prot · G60950 · 1982-12-31 00:00:00 — Beslutet om statsbidrag till kommunerna - jag skall ta uppden frågan nu -fattade vi 1981, Vi hade gjort en översyn avstatsbidragsbestämmelserna, och det hade framgått klart och tydligt frånkommunalt håll aft de gällande reglerna var sådana att defördyrade och försvårade barnomsorgsufbyggnaden. Så fick vi etf förslag fillnytt statsbidragssystem. Det grundades på tre viktiga hörnstenar, nämligen attall barnomsorg skulle värderas lika och ges stadigt stöd, aft allabarn skulle få del av en pedagogisk verksamhet och slutligen atf beslutenskulle kunna decentraliseras och reglerna förenklas. Socialdemokraterna motsatte sig då den propositionen,.Enligt förslaget i propositionen skulle bestämmelserna ha träff i kraft den 1januari 1982, men på grund av att satte sig på tvären blev detuppskjutet så att reformen enligt beslutet nu skall träda i kraft den 1 januari1983, vill socialdemokraterna ändra på defta. säger de,enligt sitt vallöfte, att de skall återställa statsbidragen till kommunerna.Ja, i så fall, får kommunerna dyrt betala det med en höjd moms. Därtill villinfe socialdemokraterna - def deklarerades när vi fog beslutet - hastatsbidrag till delfidsförskolan och man vill infe ha statsbidrag till denöppna förskolan, som vi tycker är väldigt viktig, inte minst ur pedagogisksynpunkt. Jag måste ställa frågan till socialdemokraterna: Vad är anledningentill atf ni är emot deltidsförskolan? har beslutat att kommunerna ärskyldiga atf ge plats i deltidsförskola till alla sexåringar. Mensocialdemokraterna viU infe vara med och betala det. Det är ett mycketbesynnerligt fördelningssystem ni har, Def här beslutet var välkommet förkommunerna, därför att det är en social rättvisefråga att staten stöder ochuppmuntrar pedagogisk verksamhet också för barn med hemarbetande föräldrar.Genom def beslutet, som ännu gäller, får barn som bor i kommuner med lågsysselsättning och litet behov av heltidsomsorg del av det statliga stödet tillkommunernas barnomsorg. Vi ansåg att defta var viktigt, och def är angelägetatt se till att def skapas rättvisa mellan kommunerna i detta avseende. Upphävande av beslutet qm karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Reservation 8, som bär mitt och namn,gäller helhetssynen på barnfamiljernas situation och just hur vi skall arbetaframöver. Jag vill också klart säga atf valfriheten är en i centernsfamiljepolifik. Det hävdar uppfattningen atf det är föräldrarna själva somskall välja vilken omsorgsform de önskar för sina barn. Men def är bara attkonstatera att här går en klar principiell skiljelinje i synen på barriomsorgmellan socialdemokraterna och . Socialdemokraterna vill ensidigt satsapå den institutionella barnomsorgen. De vill inte erkänna atf arbetet med vårdav bam i hemmet har etf värde. Vi hävdar aft all barnomsorg är betydelsefull,oavsett om den utförs i hemmet, i daghem, familjedaghem, fritidshem eller inågon annan av samhällets barnomsorgsformer. Socialdemokraterna anser atf det behövs en ny kommission,som skall se över de olika stödformerna när def gäller barnomsorgen ochfamiljepolitiken i stort. Vi menar atf def finns så mycket material somredovisar barnfamiljernas situation att det infe behövs några storakommissioner. Socialdemokraterna tycks ha fått något slags klockarkärlek tillkommissioner. Men en sådan utredning kan innebära atf man fördröjer lösningenav de här frågorna. Vi är angelägna om att få fram ett förslag som är byggt påen helhetssyn på detta område. Om vi, så som vi har anfört i vår reservation,skall kunna möta de varierande behov som finns, krävs såväl barnbidrag,flerbarnsstöd och vårdnadsersättning som tillgång tiU barnomsorg. Därvid måsteman se