prot · G60993 · 1982-12-31 00:00:00 — De instanser som då kritiserade förslaget har huvudsakligen skjutitin sig på ökade svårigheter för vår utrikeshandel. Även om proposifionen i mångastycken är mildare än BRÅ:s promemoria kvarstår kritiken om ökade problem förden så viktiga utrikeshandeln. Den socialdemokratiska regeringen har verkligen gjort enrivstart när det gäller att lägga nya bördor på svensk företagsamhet. Den härpropositionen kommer inte att medföra nya och stora bördor för näringslivet ochberör antagligen en ganska obetydlig del av vår utrikeshandel. Likväl är förslaget enligt vår uppfattning onödigt ochskadligt, och de eventuella vinster som står att uppnå för att förhindraskatteflykt uppväger ej nackdelarna i form av krångel, byråkrafi och minskadrättssäkerhet. Med det sagda yrkar jag bifall fill denmoderata reservafionen. Utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningarm. Anf.16 (): och övriga reservanter intygar att enbred enighet råder om att åtgärder bör vidtagas mot den internationella Utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningarm. skatteflyktenoch att man bör hindra eller försvåra otillbörliga transaktioner som syftartill att undvika beskattning i . Men denna läpparnas bekännelse får dåligt gensvar ihandling. Varje gång några konkreta åtgärder föreslås för att leva upp tillmålsättningen i kampen mot skatteflykten har jag en bestämd uppfattning attdagens reservanter försöker hitta något skäl till att man inte bör genomföra deföreslagna åtgärderna. Så är också fallet med den fråga vi nu behandlar. Det hjälper inte att regeringen varit mycket försiktig vidutarbetandet av den aktuella propositionen, en proposition som utskottsmajoritetenhar fillstyrkt. Försiktigheten från regeringens sida har motiverats medrättssäkerhetsskäl och att man inte vill försvära normala legalahandlingsmönster. och kan ändå inte ansluta sig. Bakgrunden till dagens proposition finns i en promemoriafrån brottsförebyggande rådet. Rådet framlägger rätt radikala förslag,förmodligen mycket effektivare än dem som vi nu har att ta ställning fill.Dessa förslag från BRÅ skulle dock ha inneburit rätt stora besvär för seriösa företagareoch också lett till en mera skönsmässig bedömning vid fastställandet avtaxeringarna. Regeringen valde därför att gå försiktigt fram. Den tog nubara de delar av BRÄ:s förslag som väl egentligen ingen seriös företagare kanha något att invända emot. Vad innebär då detta i sak? harnågot redogjort för detta, men låt mig fortsätta. Man kan dela in propositioneni två avsnitt. I det första avsnittet föreslås att fåmansföretagare ochenskilda näringsidkare i sin självdeklaration skall uppge om de tillförtmottagare i utlandet vissa ersättningar - räntebetalningar, ersättningar förroyalty, upphovsrätt eller liknande. Har sådana utbetalningar gjorts skalluppgift lämnas om ersättningarnas sammanlagda belopp i varje land. Utförligareän så behöver det inte vara. I det andra avsnittet i propositionen mjukar man något uppkravet på bevis när taxeringsmyndigheten vill fastställa om det råder en vissintressegemenskap mellan en svensk och en utländsk skattskyldig.Intressegemenskapen har ju mycket stor betydelse när man sätter pris på varoroch tjänster. Prissättningen kan betyda att skatter och vinster flyttas frånett land till ett annat. Uppmjukningen innebär att det i fortsättningen skallräcka med att myndigheterna gör sannolikt att en intressegemenskap föreligger.De materiella reglerna i övrigt ändras inte. Värre än så är inte propositionen. invände att förslaget i förstaavsnittet är verkningslöst. Man kunde då ha väntat sig att det skulleframläggas andra och mer verkningsfulla förslag, men så sker inte. I ställetföreslår man avslag och vill ta bort den ifrågavarande lilla skärpningen. Utskottsmajoriteten har en annan uppfattning. Den ansernämligen att de uppgifter som lämnas i deklarationen - om de är riktiga - geren sådan bild av överföringarna till utlandet att en bedömning kan görashuruvida en