prot · G60978 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:78 Tystnadsplikt för bl. a. ledamöterna i advokatsamfundetsdisciplinnämnd 1 § Justerades protokollet för den 1innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1982/83:85och 91 till justitieutskottet 3 § Tystnadsplikt för bl. a. ledamöterna iadvokatsamfundets disciplinnämnd Föredrogs betänkande 1982/83:18 omtystnadsplikt för bl. a. ledamöterna i disciplinnämnd (prop.1982/83:42 delvis). 1GUNNAR i (m): Till betänkande1982/83:18 har fogats en moderat reservation, som baseras på överväganden imotion 1982/83:56. Frågan är inte stor i kvantitativ bemärkelse, men den ärrätt knepig och inte utan allmänt intresse, kvalitativt, när det gäller attvärna om medborgarnas integritet. Trots allt har vi ju i konsfitutionsutskottetförst och främst att hålla oss till regeringsformen, vars fri- ochrättighetskapitel i 13 § stadgar att informafionsfriheten får begränsas medhänsyn fill - bl. -enskilds anseende och privaflivets helgd. Det lagförslag som här föreligger, och vars huvudbudskapär att lagreglera tystnadsplikten för ledamöter av advokatsamfundetsdisciplinnämnd, har i allt väsentligt godtagits av utskottet i dess helhet.Meningarna har brutits endast pä en punkt - nämligen om denna tystnadspliktskall, som det heter, "genombryta" meddelarfriheten eller ej. Dennasak kan diskuteras: justifieministern har gjort det i propositionen, och inomutskottet har vi stannat vid skilda uppfattningar. Vad frågangäller är framför allt om uppgifter om advokaters klienter skall 4 protokoU 1982/83:75-80 Tystnadsplikt för bl. a. ledamöterna i advokatsamfundetsdisciplinnämnd kunnaslippa ut till massmedierna genom disciplinnämnd. Dennainnehåller även två av regeringen utsedda "offentligarepresentanter", som inte är advokater. Advokater är vid straffansvarålagda en tystnadsplikt, som genombryter meddelarfriheten såväl genomadvokatsamfundets stadgar som genom bestämmelserna i , i vadavser deras egen yrkesutövning. Någon formell straffsanktionerad bestämmelse avsamma slag för advokater i deras egenskap av ledamöter i disciplinnämnden haricke funnits; däremot förutsätter stadgar att samtligaledamöter av disciplinnämnden skall iaktta tystnadsplikt. Vad regeringenföreslår år att denna tystnadsplikt nu skall straffsanktioneras genom ett i ochför sig ganska krångligt regelsystem, som jag emellertid inte hår behöver gå inpå. Om godtar propositionen har man alltså tillgodosett denna aspekt. Vad vi därutöver velat slå vakt om är att ledamöter avdisciplinnämnden inte, trots tystnadsplikten, skall kunna läcka information omtredje man, dvs. vad advokaters klienter haft att berätta om sig själva, sittföretag eller någon annan person. Hänsynen till vad regeringsformen stadgar omenskilds anseende och privatlivets helgd rnåste komma till uttryck även i dettasammanhang. Justitieministern har som nämnts diskuterat detta problem ipropositionen. Han påpekar att "advokaterna själva" inte har någon meddelarfrihet''beträffande uppgifterom klienter". Formuleringen är sä till vida oklaratt det inte framgår om man avser vars och ens egna klienter eller allaklienter, som kategori betraktade. Inom sjukvården skulle i varje fall såvittjag förstår det senare betraktelsesättet te sig naturligt, men jag är intesäker på att detsamma gäller för advokater. Justitieministern och utskottets majoritet vill nu lämnameddelarfriheten ograverad för ledamöter av disciplinnämnden. Motiveringarnahärför är tre: att det har gått bra , att det skulle skapa praktiskagränsdragningsproblem om klienter skulle undantas från meddelarfriheten ochatt regleringen skulle bli onödigt invecklad. Vi har svårt att acceptera dessaargument. Att det har gått bra , dvs. mellan och 28 oktober1982, då propositionen dagtecknades, är knappast övertygande som principielltargument, när man har gått över till en ny, utökad sammansättning av nämnden,med bl. a. en representant för massmedierna som ledamot. -Ingen skugga må förden skull falla på honom. Vad gränsdragningsproblemen och den inveckladelagregleringen beträffar tror jag inte de skulle behöva bli av annansvårighetsgrad än vad vi redan upplevt i fråga om sekretesslagen. Enligt vårmening är en sådan argumentering svag, för att inte säga ovärdig, när manavsiktligt nonchalerar skyddet av de medborgerliga rättigheter som är inskrivnai grundlagen. Jag vill också erinra om att det i den proposition, 1979/80:2,som gällde den nya