prot · G609137 · 1982-12-31 00:00:00 — 'Det finns ekonomiska och politiska skäl somtalar för fortsatt biståndssamarbete med '. Ovanstående klara formuleringargjordes av socialdemokratiska riksdagsledamöter i kammaren (,). Vid biståndsdebatterna 1980 och 1981 visade (s) en kritiskhållning fill den dåfida borgerliga regeringens 'kommersialisering av biståndet'.Så sent som 1982 begärde SAP i en motion 20 milj. kronor för bredare ekonomisktsamarbete med ." Och vad har vi att ta ställning till ? Jo, vi har attta ställning till utrikesutskottets hemställan, som innebär att man icketillerkänner rätt fill bistånd. har,som framhåller i sin artikel, ingen misär, men det är ettfattigt land. Som en liten nation är beroende av en omfattandeutrikeshandel, beroende av import av färdigvaror, helt beroende av tillförselav energi och beroende av långa sjötransporter. drabbas av naturkatastroferoch av ekonomiska bojkotter och även - det har vi ju tidigare haft uppetill diskussion i kammaren - av BC-stridsmedel. Vpk anser att utrikesutskottet och socialdemokraterna idet här fallet alltför lydigt ställer upp för de multinafionella bolagensintressen, precis som de gör när det gäller IDB. Man borde i stället ställa upppå de progressiva krafterna i Lafinamerika. Man borde ge ett ökat bistånd, intebara till , och utan över huvud taget till de svältande,förföljda och förtryckta folken i . Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 51JAN () replik: På sina frågor om kommer EvaHjelmström senare att få svar från , som skall redogöra för vårbiståndspolitik beträffande det området. I fråga om Internationella utvecklingsfonden, som jagtalade om, föreföll det som om inte alls hade hamnat på rättdebatt. Jag vidhåller nämligen att människor även från de mest progressivau-länderna, som vi träffar här i eller i andra sammanhang, tycker attdet är bra om vi fortsätter att ge bidrag till Internationellautveckhngsfonden. Man kan och skall vara kritisk mot . Man kannaturligtvis också säga att det finns en del i Internationella utvecklingsfondensom bör uppmärksammas och kritiseras, men det är inte lika mycket. Det äremellertid till Internationella utvecklingsfonden som våra biståndspengar går,och det är den saken vi nu debatterar. sade att har mycket på sittsamvete, inte minst när det gäller IDB. Men IDB är inte kopplad tillVärldsbanken. Det verkar som om har blandat ihop IDB och påett märkligt sätt. Lägg märke till att vi nu diskuterar de svenskabiståndsanslagen. Det går inga biståndsanslag till IDB, utan de svenskabiståndsanslagen går till Internafionella utvecklingsfonden. Jag anser mig ståpå god grund när jag säger, att om Internationella utvecklingsfonden fårresurser, innebär det att de multinationella bankerna inte får så starkställning som storfinansiärer för i deras besvärliga skuldsituation. anser att det inte spelar någon roll vadu-länderna säger, utan att det viktiga är vad vpk säger. Vi socialdemokrater ärinte lika dogmatiska. Vi ser till vad som i dagens ekonomiska krisläge bästgagnar . Då, säger vi, är det värdefullt om många industriländer gerett rejält stöd till de mjuka lånen via Internationella utvecklingsfonden. 52 (vpk) replik: Jag har absolut inte blandat ihop IDB och IDA.Jan frågar sig vad som är bäst för tredje världens länder. Jaghävdar med bestämdhet att det är bättre att ge bidrag till de progressivaregimerna i tredje världens länder än att ge biståndspengar till Internationellautvecklingsfon- Internationellt utvecklingssamarbete m. m. den, som -och det kan inte förneka - direkt bidragit till en utveckling sominte gynnat exempelvis landsbygden i eller i . Ta del av deinternationella rapporter som finns, studera dem och konstatera vadVärldsbanksgruppen