fill hela försörjningsbördan och skaffeförmågan, och därför är detangeläget att även det fas med i bilden. Vi anser det således värdefullt med en samlad översyn, ochdet är viktigt atf vi får in alla de här aspekterna. Socialdemokraterna här i är mycket rädda förfrågan om vårdnadsersättning. De vågar inte beröra det i positiva ordalag,medan socialdemokraterna ute i landet mer och mer börjar inse de storaorättvisor som finns inom barnomsorgen. Vi återkommer med en motion , där vi kommer atf fa upp de här olika frågorna och ge dem ensamlad belysning. Vi har kämpat för denna samlade syn påbarnomsorgen, och det kommer vi alltjämt att göra. Med def anförda ber jag aft få yrka bifallfill reservationerna 2, 8 och 14 och i övrigt till utskottets hemsfällan. AnL 66INGA (vpk): Den ekonomiska krisen drabbar vanligalöntagare mer och mer. Värst utsatta är barnfamiljerna. Priserna sfiger snabbare än lönerna, och det har de gjortganska . Men vissa priser - matpriserna och hyrorna - stiger mer än andra. har priserna totalt stigit , Matprisernahar stigit och hyrorna . Under den borgerliga sexårsperiodenökade matpriserna och hyrorna , Priserna - framför allt pämat - och hyrorna måste inte bara hållas nere; de måste också sänkas. kommunisterna har föreslagit ytterligareen halv miljard fram till i ökade matsubvenfioner. Vi har ocksåföreslagit en differenfierad moms, som skulle kunna göra maten billigare. Vi har i kommunisterna drivitkravet Bort med moms på maten. Skulle man - jag säger defta bara som etfräkneexempel -befria bara mjölken från momsen skulle det för en vanlig familjbetyda en tusenlapp . Maten och hyran far av barnfamiljernasinkomster. Dessa poster slår alltså mycket hårt. Barnbidragen har man höjt . men barnbidragensköpkraft har urholkats , Likaså har bostadsbidragen minskat ifasta värden. Över 200 000 hushåll har förlorat sina bostadsbidrag. De flestaav dessa hushåll är barnfamiljer. har de flesta familjer drabbats av kraftigthöjda taxor och avgifter, därför att kommunernas ekonomi blivit så dålig, bl,a, pä grund av minskade statsbidrag. Vpk har föreslagit atf barnbidragen skallför det första värdesäkras och för det andra kraftigt höjas. Vi har föreslagitaft barnbidragen skall utgå av basbeloppet, Defskulle betyda ett barnbidrag på , mer per barn och är i dagens priserän def som föreslås. Men vi har i nuvarande situation accepterat regeringensförslag till höjning, även om vi tycker aft den är för låg. Vpk är däremot inte överens med socialdemokraterna omhöjningen av flerbarnsstödet. Vi har principiella betänkligheter mot dettillägget och mot en ökning av def. Systemet innebär en premiering av storafamiljer och kan ses som en stimulans för kvinnorna atf stanna hemma i ställetför att kräva sin rätt fill arbete och barnomsorg. Det skall konstateras atf socialdemokraterna harvarit lika starka motståndare till flerbarnstillägget som vpk är. Detsocialdemokrafiska partiet har här gjort en helomvändning. Vpk föreslår atf de pengar man nu vill lägga påflerbarnsfilläggef i stället skall läggas på det allmänna barnbidraget, så atfdef höjs något ytterliga- Upphävande av beslutet om karensdagar, . m. m. Men det som verkligen skulle hjälpa barnfamiljernaekonomiskt är sänkta hyror och sänkta matpriser. Vad regeringen gjortär aft försämra många familjers situafion genom den stora devalveringen. Manförsämrar den ytterligare genom en tänkt momshöjning. Barnbidragshöjningen ger25 kr. mer åt en barnfamilj, men momshöjningen kosfar samma familj 50kr. mer i matpengar. Så blir def verkliga förhållandet. Det tycker jag är enlurendrejerikamsell. Så fill en annan viktig fråga för alla barnfamiljer -frågan om barnomsorgen och utbyggnaden av den. kommunisternavill förbättra stödet fill barnomsorgen. Vi ser det förslag som regeringen nuhar framlagt som ett första steg för aft öka statsbidragen till barnomsorgen. Den borgerliga regeringen drog in mellan 200 och 300 milj.kr. från kommunernas barnomsorg. återställs def gamla statsbidragssystemet. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Men detgamla systemet räcker infe för att trygga en bra och tillräckligt utbyggdbarnomsorg. Det vet vi sedan gammalt. Kraftigt höjda statsbidrag, kopplade fillminimikrav vad gäller personaltäthet, där staten svarar för kommunernaspersonalkostnader är vad som behövs för att kommunerna skall våga sätta i gångutbyggnaden. bör staten ta över hela det ekonomiska ansvaret förbarnomsorgen. Det är bra atf det förs överläggningar angående en ny planför aft få i gång utbyggnaden, som har bromsats upp . Som def nuser ut i de redovisningar som man kan få från blir den tänktafemårsplanen en fioårsplan. Femårsplanen missade sitt mål med näsfan hälften.Och ändå är de 100 000 nya daghemsplatserna och de 50 000 nyafritids-hemsplafserna en droppe i havet jämfört med def stora behov som finns. får av förskolebarnen plats i daghem och av skolbarnen ifrifidshem. Def är en generande låg siffra efter alla års debatter, inte minsti denna kammare. Vpk kommer aft följa regeringens diskussioner medKommunförbundet med den allra största uppmärksamhet. Vpk vill infria de gemensamma vallöftena. Menvi vill inte finansiera dem med en momshöjning. Den skatten är orättvis ochfördel-ningsmässigt orättfärdig. Den drabbar låginkomsttagare, vanligalöntagare och barnfamiljer hårdast. Vi anvisar andra finansieringsmöjligheter. En höjd moms drabbar inte bara enskilda människor; dendrabbar också kommuner och landsfing och äventyrar därmed en nödvändig kommunaloch landstingskommunal expansion av vissa vikfiga verksamheter. Den föreslagnamomshöjningen kosfar kommunerna 600 milj. kr. och landstingen 400 milj. kr. Deökade kostnaderna fill följd av regeringens åtgärder och förslag överstiger t.o. m. de belopp som den kommunala sektorn berövades genom de borgerligas beslutvåren . Dessutom, och det skaU man inte heller glömma, kostardevalveringen kommunerna och landsfingen 800 milj. kr. Defär alltså mycket ökade pålagor som kommunerna har drabbats a v. Skall vi få igång en verklig verksamhet inom barnomsorgen och andra nödvändiga områden måstevi se fill aft kommunerna får medel härför. Med detta yrkar jag, fru talman, bifall till vpk:sreservafioner vid socialutskottets betänkande nr 12. AnL 67EVERT (): Jag begriper över huvud taget inferesonemanget om atf momsen som beskaffningsmedel skulle beröva än den ene, änden andre pengar. De pengar som vi far in på momsen fransfererar vi ju fillsamhällets medborgare. De får alltså tillbaka pengarna på def sätt som vilovade i valrörelsen. Vi riktar således dessa pengar fill vissa grupper avmänniskor som vi anser har störst behov av dem. har haft att behandla tre frågor medanledning av proposition 1982/83:55, nämligen höjningen av def allmännabarnbidraget, förstärkningen av flerbarnsfilläggef och statsbidraget tillbarnomsorgen. Dessutom har vi haft aft behandla den förra regeringens skrivelseom De tvä sistnämnda frågorna kommer senare aftberöra. Allt som allt har defta förorsakat inte mindre än 14 reservationer med9 olika yrkanden. Def illustrerar med önskvärd tydlighet den splittrade bildennär det gäller inställning till familjesfödefs utformning. Samtliga partier utom vill höja barnbidraget,och samtliga partier utom vpk vill i nuvarande läge höja flerbarnstillägget. Deborgerliga parfierna vill infe höja det statliga bidraget fill barnomsorgen.Genom atf vi har en folkpartistisk ordförande i socialutskottet har förslagendärifrån utfallit litet si och så. I tvåfall har socialdemokraterna tvingatsreservera sig. Det har alltså blivit hoppande majoriteter. Skrivningen, som f.