sekretesslagstiftningen, anfördes att det finns störreanledning att överväga undantag från meddelarfriheten i fråga omsekretessregler utan skaderekvisit än i andra fall. Det fall vi här behandlathör till denna kategori. Att man tagit särskild hänsyn till tredje mans intresseframgår f. ö. bl. a. av 8 kap. 6§ sekretesslagen; Detta stadgande handlar omsekretess i statlig myndighetsverksamhet för t. ex. tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet.Stadgandet medger sekretess såväl för den direkt granskade som för tredje man,dvs. den som har någon affärsförbindelse med den granskade. Meddelarfrihetråder här pä alla områden utom när det gäller uppgifter om tredje man. Om man anser att konstitutionsutskottetsuppgift främst är att slå vakt om grundlagen och icke nödvändigtvis att lotsapropositioner alltigenom oförändrade genom , så har det tett sigofrånkomligt att här göra den markering som den moderata reservationen innebär.Jag ber därför att få yrka bifall till reservafionen, vilket i sak innebär attvi - i likhet med majoriteten - antar propositionens förslag till ny lydelse av8 kap. 6 § men därutöver vill införa denna paragraf som en nypunkt 7 i 16 kap. 1 § sekretesslagen. Tystnadsplikt för bl. a. ledamöterna i advokatsamfundetsdisciplinnämnd 2OLLE (): Vi behandlar här dels en proposition, dels enmotion av och i . Propositionen innebärinförande av en ny tystnadsplikt i , vilket motiveras med attadvokatsamfundets disciplinnämnd delvis fått en annan ställning genom avregeringen utsedda lekmannarepresentanter. Inom parentes nämnde att en av dessa skulle komma frän massmedierna. Ja, det är den förrestatssekreteraren i som han därvid syftadepå. I och för sig fanns tystnadsplikt redan tidigare, dåreglerad i stadgar. Utskottet är enigt om att acceptera den utsträcktatystnadsplikten i detta fall och tillstyrker alltså propositionen. De moderatareservanterna yrkar dessutom att den s. k. meddelarfriheten skall brytas idetta fall, vilket enligt regeringens och utskottets tolkning innebär någotnytt i förhållande till nuläget. har alltid när det gälltmeddelarfriheten understrukit att det ligger i rättssäkerhetens intresse attmedlemmar i organ med sanktionsbefogenheter tillerkänns en rättighet -observera, i : ingen skyldighet - att i en extraordinärsituation, då dessa ansvarskännande personer bedömer det som nödvändigt, skapaförutsättningar för en offentlig genomlysning av ett område. För att undanröjaett vanligt missförstånd bör det tilläggas att det inte inträder någonansvarsfrihet. Meddelaren skyddas från ansvaret, men det förs över på denansvarige utgivaren av det massmedieorgan som eventuellt publicerar dessasaker. tar en poäng i påpekandet att advokat såsomregel inte har meddelarfrihet rörande uppgifter om klienter. Den ordningen harkonstitutionsutskottet stött och ansett vara fullt riktig. Men motionerna ochden moderata reservationen underlåter att göra distinktionen mellan en reguljäradvokatverksamhet och myndighetutövning i disciplinnämnden. I sistnämnda fallanses meddelarfriheten tjäna såsom en yttersta säkerhetsventil. GunnarBiörck har i sitt anförande inte heller bestritt utskottets påstående Tystnadsplikt för bl. a. ledamöterna i advokatsamfundetsdisciplinnämnd att dennuvarande ordningen med meddelarfrihet såvitt känt har fungerat utan någraolägenheter. Jag yrkar bifall till utskottets hemställansom innebär bifall till propositionens förslag med den ändringen attikraftträdaridet för den nya lydelsen av 8 kap. 6 § bestämstill . 3 i (m) replik: Jag förmodar att en av skillnaderna mellanOlle och mitt ställningstagande i denna fråga sammanhänger med attkonstitutionsutskottets ärade ordförande har sin erfarenhet fråntidningsvärlden, medan jaghar min från medicinen. Jagförstår honom mycket väl,om han vill slå vakt om pressens frihet. Jag hoppas att han förstår mig, om jaghar en särskild känsla för omsorgen om enskilda medborgares integritet, kanskesärskilt när det gäller tredje man. vill mot historisk bakgrund skydda det friaordet mot kungar och Reuterholmare. För min del vill jag skydda försvarslösamänniskor mot att utsättas för övermäktiga massmediekrafters spel. sade att jag inte har bestritt att dennuvarande ordningen med meddelarfrihet fungerat utan olägenheter. Nej, det harjag inte gjort, men jag har ifrågasatt - och jag tror att det är riktigt attifrågasätta - huruvida advokaterna själva har uppfattat sitt ledamotskap avdisciplinnämnden, i varje