taxeringsrevision ellernärmare undersökningar behöver företas vidtas. Ifråga om huruvida intressegemenskap föreligger eller ej menar reservanternaatt rättssäkerheten är i fara när en företagare eller ett företag kan tvingasbevisa att den sannoHkhet för intressegemenskap som har ifrågasatts avmyndigheten inte föreligger. vet lika bra som jag att i mångastater varje insyn utifrån är omöjlig. Det är ju detta förhållande som hargjort det möjligt för många mindre nogräknade personer att dels skattefuska,dels göra otillåtna valutaöverföringar. Tillsammans torde det röra sig ommiljardbelopp. Idet läge som råder har det varit nära nog omöjligt för taxeringsmyndighetenatt bevisa att intressegemenskap föreligger mellan utbetalare och mottagare.Utskottsmajoriteten tycker att denna bevisbörda varit orimlig då det gälltaffärsintressen i ett för ekonomisk insyn nära nog hermetiskt fillslutetlågskatteland. Rättssäkerheten för lojala skattebetalare kräver faktiskt attden som gör utbetalningar fill okända mottagare i annat land också visar attdet inte är fill honom själv som pengarna gått, om nu taxeringsnämnden lyckasvisa att detta'är sannolikt. Utskottsmajoritetendelar också uppfattningen att huvudlinjen mot skatteflykt av den här arten börvara internationellt samarbete, men då det har visat sig omöjHgt att få dettasamarbete där det bäst behövs, måste också andra åtgärder tillgripas. Deåtgärder som föreslås kommer inte att leda till något större arbete för demsom har rent mjöl i påsen, men åtgärderna kan troligen leda till att vissskatteflykt stoppas. Jag ber att få yrka bifall till hemställan i skatteutskottetsbetänkande nr 18. Utvidgaduppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar m. m. 17 KNUTWACHTMEISTER (m): Det är riktigtsom säger att vi är krifiska. Vi granskar kritiskt alla förslag,som är ägnade att öka krångel och byråkrati samt hotet mot rättssäkerheten. ErikWärnberg erkänner att förslaget är väsentUgt urvattnat. Man kan då fråga sigvarför det har kommit till. Jag har en känsla av att socialdemokraterna fillvarje pris vill framstå såsom handlingskraftiga och effektiva i bekämpandet avskatteflykt. Det är naturligtvis bra, om man nu hade föreslagit åtgärder somkan förefalla vettiga och riktiga från allmänhetens synpunkt. ErikWärnberg påstår att miljardbelopp flyttas över på ett oriktigt sätt och därmedundgår beskattning. Då kan man fråga sig hur detta förslag kommer att hjälpa.Fåmansföretag och näringsidkare som är fysisk person skall ha skyldighet attlämna dessa uppgifter, medan man inte har vågat ge sig på akfiebolagen. Det ären diskriminering av somUga näringsidkare ungefär på samma sätt som är falletmed proposifionen om inbetalning av skogsägares ersättning för försålt virke.Även där har man undantagit vissa kategorier skogsägare. Vi tycker att detta ärfelaktigt och att det skall råda likhet inför lagen. 2Riksdagens protokoll 1982/83:93 Utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningarm. Ingenting av vad nu sade i sitt anförandehar fått mig att ändra uppfattning. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall tillreservationen. 18 (): Jag undrar om inte har fattat fel, omhan tror att aktiebolagen är undantagna. Så är inte fallet. De flestafåmansföretag är aktiebolag, och det är just dessa som drabbas. Att sedande börsnoterade företag som inte är fåmansföretag inte är inblandade i dettaberor naturligtvis på att det där inte går att flytta över pengar till sigsjälv, eftersom det finns massvis med aktieägare. Då kan en aktieägare inteflytta över pengar till sig själv. Så kan man emellertid göra, om man har ettfåmansföretag. Det finns ingen anledning att undersöka sådana företag därdet inte föreligger några större risker för skatteflykt. Men när det gällerjust fåmansföretag och enskilda företag finns det stor risk för att man flyttaröver pengar till sig själv i ett annat land utan möjlighet till insyn för någonskattemyndighet i , eftersom det andra landet inte tillåter någon insyn. Om en taxeringsmyndighet