ö. är skickligt utformad, har också tvingats anpassas till dessa olikamajoritetsförhållanden. Den stora frågan i socialutskottet liksom isocialförsäkringsutskottet, jordbruksutskoftet och arbetsmarknadsutskottetgäller finansieringen. I finansutskottet finns majoritet för entotalfinansiering. Hos oss i socialutskottet finns en majoritet för attreformerna skall genomföras, trots aft frågan om hur finansieringen skall skehar trasslat till det hela och föranlett reservationer och yrkanden. Eftersomvi socialdemokrater och vpk är överens om atf reformerna skalltofalfinansieras, men skiljer oss ät när det gäller frågan om hur def skallske, finns def väl, fru falman, ingen annan utväg än atf vi får rösta om saken. Till de höjningar som de borgerliga partierna föreslår ifråga om barnbidrag och flerbarnstillägg anvisas visserligen pengar, men mananger dess värre infe varifrån de skall tas. Socialministerns förslag atf höja flerbarnsfilläggef harfått. bred uppslutning i socialutskottet. Det är, som jag sade, bara vpk somhar reserverat sig. Men def är ingen hemlighet - det har också sagts i kammaren- att vi socialdemokrater i socialutskottet ställer oss tveksamma till etttillägg som inte tar hänsyn fill inkomstberäkningen. Till mina opponenter villjag säga att det inte har varit fråga om flenbarnsfamiljernas ekonomiskabesvärligheter utan om den form som stödet skall få. Vi har ju tidigare talatom bostadstillägget, som är inkomstprövat. har vi emellertid låfit oss övertygas om att ettfierbarnstillägg är det enklaste sättet atf snabbt få till stånd en förbättringför de barnfamiljer -därom är vi överens - som befinner sig i ett ekonomisktmycket besvärligt läge. Orsaken till detta är enkel. Med fier barn än två blirdet genast svårt aft ordna så aft båda föräldrarna kan arbeta utom hemmet ochdärmed kunna tillgodogöra sig två förvärvsinkomster. Detta är också heltavgörande för hur hög den disponibla inkomsten är i familjen. Våra undersökningar visar också hur hög tröskeln är mellantvå barn och fre barn eller ännu fler. Under en hearing i socialutskottet förnågot år sedan fick vi klart för oss hur människor reagerade. Med två barn gickdet bra för de båda makarna att förvärvsarbeta, men med tre barn uppstod detgenast stora svårigheter. Därför avstod man hellre från aft skaffa sig etttredje barn. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karettsdagar, 171. m. är enfamilje- och befolkningspolitisk fråga. Vi får väl se vad vi kan komma framtill . Det är barnfamiljerna som är de stora förlorarna under1970-falets senare hälft. Vem som regerade i landet under den tiden känner viväl fill. Vi kan som exempel ta en familj med två barn. Den disponiblainkomsten för en gift industriarbetare med hemmamaka minskade underfiden . För en familj där båda makarna förvärvsarbetade inom industrinvar minskningen . För ett par höginkomsttagare var minskningen 6 %.Av detta ser vi alltså vilka som är förlorarna med den politiken. Möjligheten att förvärvsarbeta är alltid avgörande förstandarden - det står alldeles klarf. Familjer med fre eller flera barn har,som vi har framhållit, en mycket pressad situation - och det högt upp iinkomstklasserna. undersökning visade aftinte av fyrabarnsfamiljerna hade en pressad ekonomi och atf 13 %av dessa befann sig under existensminimum. Def torde väl också vara en kvalificerad gissning attmånga av flerbarnsfamiljerna måste söka socialbidrag. Som bekant har de somtvingats söka socialbidrag ökat kraftigt i antal -med och . Den borgeriigaregeringens ständigt upprepade