fall fram till , såsom enmyndighetsutövning, som skulle ge dem en meddelarfrihet när de uppträder i denegenskapen. Jag tror så gott om advokater att jag förmodar att de faktiskt -oberoende av om de har något rättsligt stöd eller inte - har ansett att man äradvokat så att säga i alla livets skiften och har skyldighet att iaktta deregler som gäller för dem. 4OLLE () replik: Jag tyckte att i i den sistadelen av sin replik fortfarande förbisåg den distinktion som bör göras mellanvanlig reguljär advokatverksamhet och verksamhet i disciplinnämnden. Jag villunderstryka att meddelarfrihet naturligtvis gäller för både lekmännen ochadvokaterna. Sedan är det faktiskt inte ett journalistintresse ellerett tidningsintresse jag vill försvara i detta sammanhang. Vad vi öppnar är juen rättighet för de ansvarskännande människor som sitter i disciplinnämnden attkunna handla i rättssäkerhetens intresse. Jag vill citera ur en proposition , där dendåvarande justitieministern säger: "Jag finner det vidare angeläget attframhålla att straffrihet för meddelare inte betyder att offentliga tjänstemänär skyldiga att i motsvarande mål lämna upplysningar till t. ex. pressen omkänsliga förhållanden. Innebörden av en särskild tryckfrihetsrättsligmeddelarfrihet är i stället den att det allmänna - med tanke på de viktigaintressen som informationsfriheten representerar" (den är ju grundlagfästi regeringsformen, ) " - överlåter åt den enskilde att, utanrisk för repressalier, själv bedöma omdet är önskvärt eller försvarligt att förmedla vissa uppgifter föroffentliggörande. Man kan räkna med att han därvid beaktar de skyddsintressensom en vanligtvis gällande tystnadspliktsregel värnar om, liksom sinuppfattning om hur informationsmottagaren kommer att handskas med stoffet.Sammanfattningsvis anser jag alltså att farhågorna för att ett särskilt skyddför dem som meddelar uppgifter till publicister skall leda till återkommandeskador är överdrivna. Liksom bör man för framtiden i stor utsträckningkunna förlita sig pä massmediernas och uppgiftslämnarnas omdöme ochansvarskänsla." 5 i (m) rephk: Jag utgår från att disciplinnämnden, när denkommer fill ett avgörande, utformar och utfärdar något slags meddelande om vadsom förevarit och om vad man tagit för ställning. Det är inte det som jag pånågot sätt motsätter mig, utan det är möjligheten att vid sidan därav i olikaformer prata bredvid mun. 6 () replik: Våra skilda åsikter kom fram i det där sistauttrycket - "prata bredvid mun". Jag anser alltså att en människa somsitter i ett organ med sanktionsmyndighet, under ansvar kan vända sig till enseriös ansvarig utgivare i ett intresse att skydda medmänniskor, inte för attskapa sensationsjournalistik. Talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Tystnadsplikt för bl. a. ledamöterna i advokatsamfundetsdisciplinnämnd 7HANS (): Jag har behov av att klargöra min inställningbåde som advokat och som riksdagsledamot. I propositionen anför departementschefen att det möjligenskulle kunna övervägas att begränsa meddelarfriheten i fråga om sådanauppgifter som rör en advokats klienter. Han tillägger att den nuvarandeordningen, såvitt är känt, fungerat utan att några olägenheter uppkommit. Detskulle vidare enligt departementschefen skapa prakfiska gränsdragningsproblemom uppgifter om klienter undantogs från meddelarfriheten, men inte uppgifter omadvokaterna själva; han anser också att regleringen skulle bli onödigtinvecklad. I reservationen anförs att den tystnadsplikt som skallåvila ledamöterna i disciplinnämnd icke skall brytameddelarfriheten. Advokat har ingen meddelarfrihet beträffande uppgifter omsina egna klienter. Nämndens ledamöter har däremot meddelarfrihet oavsett om deär advokater eller lekmän. Reservationen kan ge intryck av att endast lekmännenhar meddelarfrihet. För egen del anser jag att det ur principiell synpunkt ärriktigt - den bästa lösningen - att begränsa meddelarfriheten i fråga om sådanauppgifter som Tystnadsplikt för bl. a. ledamöterna i advokatsamfundetsdisciplinnämnd rör enadvokats klienter i anledning av ett ärendes behandling i disciplinnämnden. Man har inte utrett om detta skulle behöva medföra någrasvårbemästrade gränsdragningsproblem eller onödigt invecklad reglering. Farhågornasynes vara överdrivna. Ur principiell synpunkt bör man beträffandemeddelarfriheten utgå från vad som gäller i fråga om vittnesplikten. Man böröverväga att allt som undantas från vittnesplikten också undantas frånmeddelarfriheten. Det skulle vara av värde om det här förelåg enöverensstämmelse. Det är riktigt, som anges i utskottets betänkande, att dennuvarande ordningen med meddelarfrihet fungerat utan kända olägenheter. När detgäller meddelarfriheten har man visat det omdöme som kan krävas. Jag har fått detta bekräftat av ,som inte funnit anledning att nu ta något initiativ. Utvecklingen måste emellertid följas noga, bl. a. därföratt lekmannale-damöter numera ingår i disciplinnämnd. Det finns anledning att återkomma till denna fråga närresultatet av yttrandefrihetsutredningens arbete föreligger. 