prot · G609128 · 1982-12-31 00:00:00 — gör sig emellertid rolig över enformulering i interpellafionssvaret där det sägs att man skall kartläggaproblemen och skaffa underlag för insatserna. Ja, hur skall man gå till väga?Skall man ta tag i frågorna på ett seriöst sätt och arbeta med dem så det ingerrespekt och så att man får till stånd lösningar och flyttar fram positionernaför sågverksindustrin och skogsindustrin i övrigt måste man gå till väga pådetta vis. Departementet har verkligen förberett detta på ett seriöst,omfattande och djupt sätt genom att kartlägga problemen och förutsättningarnainom branschen och sedan genom överläggningar skaffa ytterligare underlag förinsatserna. Jag ser att jag har förbisett en sak i svaret. Jag kundeockså ha meddelat interpellanten att skogsbranschrådet nu har startat enverksamhet som skall ta tag i dessa frågor. Jag förstod inte riktigt allt i det långaanförande som höll. Jag har inget emot att lyssna på JohnAndersson i - tvärtom, han talar rappt och muntert. Men manhar anledning att också kräva ett sakinnehåll i vad som sägs. Jag är förvånadöver att han efterlyser förslag som redan ligger på bord. Detta ärdessutom en bransch där jag verkligen har tagit tag i alla de frågor som manrimligen kan ta tag i under det regeringsarbete som har pågått bara . Oavsettvad kommer att säga i sin replik ämnar jag fortsätta att hållaen hög takt i arbetet med skogsindustrifrågorna. 56 (vpk): Industriministern är förvånad över att jaginte har vetskap om de förslag som har lagts på bord. Han kan t. o.m. tänka sig att jag inte har läst interpellationssvaret. Men det har jaggjort. Jag har t. o. m. fått två svar. Först fick jag ett och sedan med ilbudett ändrat svar. Så jag läste båda för säkerhets skull. Ändringarna var inte såstora. Det är möjligt att industriministerns förvåning beror påatt vi har helt olika bedömningar av vad ett branschprogram skall vara och avindustriverkets program. Jag har budgetpropositionen bil. Där föreslåsen uppräkning av anslaget med 6 milj. kr. hade begärt 12 milj.kr. extra för det här budgetåret. Eftersom jag även har industriverketsutredning på min bänk är det lätt att kolla att man beräknade investeringarnatill . De frågor som då måste besvarar blir därför: Hur skallman finansiera utbyggnaden? Behövs det krediter, lån osv. Anledningen till att jag så mycket uppehöll mig vid vadThage har sagt är att jag tycker att det var vettigasynpunkter som han framförde i interpellationsdebatten. Dessa synpunkter haråterkommit även i reservationer , vilka vi då stödde. Men jag tyckerinte att man av svaret kan läsa ut att det är fråga om ett handlingsprogram förskogsindustrin, ett organiserat och sammanhållet arbete. Jag tror att industriministern kommer att bli överraskadframöver, när skogsindustrier kommer att läggas ned. Jag är helt säker på attskogsindustrin har sin egen strukturplan klar fram . Jag är t. ex.väl medveten om vilka planer som finns inom mitt eget län - att kanske före år1990 ha endast en skogsindustri kvar i länet. Det är bara drygt ett år sedanlistor cirkulerade inom skogsindustrin över vilka fabriker som skulle bort. Mantalade om endast tre stora kombinat i . Ett handlingsprogram handlar om mer än att tala om ettsammanhållet arbete. Likadant förhåller det sig med kravet som ni har rest ochsom vi har stött på, att man skall genomföra vidareförädlingen inomsågverksindustrin enligt SIND:s program. Jag har inte fattat det på annat sättän att det har ställts mycket bestämda krav på den förutvarande regeringen:lägg fram förslag , vi vill konkret att det skall genomföras. Det är faktisktså det står i reservationen; Genomför förslaget från SIND! Jag sade i slutet av mitt anförande att det skulle varaatt verkligen ta i att stå och kräva att förslagen skulle vara klara , efterett halvt års regerande. Men jag hade hoppats på ett besked om att detta skallfullföljas och förslag läggas på bord, både i fråga omhandlingsprogrammet och då det gäller sågverksindustrin. I fråga om virkesförsörjningen tror jag att vi är heltöverens. Det behöver vi egentligen inte diskutera. Vad jag vill poängtera äratt om vi skall ta ut mera virke från skogen och ta till åtgärder som har gettsådana ramaskrin ute i skogsbygderna, bör vi väl försöka utnyttja denna råvaraså mycket som Om ett handlingsprogram för skogsindustrin, m. m. möjligt och ta ut så mycket som vi har möjlighet att göranär vi exporterar. Det skulle då vara ett misstag att öka uttaget från skogenoch fortsätta exportera halvfabrikat. Detta tycker jag understryker vikten avatt industriministern verkligen går hårt in för att ta itu med de härfrågorna. säger industriministern att han började redan förstadagen, och de första stapplande stegen har ju tagits, men jag tror att det ärbehövligt att lägga på ett kol. Det skulle också överensstämma mycket bra medvad industriministern har sagt. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:2402och 2403 till justitieutskottet /83:2404 till skatteutskottet /83:2405till civilutskottet 12 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /83:39 och 40 betänkanden1982/83:29 och 30 betänkanden /83:27, 31 och 34Socialförsäkringsutskottets betänkanden /83:19 och 20 Socialutskottetsbetänkanden /83:26-29 betänkanden /83:23, 26 och34 betänkande 1982/83:30 betänkande1982/83:25 13 § Anmäldes och bordladesProposition 1982/83:150 Förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /84, m. 14 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1982/83:127 av i (m) till statsministern om tidpunktenför offentliggörande av innehållet i proposition till ; ägde eninterpellationsdebatt rum i rörande den dåvarande folkpartiregeringensmetod att i massmedia lämna upplysningarom regeringspropositioner vid entidpunkt då dessa icke avlämnats fill och följaktligen icke vartillgängliga för ledamöter (protokoll 1978/79:91, s. 118 och 1978/79:112). har "kompletteringspropositionen"diskuterats i massmedia. En presskonferens i saken synes ha ägt rum den 20april. Propositionen i fråga fanns ännu inte tillgänglig förriksdagens ledamöter. som presskonferens hålles borde ocksåproposition lämnas till . Det är ändå här som förslagen skallbehandlas och avgöras. Jag vill därför fråga statsministern om regeringen avseratt hädanefter iaktta normal hövlighet gentemot i detta hänseende. 1982/83:128av () till finansministern om förslaget om löntagarfonder, m.m.; Arbetet med att införa kollektivalöntagarfonder fortsätter i kanslihuset. Den första etappen är klar. Regeringenhar förelagt ett förslag om utdelningsskatt, som dock är ettprovisorium. I nästa etapp skall enligt regeringen detta provisorium"avlösas av ett mer permanent vinstdelningssystem där basen förvinstdelningen inte utgörs av utdelningen utan av företagets vinst över en vissnivå (övervinst)" (prop. 1982/83:102). När det permanentavinstdelningssystemet, grundat på ett förslag från en expertgrupp ikanslihuset, införs har regeringen avslutat etapp två i fondsocialismensinförande i . skall den s. k. aktieplaceringsgruppenlägga fram förslag hur löntagarfonderna skall placera sina pengar. Men redan iår skall preliminära inbetalningar av utdelningsskatten göras. Sedan återstården tekniska utformningen av själva fonderna och deras styrelser. kommer socialdemokraterna att kunna påbörja kollektiviseringen avkapitalbildningen. Provisoriska löntagarfonder kan då börja köpa aktier ochdärmed företag med de medel som utdelningsskatten ger. Ett vinstdelningssystem som topphugger de lönsammaföretagen hindrar en utveckling mot ekonomisk balans. Företagen förlorarresurser som bättre kan användas i den egna verksamheten. Framgångsrika företagskapar resurser som satsas på mindre lönsamma företag. Genom politiskt-fackligtinflytande i löntagarfondernas styrelse kommer fonderna med all säkerhet attmotverka den nödvändiga strukturomvandlingen i en kortsiktig strävan att räddabefintliga arbetstillfällen. En sådan politik försämrar dynamiken i näringslivet. Vårindustristruktur blir föråldrad. Löntagarfonder innebär i förlängningen alltstörre svårigheter att behålla och nyskapa produktiva arbeten. Om marknadsekonomin skall fungera måste näringslivet fåtillgång till erforderligt riskkapital. De tre borgerliga partierna harstimulerat ett ökat frivilligt sparande i aktier, främst genom att mildraskattesystemets diskriminering av aktiesparandet. Villkoren för skattefondsparandet,som infördes av den första trepartiregeringen, förbättrades avsevärt av denandra borgerliga trepartiregeringen. Utvecklingen har klart visat att frivillig stimulans kangenerera tillräckligt stort aktiesparande för att hushållen mer än väl skallsvara för sin andel av det riskkapitalbehov som beräknats av bl. Efter regeringsskiftet harsocialdemokraterna genomfört en rad åtgärder för att försämra villkoren föraktiesparande. Genom att ta bort den 30-procentiga skattereduktionen påutdelningsinkomsten återinfördes dubbelbeskattningen av aktieutdelning.Tillsammans med den nya utdelningsskatten beskattas nu utdelning på aktiertrefaldigt. fick en aktieägare, som utnyttjade den 30-procentigaskattereduktionen och som hade en marginalskatt på , behålla ca . aven utdelning på . får han endast behålla ca . av en utdelning som"kostar" företaget . Avkastningen efter skatt minskar med andraord med . Regeringen har också sänkt skattereduktionen påskattefondsparandet från och infört en obligatorisk avsättning av20 % av företagens vinster till