prot · G609115 · 1982-12-31 00:00:00 — Ett av de förslag som finns med idet bakgrundsmaterial som regeringen nu diskuterar införkompletteringsproposifionen är det som redovisades i radion och somSören har föreslagit, nämligen att man skulle använda militärensapparat för att i civila sysselsättningar där ge ungdomar arbete. Det finns endel i det som säger som inte alls är så tokigt i det härsammanhanget. Däremot tror jag inte alls att det är aktuellt för oss att i detläge vi har förverkliga denna tankegång. Det finns andra förslag som, när det gäller ungdomarna,ligger betydligt närmare till hands. a. har vi försökt att förmå parternapå arbetsmarknaden att påskynda det arbete de bedriver när det gäller attskaffa fram ett nytt avtal, som bl. a. skulle göra det möjligt att få enverkligt bred verksamhet som går ut på att ge redan anställda en chans tillutbildning och på de sålunda frigjorda platserna få in ungdomar somersättare i någon form. Jag hoppas och tror att, när nu större delen avavtalsförhandlingarna på den privata sidan är avklarade, parterna skall sättasig ner och komma överens i dessa frågor. Det har ju uttalats ett positivtintresse från alla håll och kanter. Detta är en av de saker som vi med ganskakort varsel skulle kunna sätta i gång med och där vi kunde få ett väldigt positivtresultat för ungdomarna, och där vi också kunde se till att undvika den riskför flaskhalsproblem som finns i vissa delar av industrin när man nu ser enuppåtgående tendens. Vi vet att vi har behov av yrkesarbetare av olika slag.Inte ens i det läge som vi har är det behovet riktigt tillgodosett. Härfinns alltså en chans till utbildning av sådana. Sedan diskuterar vi naturligtvis också andra former avåtgärder, men när så här allmänt talar om att man måste ha nyagrepp och principiellt nya inslag vet jag inte riktigt vad det egentligen ärhan är ute efter. Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län I demotioner som vi tidigare presenterade här i när vi var ioppositionsställning talade vi väldigt mycket om investeringsprogram, precissom säger. De förslagen har vi ju faktiskt redan fått igenom iriksdagen. a. stöd beslöt attregeringen skulle lägga fram ett omfattande investeringsprogram som - i vad detgäller statens kostnader - skulle uppgå till . Som jag sadeförut ville man inte under den borgerliga regeringens tid satsa på detta, ochdet gör naturligtvis att vi ännu så länge - eftersom beslutet så harfattats - inte kan se så mycket av praktiska jobb ute på arbetsmarknaden tillföljd av riksdagsbeslutet. Det skulle vi ha gjort om det hade fattats förravåren, när förslagen lades fram i mofioner. dröjer det litet längre,eftersom vi fick vänta tills det blev en socialdemokratisk regering innanriksdagen kunde ställa sig bakom förslagen. De förslag om nya grepp som fördesfram i dessa motioner har vi fullföljt, och bl. a. dessa åtgärder kommer att geoss förutsättningar för en tryggad sysselsättning. 30IVAR (): Arbetsmarknadsministern ger mig ett råd elleren varning som kanhända är välment, när hon säger att jag inte bör jämförasocialdemokraternas ekonomiska politik med den politik som fördes i samband medkärnkraftsavvecklingen. Hon menar att mittenregeringen lyckades dåligt med attavveckla kärnkraften. Låt mig då för att komplettera den bilden konstatera tvåsaker. Jag tror för det första inte att det är någon som kan göracentern äran stridig i det avseendet, att tack vare arbete i den härfrågan har vi fått ett beslut om kärnkraftens avveckling. Det är inte någotdåligt resultat av ett partis arbete, när partiet inte har haft egen majoritet. Vad för det andra gäller mittenregeringens arbete har vilika väl som den socialdemokratiska regeringen i demokratisk ordning utfäst ossatt följa folkomröstningsresultatet. Utifrån detta arbetade mittenregeringen,och det var också det som bestämde vilka möjligheter som förelåg när det gälldesnabbhet i avvecklingen. Vårt eget förslag var betydligt mer framåtsyftande ochi många avseenden också mera realistiskt än linje 2-s, men vi följer dedemokratiska spelreglerna, och det anser jag att även arbetsmarknadsministernbör ha respekt för. Arbetsmarknadsministern vill inte lyssna till minpersonliga uppfattning om devalveringens effekter. Men det handlar inte om det,även om ett