har ställt för villkor! Titta t. ex. på vad man har gjort iTanzania, ett land som ju bör värna om. Vilka villkor ställde manför att landet över huvud taget skulle få dessa s. k. mjuka lån? Jo, manställde villkor som innebar att den fattiga landsbygdsbefolkningen fick det änsämre, och man ställde villkor som medförde att en progressiv utvecklingförhindrades. kan inte vara omedveten om detta. Att jag i sammanhanget blandar in IDB är i och för sigsjälvklart. Även om IDB inte direkt har att göra med vad Världsbanksgruppen utför, innebär socialdemokraternas svek i vad gäller IDB ett brott mot arbetarrörelsens tidigare solidaritetstankar. Det innebär ett brott mot allt vad man har pläderat för i oppositionsställning. Vi från vpk skall återkomma till detta gång på gång. Pengarnatill IDB och finansierar bl. a. juntans verksamhet i . 53JAN () replik: blandar in också IMF iTanzania. Det var ju IMF som förde förhandlingar där, men inte om mjuka lånutan om hårda. Det är ytterst förvirrande att lyssna på sade faktiskt att har mycket på sitt samvete, inte minst närdet gäller IDB. Jag vill i all blygsamhet tala om för att vi nudiskuterar biståridsanslagen. Det är riktigt att vpk har en annan motion, sominte behandlas i dagens betänkande och som tar upp frågan om IDB. Men vad vi nudiskuterar är: Skall lämna Internationella utvecklingsfonden och därmedavstå från att delta i samarbetet där? Om vi ser detta inte väldigt snävt nationellt svenskt utani ett internationellt perspektiv, vore det en oerhörd fördel om mångaindustriländer kunde lägga mycket pengar i Internationella utvecklingsfonden.Det skulle nämligen frigöra åtskilliga från det strupgrepp som deprivata multinationella bankerna tar på deras ekonomi. 54 (vpk) replik; hänger upp sig på formaliteter.Men jag medger att jag kanske uttryckte mig litet slarvigt i mitt förstaanförande. I sak gäller det ju vad skall bidra till eller inte. I sakär frågan: Skall vi ge t. ex. eller FDR/RFMNL mer pengar eller skallvi låta de pengarna gå till Världsbanksgruppen? Jag vidhåller att Världsbanksgruppen inte har fungerat ensmed sina mjuka lån, vilket påstår, och stött en progressivutveckling. T. o. m. harminskat sina s. k. mjuka lån och i stället ställt allt hårdare krav när detgäller utlåningen. Förste vice talmannen anmälde attJari anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 55 AXEL (): Det har fallit på min lott att kortfattatredogöra för utskottets förslag till svenska biståndsinsatser i underdet kommande budgetåret samt att något kommentera de reservationer som i dennadel är fogade till utrikesutskottets betänkande. I reservafion nr 10, som av utskottets moderata ledamöterfogats till avsnittet Landsbygdsutveckling, förordar reservanterna en striktaretolkning av begreppet landsbygdsutveckling vid svenskt bistånd samt pekar uttre länder - , och Mogambique - som enligt moderat uppfattninggenom sina styrelseskick är mindre lämpade som mottagare av svenskt bistånd.Utskottets majoritet delar inte detta snävare betraktelsesätt utan ställer sigbakom propositionens vidare definition av begreppet, innebärande att varjeinsats skall främja produktionsmöjligheter och levnadsvillkor för den fattigalandsbygdsbefolkningen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag ochavslag på m-reservationen nr 10. I m-reservationen nr 18 föreslås att landramen för biståndtill skärs ned till 80 milj. kr., medan det i vpk-reservationen nr 19föreslås att det svenska biståndet till nästa budgetår skall utgå med110 milj. kr. Utskottet som tillstyrker propositionens förslag om enbiståndsram på 105 milj. kr. nästa budgetår, vill understryka viktigaroll som en bastion mot aggression i området. Landet utsätts förständiga och för den