räntelösa konton i . Den genomfördahöjningen av förmögenhetsbeskattningen missgynnar dessutom sparande itillgångar som värderas till fulla marknadsvärdet, t. ex. aktier. Alla dessa förändringar medför ett minskatintresse för aktier som placeringsform. Skattefondsparandet tillför f. n. aktiemarknaden över 2miljarder kronor från ca 600 000 människor. Detta förbättrar väsentligtföretagens tillgång på riskvilligt kapital. Skattefondsparandet har på ett parår lett till en större spridning av aktieägandet än vad som skett . I olika uttalanden från regeringshäll har förekommituppgifter att regeringen tänker avskaffa eller kraftigt minskaskattereduktionen, som benämningen skattefondsparandet skallförsvinna. Detta aktualiserar också viktiga kontraktsrättsliga spörsmål.Omfattande förändringar i sparvillkoren innebär att förutsättningarna förkontrakten mellan spararna och aktiesparfonderna helt ändras. Dessutom ändrasde förutsättningar som gällde när spararna beslöt sig för att automatiskt låtaföra över pengar till aktiesparfonderna. Det är då rimligt att kräva en aktivhandling från den enskilde spararen, om han vill fortsätta att sätta in pengarpå sitt konto. Den socialdemokratiska partikongressen slog fast attsocialdemokratin skall verka för att löntagarfonder skall införas uppbyggdaenligt principen; Vinstdelningi alla aktiebolag som redovisar vinst över en viss nivå. Lönebaseradavgift skall tas ut på lönesumman. Det kapital som skapas skall tillföras löntagarfondernaoch användas till aktieköp i näringslivet. Löntagarfondernaskall ägas kollektivt. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till finansministern; Kanfinansministern ge besked om det blir löntagarfonder i enlighet med densocialdemokratiska partikongressens principer? Vilken tidsplanhar regeringen för genomförandet av löntagarfonder? Ämnarregeringen lägga fram ett förslag om ett permanentvinstdelningssystem? Avser regeringen att låta remissbehandla ettförslag om permanent vinstdelningssystem innan det föreläggs ? Ämnar regeringen lägga fram förslag om dentekniska utformningen av själva fonderna, deras styrelse, fondernasplaceringspolitik och fondernas avkastningskrav? Avser regeringen att låta remissbehandla förslagrörande den tekniska utformningen av själva fonderna, deras styrelser,fondernas placeringspolitik och fondernas avkastningskrav? Avser regeringen att ta bort ellerytterligare sänka skattereduktionen på skattefondsparandet? 15§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:454av () till justitieministern om ersättningsreglerna m. m. videxpropriafion: Den enskilde markägaren kommer ofta i kläm dåsamhället genom t. ex. lägger ut nya vägprojekt eller kommunernaplanerar exploatering för nya bostadsområden och liknande. Idessa sammanhang rör det sig om en planering, som ofta kommer till praktisktutförande först . Planeringen är vanligen mycket långsiktig - mende negativa konsekvenserna drabbar den enskilde mycket snabbt i form av hämmademöjligheter att utveckla sitt företag. Efterplanering för exempelvis exploatering av mark fill bostadsbebyggelse, inärheten av en gård med djurproduktion, uppstår svårigheter att få tillståndatt rationalisera eller förändra produktionen. Vid en planerad vägframdragningminskar den enskildes möjlighet att långtidsplanera eller i vissa fall säljaifrån mark för annan verksamhet eller bebyggelse. Det finns fall där denenskilde hämmats i sin verksamhet . Mot bakgrund av att ersättningför intrång och hämmad näringsutövning utgår först då projekten genomförs ellergenomförts, är detta orimligt. Anser justifieministern det vara rimligt attenskild markägare/näringsidkare hämmas i sin verksamhet på anfört sätt? Är justitieministern beredd att tainitiativ i syfte att eUminera de anförda olägenheterna? 1982/83:455 av LarsHjertén (m) till civilministern om meritvärderingen vid statlig anställning: I samband med nyanställning är det viktigt attrekrytera personer vilka har utbildning och yrkeserfarenhet som kan vara avbetydelse för det kommande arbetet. Det råder i det sammanhanget ingen skillnadmellan den privata och 11 protokoll 1982/83:126-129 den offentliga arbetsmarknaden. Arbetsgivaren kan visa ensådan inställning, när lönen fastställs. Har statsrådet för avsikt att ändra den nuvarandetillämpningen av bestämmelserna, så att även en egen företagare fårtillgodoräkna sig sin tidigare sysselsättning vid anställning inom exempelvisstatens järnvägar, när det gäller inplacering i löneklass? 1982/83:456 av () till jordbruksministernom åtgärder för att påskynda utbyte av viss elektrisk utrustning: Vilka åtgärder avserjordbruksministern vidta för att påskynda utbytandet av elektrisk utrustningdär PCB ingår? 16 § Kammaren åtskildes .