och annat personligt inslag kan förekomma i sammanhanget. Vad jaghar försökt göra är att sakligt redovisa såväl positiva som negativa effekter avdevalveringen. Kanske beroende på att arbetsmarknadsministern har ägnat sig åtde posifiva effekterna har jag i någon mån fått ägna merparten av det jag sagtåt de negativa effekterna, för att vi skall få en något så när fullständig bildav vad vi kan vinna eller förlora på devalveringen. Jag har sedan försökt attdra några konkreta slutsatser av detta. Jag tycker att det skulle vara mycketvälgörande att ta del av det även för arbetsmarknadsministern, men förmodligenvill man inte ha den fullständiga bilden, eftersom det då inte blir denskönmålning som man känner så stort behov av att göra just . Arbetsmarknadsministern sade också att den borgerligaregeringen inte godtog förslagen i socialdemokratiska motioner . Detfinns en mycket markant ideologisk gräns mellan socialdemokratin ochcenterpartiet. Vi satsar i hög grad på det fria näringslivet, och vi vill iförsta hand bereda näringslivet möjligheter och skapa utrymme för satsningar pådet området i stället för att styra allt genom statliga bidrag. Förmodligenskulle näringslivet ha redovisat ett minst lika gott resultat, ommittenpolitiken hade fått fortsätta. Jag konstaterar att jag inte harfått något svar på mina fyra frågor. Jag hoppas att få det, även omhoppet blir svagare för varje replikomgång. Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län 31SVEN (vpk): Arbetsmarknadsministern kommenterade förslag om att minska ungdomsarbetslösheten genom att skapa arbetepå den militära sidan. Hon förefaller emellertid vilja dra en sorts barmhärtighetensslöja över hela förslaget, och jag skall gärna hjälpa till med det. Jag troratt vi gör bäst i att inte dra upp någon stor diskussion om det här förslaget,som jag vill beteckna som något av ett hugskott. Däremot är det positivt attarbetsmarknadsministern vill ta upp frågan som jag väckte om nya grepp när detgäller bekämpandet av arbetslösheten. Jag noterar de satsningar som gjordes för nyainvesteringar positivt och var med och stödde dem när regeringen hade börjatsitt arbete, och jag noterar att sådana satsningar innehåller incitament tillvad jag avser. Det gäller att utveckla nya basprodukter som man i viss mångjorde genom att satsa på utveckling av kommunikationsresurser. Det kan gällafordon, nya dragmedel, hela tåg eller systemlösningar för kollekfivakommunikationer. Den kollektiva sektorn utgör en stor konsumtionssektor, somhar framtiden för sig. Det är den sociala konsumtionen som kommer att bestämmaframtiden, inte den individuella konsumtionen, enligt min uppfattning. Vad jag kan kritisera är att greppet är alldeles förklent, alldeles för tveksamt, och att man inte tycks vara överens om tagen attgöra det tillräckligt robust. De statligt ägda basindustrierna skär nu ned istället för att bygga för en framtid som innehåller satsning på den kollektivakonsumtionen. Kommunerna skulle vilja skapa nya arbeten, de behöverbygga upp och bygga ut barnomsorg, äldreomsorg och restaurera miljöer somhåller på att förstöras, men de har inte resurser. Även här har regeringenvisat ett vankelmod och en tveksamhet när det gäller att tillgodose kommunernasbehov av finansiella resurser för att klara dessa för sysselsättningen viktigainvesteringar. Där kritiserar jag också regeringen och tycker inte att denanvisar några principiellt nya vägar utan är inne på denna vacklan. LO och TCO har varnat regeringen för den här nedskärningensom man har börjat med och säger att detta riskerar att leda till ökadarbetslöshet. De vill i stället ha krafttag mot arbetslösheten. Därför behövsökade resurser för Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län att skapanya arbeten i kommunerna och för att gå till offensiv när det gäller attlångsikfigt tackla sysselsättningsproblemen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs ochhänvisades Proposifionerna 1982/83:166 till skatteutskottet /83:167 fillcivilutskottet 6 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1982/83:30 betänkanden1982/83:21 och 22 betänkande 1982/83:22Jordbruksutskottets betänkande 1982/83:26 betänkande1982/83:29 betänkande 1982/83:21 betänkande1982/83:22 7 § Anmäldes ochbordlades Propositionerna 