löfte om att den ekonomiska polifiken infeskulle drabba de sämst ställda motbevisas brutalt av dessa fakta. Den drabbade främstde sämst ställda. är, bortsett från , ense omföljande skrivningjag citerar här direkt ur betänkandet, eftersom jag tyckeratf def är viktigt att få detta fill protokollet: "Barnfamiljernas ekonomiska situation har blivitutomordentligt svår i med sjunkande reallöner, stigande priser ochhyror. Detta har självklart hårdast drabbat familjer med låga inkomster ochflera barn. De barnfamiljer som lever på en enda förvärvsinkomst har samfidigtfått det allt svårare atf förstärka familjeinkomsten på grund av bristen påarbetstillfällen och barnomsorgsplatser." Självfallet är infe den ekonomiska situationen heltavgörande för aft barn skall växa upp i goda och harmoniska förhållanden ellerför att de skall få god fostran. Ordet "livskvalitet" rymmer mångaandra komponenter än ekonomiska. Regeringen har ju också tillsatt en barn- ochungdomsdelegation, som skall syssla med barns och ungdomars hela situafion. Menäven om människan inte lever allenast av bröd. som def står i Den heligaskrift, så måste hon ändock ha bröd. Och därför har de ekonomiska och socialafrågorna stor betydelse i sammanhanget. Iutskottets betänkande heter det vidare: "Samhällets stöd till barnfamiljerna, liksom pågåendeutredningar, ger en splittrad bild. Det är därför svårt att överblickaeffekterna av olika stöd i form av generella och riktade bidrag,matsubvenfioner, föräldraförsäkring, subventioner via skattesystemet m.m." Vi vet aft enförälderfamiljerna har det särskiltbesvärligt. Om barnfamiljernas besvärliga ekonomiska situation är vi i stortsett eniga i utskottet. Moderaternaställer med vissa reservafioner upp på dessa skrivningar. Vi har i utskottetbeslutat atf hemställa att skall ge regeringen till känna vadutskotfet anfört i defta avseende. Därom är vi också ense i utskottet. sade vid två eller tre tillfällen aft vihade begärt en kommission och att vi skulle vara särskilt förälskade i dessakommissioner. Vi har inte begärt någon kommission. Vi har begärt en beredningav de utredningar som arbetar - en del nästan färdiga - eller "på annatsätt". Det bör alltså ske inom . Jag instämmer medutskottets ordförande, , när han säger att def bör ske såsnabbt som möjligt. Men vad är det, fru talman, vi är oeniga om i utskotfetnär det gäller familjepolitiken, eftersom det finns flera reservationer på denhär punkten? Vpk vill infe ha något flerbarnstillägg alls. Vi håller den fråganöppen inför den prövning som skall ske. vill efter vad jag förstårslå fast aft flerbarnsfilläggef skall bestå för evigt. villskriva fast vårdnads-bidraget. vill såvitt jag försfår - men defbehöver man inte ha så stor fattningsförmåga för aft förstå - ha en nyskatteutredning om avdragsräff för barnen, och därmed har man gått fillbakafill tiden . Utskoftsmajorifetensäger ungefär följande: Man kan inte bara ta hänsyn till barnantalet utan måsteockså föra in inkomstfrågan i bedömningen för aft en utjämning skall ske. Vikräver att olika åtgärder skall samordnas så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning mellan olika typer av barnfamiljer ochmellan barnfamiljer å ena sidan och andra familjer i samhället å andra sidan. Jag tror att inte minst den senare frågan är viktig isammanhanget. Två makar utan barn, som båda förvärvsarbetar, lever på en heltannan standard än en barnfamilj där endast en förvärvsarbetar. Def räckeralltså inte att en utjämning sker mellan olika barnfamiljer, utanbarnfamiljerna måste också jämföras med dem som inga barn har. Här måste, fru falman, också en sammanvägning av generellabidrag, behovsprövade bidrag och inkomstprövade bidrag ske. Hänsyn