön, är det då ett råd som statsrådet kan ge denna kvinna - oavsett varför honbrutit upp från äktenskapet här i - att hon skall göra en förnyadansökan om att få komma till ? Det är viktigt att de kvinnor som hamnar idenna bekymmersamma situation får allt stöd och all hjälp både av juridiskaombud och, kanske framför allt, av sociala myndigheter och de organisationersom finns bland invandrarkvinnorna själva. Jag tror att vi alla har anledningatt på olika sätt ställa upp för dem, så att de kan berätta om sitt bekymmersammaärende på ett vettigt sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Anmäldes och bordlades betänkande1982/83:19 Anslag pä filläggsbudget II (prop. 1982/83:101 delvis) 1982/83:13 Anslag till utbildningsdepartementetm. 1982/83:100 delvis) 1982/83:23 Anslag pä tilläggsbudget II (prop. 1982/83:101delvis) 6 § Meddelande om interpellation Meddelades ätt följande interpellation framställts 1982/83:68 av () till industriministernom avsättningsmöjligheterna för svensk stålindustri: Stålindustrin har länge varit enviktig motor i den svenska ekonomin. Det är den alltjämt, även om stålindustrinunder senare år till följd av den internationella ekonomiska krisen haft storaproblem. En effektiv och väl utnyttjad produktionsapparat, en stabilhemmamarknad och intensiva exportansträngningar kan ge stålindustrin en godframtid. Bilindustrin har endast köpt marginellakvantiteter från . Såväl som ställer självfallet krav på attsåväl kvalitet som pris står sig i internationell konkurrens. På i har man ett visst behov av ytterligare inkörningstidinnan man är redo att konkurrera fullt ut. Det synes mig angeläget att söka vidga . Härigenom ges en god grund också för exporten. Kan anläggningarnautnyttjas effektivt, kan produktionen ske också till ett merakonkurrenskraf-figt pris. bör också söka andra avsättningsmöjligheter, t.ex. för svetsade stålrör. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag om kammarens tillståndatt till industriministern få ställa följande fråga: Hur bedömer industriministern framtidaavsättningsmöjligheter på hemmamarknaden och för exporten samt vilka nyaavsättningsmöjligheter står att finna för svensk stålindustri? 7 § Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1982/83:271av () till justitieministern om tillämpningen av den nyanamnlagen: Bland målsättningarna medförändringarna i namnlagen var att ge människorna ökad frihet attvälja namn. Vid tillämpningen har en del problem framkommit. Exempel:Två makar har varit gifta , kvinnan tar mannens efternamn. När deönskar byta namn till det namn som mannens farmoder hade som ogift, visar detsig vara nästan omöjligt för kvinnan att få detta namn på grund av vissaspärregler. Att lagenkan få denna effekt torde bero på ett förbiseende. Har justitieministern för avsikt att ta initiativ tillkorrigeringar i namnlagen Fredaeen den för att undanröja icke avsedda effekter? 8 § -Kammaren åtskildes , Meddelande om