1982/83:144Utvidgning av skattskyldigheten i för aktievinster, m. m. 1982/83:168 Tele-X, m. m.1982/83:172 Förslag till lag om bekämpande av salmonella hos djur 8 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:2293av m. fl. De förtroendevaldasarbetsförutsättningar i kommuner och landstingskommuner, m. m. (prop.1982/83:97) 1982/83:2294 av Statsmyndigheternas inlåning av konstverk (prop.1982/83:98) 1982/83:2295 av och (prop. 1982/83:121) 1982/83:2296 av och Vissamaterielunderhållsfrågor inom försvaret (prop. 1982/83:138) 1982/83:2298 av Mc m. fl. Likvidafion av aktiebolag m. m. 1982/83:139) 1982/83:2299 av 1982/83:2300 av BlendaLittmarck m. fl. 1982/83:2301 av och inarkotikastrafflagen (1968:64) (prop. 1982/83:141) 1982/83:2302 av Godkännande av 1983 årsinternationella kaffeavtal, m. m. 1982/ 83:142) 1982/83:2303 av och åtgärder, m. m. 1982/83:145) 1982/83:2304 av m. fl. Ändring i 12 kap. 15 § jordabalken (prop. 1982/83:146) 1982/83:2305 av Mc 1982/83:2306 av Ändrad styrelserepresentation inom stiftelséorganisationen för skyddat arbete m. m. 1982/83:149) 9 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:406 av () till utrikesministern omanordnande i av ett ministermöte för om gen- ochbioteknik: FN-organet UNIDO:s expertkommittéhar gästat . Det har då gjorts alldeles klart att det inomUNIDO-kommittén fortfarande flnns ett stort intresse för att förlägga helaFN-centret för gen- och bioteknik till och . En sådan förläggning skulle betyda mycket för u-ländernasutveckling och skulle också bli en synnerligen värdefull stimulans för svenskforskning. UNIDO har också bett vara värdland för ettministermöte , där bl. a. lokaliseringsfrågan skall diskuteras. Avser regeringen att tacka ja till erbjudandet att Sverigeskall så som värdland för detta ministermöte? 1982/83:407 av () till jordbruksministernom ökad svensk fiskindustri: I konsumeras ungefär 60 000ton torsk . Trots att de svenska fångsterna av torsk t. ex. uppgicktill ca exporterades av detta års fångst ca . Det innebarsedan att importerade omkring två tredjedelar av konsumtionen. Importenbestår av filéer, dvs. Ofta är råvaran svensk. Till stor del beror detta på att man i inte kananvända metoden med "dubbelfrysning", dvs. frysa torsk vid bratillgång eller stora fångster och att ta fram den när det blir mindre fångster och då bereda densamt på nytt frysa in den. Tillgången på torsk i är god, och den svenskakvoten uppgår till . Det är angeläget, inte minst avsysselsättnirigsskäl, att mera råvara kan beredas inom . Problemet ärkontinuerlig tillförsel -eller möjlighet att använda fryst råvara. Avser jordbruksministern ta initiativ som kan förbättralönsamheten och öka konkurrensförmågan hos den svenska beredningsindustrin,genom att göra s. k. dubbelfrysning möjlig? 1982/83:408 av () tillutbildningsministern om följderna av indraget statsbidrag till kursplanebundnauniversitetscirklar; I budgetproposifionen föreslås attstatsbidrag inte längre skall utgå till kursplanebundna universitetscirklar. Denna studiemöjlighet har varit ytterst värdefull förstuderande som är bosatta långt från högskoleort, inte minst i Norrland.Utbildningen har anordnats av studieförbunden och studieresultaten har varitgoda. Finns det planer inom på att tafram alternativ som kan kompensera glesbygdens människor för bortfallet avdenna studiemöjlighet? 1982/83:409 av () tillkommunikationsministern om färjetrafiken mellan och iHjälmaren: Förslag från föreliggeratt dra ner fyra fem av de åtta färjetjänster som finns mellan Hampetorp ochVinön i sjön . Detta medför allvarliga konsekvenser för boende på ön. Vilka åtgärder avser kommunikationsministern vidta för attvinöbornas legitima krav på kommunikationer med fastlandet skall kunna tryggas? 1982/83:410 av () fill finansministernom beskattningen av författares royaltyinkomster: Enligt tidningsuppgifter harriksskatteverket planer på ett nytt skattesystem för författare. Förslagetsynes gå ut på att författarna i förväg skall erlägga ett belopp motsvarandeett schablonmässigt skatteavdrag på sina royaltyinkomster. Motbakgrund av dessa uppgifter vill jag fråga finansministern: Anser finansministern det motiverat och lämpligt attförfattare i förväg beskattas på sina royaltyinkomster? 10 § Kammaren åtskildeskl. den In fidem H