måstegivetvis tas fill skattesystemet, dvs. fill den skatt vederbörande betalar. Menslutresultatet av denna sammanvägning måste alltid vara en ökad jämlikhet.Fördelningspolitiken måste stå i förgrunden. Def finns , som vi har nämnt, flera undersökningar somkommit långt i sitt arbete. Vi menar att resultaten nu bör samordnas så att visenare får ett samlat familjepolitiskt förslag. Att det måste ske enomfördelning framstår som helt klarf. Hur finansieringen och fördelningenmellan olika familje- och inkomstklasser skall ske måste ju också in i bilden.Detta anser vi att bör ge regeringen till känna. Jag yrkar med dessa ord bifalltill samtliga punkter isocialutskottets hemställan i betänkande nr 12 utom punkterna 2 och 8, där jagyrkar bifall till reservationerna 4 och 11. Upphävande av beslutet om karensdagar, rn. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . Nr 50 6 § Anmäldes och bordlades 15december 1982 1982/83:12 revisorersförslag i anslutning till granskning av 7 § Anmäldes och bordlades 1982/83:17Vissa frågor rörande den statliga förvaltningen, m. m. 1982/83:13 Ändring av (prop 1982/83:71) 1982/83:10 Effekfivare regler fördebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter (prop. 1982/83:60) 8 §Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts den 14december 1982/83:51 av () fill statsrådet om vissa affärer av Uddevallavarvet: Uddevallavarvet har genom atfofferera "bra" priser och förmånliga kreditvillkor kunnat erhållabeställningar och leverera fartyg för stora belopp. Tyvärr tycks def ha sketttill ekonomiskt svaga kunder. Enligt uppgifter i fackpress tvingas nuUddevallavarvef atf fa fillbaka fartyg man levererat fill norske fankredaren J.P. Det uppges atf varvet ämnar bilda ett dotterbolag i , somskall överta fartygen. Det gäller två OBO-carriers och sex produktfankers.Därmed skulle ett statligt företag bli storredare för bekvämlighefsflaggadefartyg. Def är i så fall ett förhållande som strider mot allt vad som sagts isjöfarfspolitiska propositioner och riksdagsutlåf anden. Det finns möjligheter aft bevaka ägarintressef - vilket ärstatens - om fartygen svenskregistreras. Def torde även finnas möjligheter attoperera fartygen i svensk regi. Vad ett sådant förhållande skulle betydasysselsätt-ningsmässigt behöver ej närmare beskrivas. Överföringen av fartygenfill dotterbolag i kräver regeringens tillstånd. Atf få fartygenunder svensk flagg kräver regeringens medverkan. Är regeringen beredd medverka till en sådan finansielllösning av Uddevallavarvefs mellanhavanden med det norska rederiet J. P. Röedatf berörda fartyg kommer under svensk flagg? 9 § Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1982/83:186 av () till utrikes- ochhandelsministern om utnyttjandet av u-landsstöd för finansiering avbeställningar vid svenskt varv: För medverkan fill finansiering avbeställning från utvecklingsland vid svensk varvsindustri finns sedan några åretf hitfills outnyttjat anslag om 125 milj. kr. För byggande av mindrespecialfartyg för bl. a. Mogambique har etf utnyttjande av anslagetaktualiserats av Fartygsreparationer i och Nya Varv. Någotmedgivande har ej erhållits. Ett statligt varv vill nu utnyttja anslaget förfarfygsleverans. Enligt tidningsuppgifter gäller det norska redarintressen, somgenom ett pä Registrerat bolag beställer tre fartyg vidUddevallavarvet om anslaget får utnyttjas. Övriga handlingar för finansieringenanger hur fartygen skall utnyttjas. Fartygen avses hyras in på långfidskonfraktav norska rederi som filippinska fartyg under filippinsk flagg. Anser utrikesministern atf etf eventuellt bifall fill defstatliga varvets ansökan är i linje med praxis för svenskt u-landsstöd? 10 § Kammaren åtskildes .