'Jag uppfattarutskottets betänkande så, att det därefter kan finnas skäl att göra ytterligareändringar beträffande meddelarfriheten - även i den aktuella frågan.Yttrande- / frihetsutredningen skall nämligen, som utskottet anger, göra ennoggrann genomgång av hur de enskilda sekretessbestämmelserna förhåller sigtill meddelarfriheten. Av häranförda skäl kan jag yrka bifall till utskottets hemställan. 8OLLE (): Jag noterar med tillfredsställelse vad HansGöran här sagt, nämligen att man - såvitt bekant - inte kan konstateranågra olägenheter med den gällande ordningen rörande meddelarfriheten. Jag vill vidare peka på hänvisningtill yttrandefrihetsutredningens fortsatta bedömning av den här frågan. Dennagörs utifrån det uttalande som gjorde i sitt betänkande1979/80:37, där man yttrade följande: "Som framgår av det föregående är utskottetsgrundläggande inställning, att meddelarfriheten skall sträcka sig så långt detär möjligt. Utskottet ställer sig därför inte främmande till att det kan finnasutrymme för en ytterligare utvidgning av området för meddelarfriheten iförhållande till propositionens förslag. Det kan emellertid inte heller bortsesfrån risken att den meddelarfrihet som föreslagits i propositionen i vissa fallkan sträcka sig för långt i förhållande till i första hand den enskildesberättigade integritetskrav." Utifrån den avvägningen kommer yttrandefrihetsutredningenatt behandla frågan. Vi får ju möjlighet att fortsätta diskussionen, närytterligare förslag i detta avseende skall behandlas här i . Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. 9BERTIL FISKESJÖ (c): Jag skulle först vilja instämma i vad OlleSvensson har sagt. Jag står bakom majoritetsskrivningen, och jag kan ocksåansluta mig till vad han sagt i debatten. Men för att inga missförstånd skall uppstå skulle jagvilja tillägga att meddelarskyddet inte är någonting specifikt för just den härmyndigheten. Meddetarskydd är - som många vet - regel, om man ser tillden statliga förvaltningen som helhet. Och man bör väl uppfatta det hela så attdet är undantagen från meddelarskyddet som bör motiveras och inte såmycket det faktum att vi har meddelarskydd. Meddelarskydd har visat sig vara en säkerhetsventil imånga sammanhang, och det kan konstateras att man pä många myndigheter därmeddelarskydd finns inte för allt i världen vill vara av med det. Det gäller t.ex. pä polissidan. För min personliga del vill jag säga att jag ser meddelarskyddetsom ett sätt att stärka rättssäkerheten och inte - som en del velat påstå, ivarje fall indirekt - som ett sätt att inskränka det. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. a Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 79 förreservationen av m. fl. 1982/83:19Ändring i lagen om utländska förvärv av svenska företag m. m. 1982/83:70) 1982/83:20 Ändring i konkurrenslagen(prop. 1982/83:77) Vad utskottet hemställt bifölls. 5 § Utbildning i räddningstjänst Föredrogs civilutskottets betänkande 1982/83:10 omutbildning i räddningstjänst. 10KJELL (): I proposition 1982/83:23 föreslogs riktlinjerför en ny utbildning i räddningstjänst. Proposifionen har sedan återkallats,men från de borgerliga partiernas sida menar vi att en modernisering avutbildningen i räddningstjänst är mycket angelägen, och därför är det fel attuppskjuta sakbeslutet, eftersom det bara skulle fördröja en angelägen reform. Jag yrkar bifall till reservationen vid civilutskottets betänkande nr 10. 11 PER (): Med hänvisning till utskottsmajoritetensmotivering ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med173 röster mot 136 för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. 1982/83:12Anslag på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för budgetåret 1982/83såvitt avser verksamhetsområde (prop. 1982/83:101delvis) Utskottets hemställan bifölls. 7§ Kammaren åtskildes .