gör sannolikt att en företagareöverflyttar pengar till sig själv, åligger det företagaren att bevisa att såinte är fallet och att han inte har någon intressegemenskap med personer i detfrämmande landet. Då faller hela frågan. Vad vi begär är att en företagare, somflyttar pengar till ett företag i ett land, där man över huvud taget inte kanfå någon insyn i vart pengarna går, skall kunna bevisa att det inte är fill sigsjälv han skickar pengar. Jag kan inte fatta att detta på något sätt skallutgöra ett hot mot rättssäkerheten. Bevisbördan kan sägas vara omvänd, men det är den intefullt ut. Först måste ändå taxeringsmyndigheten göra sannolikt att företagarenhar flyttat över pengar till sig själv. Jag tror att dessa åtgärder kommer att ge resultat ifortsättningen. Förekommer stora överföringar till ett visst land, väcker dettanaturhgtvis uppmärksamhet och gör det möjligt att företataxeringsrevision i det företaget. Företagaren torde tveka inför att ljuga ochsäga att han inte har fört över pengar till det främmande landet. Uppgiftsskyldigheten fyller en funktion. Bevisbördan förtaxeringsmyndigheten skall inte vara orimlig utan endast måttlig. Denskattskyldige har möjlighet att visa att taxeringsmyndigheten sannolikt harfel. Jag förstår inte att detta utgör något hot mot rättssäkerheten. Men jagförstår att det kan vara ett ganska bra grepp när det gäller atthindra skatteflykt på det internafionella området. Anf.19 (): kör med det gamla vanliga socialdemokratiskaargumentet att de som har rent mjöl i påsen har inget att frukta. Sammaargumentafion fick vi höra när det gällde generalklausulen mot skatteflykt. Föratt komma åt ett mycket litet antal personer, som man tror kommer att föra överpengar på ett oriktigt sätt, skall en stor grupp näringsidkare få vidkännas ensärskild uppgiftsskyldighet och mer eller mindre misstänkas för att vidtaåtgärder av skatteflyktsnatur. Vitror att det som här föreslås knappast kommer att leda till så stora fångster inäten att det är värt det ökade krånglet. Dessutom har man ju, genom attanvända uttrycket "göra sannolikt", på sätt och vis, som ErikWärnberg också erkänner, åstadkommit en omvänd bevisbörda, vilket vi hellerinte tycker är korrekt ur rättssäkerhetssynpunkt. Utvidgaduppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar m. m. 20 ERIKWÄRNBERG (s): ställerjag mig frågande till hur stort intresse det egentligen finns hos KnutWachtmeister och för att bekämpa skatteflykten, när de inte ens kangå med på att företag, som normalt sett har en bokföring och också omedelbartkan se hur mycket pengar de har fört över fill utlandet, skall lämna uppgift omdetta. Vaddet handlar om är att sätta ett kryss i en ruta och därmed ange att man harfört över pengar fill utiandet och att sedan uppge x hundratal tusen eller xmilj. fill det landet, x miljoner till ett annat osv. Enligt moderaternaskulle detta uppgiftslämnande bli så besvärligt att det försvårar exporten, ochvidare skulle det skapa osäkerhet och utgöra ett hot mot rättssäkerheten. Mendetta är ju småsaker jämfört med vad myndigheter annars kan få ta reda på.Sådana här uppgifter får man ju lämna i den svenska deklarationen för jämnan.Varför skall det vara så svårt att uppge hur mycket pengar man har fört ut tillutiandet? Iblandtror jag att det bara är läpparnas bekännelse när ni säger att ni vill bekämpaskatteflykt. I praktiken är viljan närmast mikroskopisk, när ni inte vill gåmed på någonting över huvud taget. 21 (): Vid misstänktafall har skattemyndigheterna möjlighet att begära in uppgifter. För den skullbehöver inte en hel kår av näringsidkare enligt vår uppfattning tvingas attkryssa för rutor i sin deklaration och i fall av ja lämna uppgift på särskildblankett om alla länder och med vilka belopp utbetalningar till utlandet hargjorts. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 22 om beskattningenav alternativa drivmedel. Voteringenredovisas efter debatten om SkU 22. Anf.23 (): Det förekommer numera ganska ofta att vi här i kammaren diskuterar deekonomiska svårigheter som har drabbat både vårt land och många andra länder.Då är det ganska vanligt att energifrågorna kommer i blickpunkten. Vi kanskehar litet växlande uppfattning om i vilken utsträckning oljeprisutvecklingenhar orsakat eller påverkat krisförloppet, men vi är nog ganska överens om attutvecklingen på energiområdet har väldigt stor betydelse för den ekonomiskautvecklingen både här hemma och utomlands. Därförär det viktigt för folkhushållet vad som händer på energiområdet, men det ärockså viktigt för vår industri, för vi tycks ju vara överens om attenergiområdet är ett område där vår svenska industri bör ha godaförutsättningar att göra sig gällande internationellt. Men för att det skallkunna ske fordras det vissa saker, nämligen att spelreglerna för näringslivetär tillfredsställande. Det kan man knappast säga att de är just , därför attdet råder alltför stor osäkerhet. Denosäkerhet som gäller beträffande oljeprisutvecklingen kan vi kanske inte göraså mycket åt här hemma. Den bestäms av internationella faktorer. Men det finnsmånga inhemska faktorer, politiska osäkerheter som man borde kunna elimineraeller undvika. Jag tänker då på statliga restriktioner och stödåtgärder,energibeskattningen och mycket annat som brukar inrymmas i det man gemensamtkallar för styrmedel. Näringslivet kan inte fungera utan besked beträffande dehär sakerna, utan fasta spelregler. Man måste veta villkoren för att kunna göralångsiktiga investeringar. Men om man tvärtom kan övervinna den här osäkerhetenoch få investeringarna att öka, kan man också minska arbetslösheten utan attinflationen späds på. På det sättet kan vi alltså få vårt näringsliv att hjälpaoss in på den väg som leder ur krisen. Vadhar då statsmakterna gjort för att tackla de här problemen? Som vi alla vet hardet ägnats såväl tid som möda och mycket pengar åt forsknings-och utredningsarbete på energiområdet. har flerautredningar särskilt behandlat frågan om olika styrmedel inom energiområdet.Kommittén om principer för taxor och priser inom energiområdet lade 1981 frambetänkandet Pris på energi. En annan kommitté, utredningen om styrmedel förnäringslivets energihushållning, lade fram betänkandet Energisamverkanstat-kommun-näringsliv. fick vi energiskattekommitténs betänkandeSkatt på energi. Alla de här betänkandena har remissbehandlats och är underberedning i kanslihuset. Det framgår av proposifionen att det härutöver under1982 har förekommit flera andra utredningar på det här området. Manhar också aviserat en proposition om ändringar i energibeskattningen, men dentycks vi få vänta på. I stället händer det att man bryter ut den ena fråganefter den andra. Först var det en särskild vattenkraftsskatt, nu är det endubblering av skatten på etrar av etanol och metanol, och vi har redan fått på vårtbord ännu en proposition om ändring i lagen om allmän energiskatt. Det börjarbli ett lapptäcke av det här. Längre fillbaka i tiden brukade man kalla vårtskattesystem lapptäcke. Om vi nu skall kalla energiskatteområdetKjell-Olof Feldts lapptäcke eller lapptäcke vet jag inte, mennågon sorts föga tilltalande lapptäcke är det ändå fråga om. Energiministernhade en chans att ta ett samlat grepp över de här frågorna och lägga alltutredningsmaterial på bordet, så att vi kunde få en gemensam behandling av allade viktiga problem som tillsammans kan ha ganska stor betydelse för denekonomiska utvecklingen. har man brufit ut en detalj, som i de stora sammanhangsom jag har talat om är en ganska liten fråga, och jag tycker att man har gjortdet med ganska dåliga motiv. I proposifionen skriver föredragande statsrådet: "För egen del anser jag att låginblandning av metanolkan vara ett sätt att påbörja en introduktion av motoralkoholer. Erfarenheterkan härigenom erhållas av att hantera, lagra och distribuera metanol.Emellertid uppnås endast en mycket begränsad oljeersättning. OED -oljeersättningsdelega-fionen - anger vissa prov som bör kunna klarläggaomfattningen av de tekniska svårigheterna." Det är istort sett motiveringen för det förslag som vi nu behandlar. Naturligtvis kan det sägas att det finns vissa fördelarmed den åtgärd som är föreslagen, men det finns också nackdelar, och om demnämner man inte ett ord. Det fordras omställningsarbete för varje förändringsom görs på det här området, och det blir omställningskostnader framför alltnär det gäller produktion men kanske också på distributionssidan. Dem tycks manemellertid inte bry sig om, för de nackdelarna drabbar ju inte regeringsmajoritetenutan näringslivet. Men det är ett exempel på ett sätt att hantera näringslivetsom man måste undvika om man skall få till stånd det samarbete med näringslivetsom är nödvändigt för att vi skall kunna komma på rätt väg ur kriserna. Det här är huvudskälet till att vi moderater i reservafion1 har yrkat avslag på propositionen. Jag ber att få yrka bifall tillreservation 1. Men det förekommer också motioner i anslutning tillpropositionen. I centermotionen hemställs om avslag på proposifionen - på denpunkten är vi överens. Men det finns också en del yrkanden om vissa andraändringar på energiskatteområdet. Vi moderater i utskottet har beträffande dessamotionsförslag inte tagit ställning i sak, för vi menar, med samma argument somnär vi yrkar avslag på proposifionen, att det är onödigt att komma med de härförslagen . Vi vill ha hela utredningsmaterialet, ett ordentligtbeslutsunderlag, på bordet innan beslut fattas i de här frågorna. Vi sägeralltså för dagen varken ja eller nej beträffande t. ex. beskattningen av etanoloch metanol från inhemska råvaror, utan vi anser att det finns skäl att skjutapå hela den här debatten. Vi får ta upp sakdebatten sedan den aviserade storaenergiskatteproposifionen har kommit på bordet. Vi kommer därför vid voteringen att under mom. 2 avståfrån att rösta. Beskattningen av alternativa drivmedel Beskattningen av alternativa drivmedel Anf.24 (): Ett mål för energipolitiken är att vår energiförsörjning iså stor utsträckning som möjligt baseras på förnyelsebara energikällor. De positiva effekterna på bytesbalansen och ett minskatoljeberoende är här av avgörande betydelse. Ur beredskapssynpunkt är det ocksåangeläget att vi så snabbt som möjligt får i gång en produkfion av etanolbaserad på inhemska råvaror. Det mest påtagliga bidraget på kort sikt fill landetsenergiförsörjning är en omfattande odling av energigrödor. I första hand gällerdetta spannmål och sockerbetor för etanoltillverkning och raps för tillverkningav rapsolja som motorbränsle. Både etanol och rapsolja kan användas i betydandekvantiteter utan nämnvärda förändringar av motorer och distributionssystem. OdUngstekniken för dessa grödor är mycket välkänd.Grödorna inryms också i en normal växtföljd, och i många fall förbättras denna. Vi har f. n. ett relativt stort spannmålsöverskott, som vifill viss del skulle kunna använda för etanoltillverkning och därigenom få enbättre avsättning för detta överskott. Vid framställning av etanol ur spannmål erhålls sombiprodukt ett proteinrikt djurfoder. Detta innebär att importen av proteinfoderockså kan minskas. Det är sannolikt att en investering i etanoltillverkningär lönsam om de posifiva effekterna på bytesbalans och vår beredskap beaktasfullt ut. F. n. byggs en försöksanläggning i för etanolfillverkningav spannmål med en kapacitet av 20 000 1 etanol per dag. Av avgörande betydelse för en positiv utveckling avtillverkning av etanol och metanol är att beskattningen stimulerar dessa ochinte bromsar en sådan utveckling. Därför bör etanol och metanol baserade påinhemsk förnyelsebar råvara vara skattefria. Skattebefrielsen bör dock inte omfatta bränsle som utvinnsur de svenska skiffrarna, på grund av de kraffiga miljöstörningar som nuvarandeteknik ger upphov fill. Regeringens förslag innebär en uppenbar risk attsträvandena att minska användningen av oljeprodukter försvåras. Vi anser att etanol och metanol baserade på inhemsk råvarabör vara skattefria. Importerad metanol och etanol samt alla högre alkoholeroch etrar av metanol och etanol bör ha en med bensin per energienhet likvärdigbeskattning. Vi anser att regeringen i sitt kommande förslag till energibeskattningbör beakta detta. Satsningen på inhemska bränslen ger dessutom nyaarbetstillfällen och har en stor regionalpolitisk betydelse. Satsningen påenergiinvesteringar är också en av svensk industris största möjligheter att fånya marknadsandelar. Jag yrkar bifall till reservation nr 2 iskatteutskottets betänkande 1982/83:22. 25 BOFORSLUND (s): Jag vill först säga fill att hannog får ha tålamod och vänta på regeringens proposition när det gäller denframtida energibeskattningen. Denna regering är inte handlingsförlamad, menden bör ändå ges den tid som behövs för att presentera ett väl genomtänktförslag. Regeringen har också aviserat ett förslag . Menutskottsmajoriteten finner inte av den orsaken någon anledning att inväntakommande förslag i vad gäller beskattning av etrar av metanol och etanol. När skatten på etrar ytterligare sänktes 1981 var det iavsikt att spara olja. Men så blev det inte. I stället skapade man en skattesubventioneradtillsats till bensin. Det var just detta som i årkallade för en energipolitisk fadäs från Fälldinregeringens tid. Men detta harockså konstaterats av oljeersättningsdelegafionen, OED, som genom drivmedelsgruppenmycket skarp uttalat att rådande skattesubvenfionering av MTBE bör tas bort.Utskottsmajoriteten är således i mycket gott sällskap. Förkortningen MTBEbetyder metyl-tertiär-butyl-eter. Hela vitsen med alternafiva drivmedel varegentligen att minska oljeimporten. MTBE är till alla beståndsdelar importerat,och det finns såvitt jag vet inga möjligheter att nu tillverka det i Sverige.Det ger oss inte heller några erfarenheter av metanolanvändning - vilket skulleha kunnat vara ett skäl att acceptera MTBE-subventionen. Det är snarare så,vilket också OED påpekar, att MTBE genom skattesubvenfioneringen försvåraranvändningen av metanol. Metanol skulle genom s. k. låginblandning kunna blandas ibensinen. Metanol har energivärde i förhållande till bensinen, medan MTBEhar . Men eftersom beskattningen är densamma - /liter - väljeroljebolagen naturligtvis MTBE. Detta innebär att den erlagda skatten blir 4,7öre lägre per liter än vad den är för normal bensin. Utan att konsumenterna harfått del i denna skattesänkning uppstår också ett skattebortfall, som beräknastill omkring 100 miljoner. Avslutningsvis vill jag säga attbeskattningen av metanol och etanol också fortsättningsvis kommer att varaoförändrat förmånlig jämförd med annan beskattning. Men det finns heller ingetenergipolitiskt skäl till att behandla MTBE förmånligare. Med det sagda yrkar jag avslag på reservationerna ochbifall till hemställan i utskottets betänkande nr 22. Beskattningen av alternativa drivmedel Anf.26 (): sade till att börja med att det är rimligt attregeringen får någon tid på sig att gå igenom dessa frågor, och det kan mantycka. Men det är inte vi moderater som har aviserat en proposition till den 9mars, utan det är regeringen, som som den lade fram denna propositiongjorde en sådan avisering i våra handlingar. Man har hört och läst i pressen att propositionen skullebli försenad, så att vi skulle få den . säger att denskulle komma . Jag tycker det är oroväckande om den blir försenad tillhösten, för det är väldigt Beskattningen av alternativa drivmedel angelägetatt på det här avsnittet, där spelreglerna för hela energiområdet anges, fåfram materialet så att vi kan diskutera frågorna på ett grundligt sätt. Sedan gäller det etern MTBE. Man anför ett räkneexempeloch säger att etern är subventionerad med så och så mycket och att oljebolagenanvänder etern av det skälet att den är billigare än bensin. Jag tycker attdetta räkneexempel har ganska ringa värde, för det sägs ingenting om vad det harkostat oljebranschen att införa detta. Det infördes ju en stimulans för att manskall få lämpliga tillsatsmedel. Branschen hittade ett ämne som var överförväntan lyckat och har enbart goda sidor.