fattiga jordbruksbefolkningen mycket kännbara övergrepp avsydafrikansk militär. En minskning av det svenska biståndet i då försörjningssituationeni landet är särskilt svår kan enligt utskottets uppfattning inte komma i fråga. Jag yrkar alltså bifall till utskottetsförslag till landram för och avslag på reservationerna 18 och 19. I den moderata reservationen nr 20 föreslås oförändradlandram för biståndet till , medan i reservation 21föreslår en höjning med 10 miljoner till 110 milj. kr. Utskottet, som tillstyrker propositionens förslag om enhöjning av landramen för till 100 milj. kr., erinrar om att svensktbistånd till har utgått . Projekten har bevisligenkommit till stor nytta för den mycket fattiga landsbygdsbefolkningen. Utskottetfinner det angeläget att det svenska biståndet till kan fortgå i denomfattning som vårt föreslagit och avstyrker därför de kravsom framförts i den moderata reservationen nr 20. Utöver landramen erhåller vid behov svensktkatastrofbistånd. a. utanordnades 5 milj. kr. på grund av den torkasom drabbat Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 7 protokoll 1982/83:136-138 InternationeUt utveckhngssamarbete m. m. landet.Med hänvisning härtill yrkar jag avslag på vpk-reservationen nr 21. När det gäller svenskt bistånd tillGuinea-Bissau och föreslås i den moderata reservationen nr 22oförändrade landramar för nästkommande budgetår. Utskottet, som finner detangeläget att utveckla de svenska biståndsinsatserna till två av världensfattigaste länder, biträder propositionens förslag om höjning med vardera 5milj. av landramarna för och . Jag yrkar därföravslag på reservation 22 i denna del. föreslår i reservafion 25 oförändradlandram för -125 milj. kr. - medan i reservation 26föreslår en höjning av landramen för med 10 miljoner till 135 milj. kr.för nästa budgetår. Utskottet delar propositionens bedömning att 130 milj. kr.är en tillräcklig medelsram för att genomföra pågående och planerade program iKenya under nästkommande budgetår. Jag yrkar, fru talman, bifall tillutskottets förslag och avslag på de nämnda reservationerna. I reservation 28 av m. fl. moderater iutskottet föreslås att landramen för Mogambique /84 behållsoförändrad, 230 milj. kr. framför i reservation 29 den motsattauppfattningen, att landramen bör höjas med 5 milj. kr. utöver propositionensförslag till 260 miljoner. Mogambique tillhör de s. k. frontstaterna och utsätts avden anledningen för vrede och misshag. Detta tar sig uttryck imilitära övergrepp, isoleringsaktioner och infiltration. Den sydafrikanskaaggressionen drabbar den fattiga civilbefolkningen med svåra störningar iförsörjningsmöjligheterna som följd. Inte minst av denna anledning är detviktigt att pågående och planerade svenska biståndsinsatser kan genomföras. Jag vill liksom utskottet, som finner den ipropositionen föreslagna landramen för Mogambique rimlig, yrka bifall till deni propositionen föreslagna summan 255 milj. kr. i landram för Mogambique. Ikonsekvens därmed yrkar jag avslag på reservation 28 av m. fl. samtreservation 29 av . Även när det gäller vill minska detsvenska biståndet och mycket kraftigt. I reservation 34 föreslås ensänkning som jämfört med innevarande budgetår uppgår till 40 miljoner och iförhållande till propositionens förslag för nästa budgetår 60 milj. kr. Utskottet delar den i propositionen uttrycktauppfattningen att mycket svåra ekonomiska situation motiverar ettfortsatt starkt biståndsengagemang från svensk sida. Dock bör biståndet enligtutskottets uppfattning inriktas på konsolidering, upprustning och genomförandeav redan befintliga projekt. Utskottet tillstyrker alltså propositionensförslag till landram för . Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på denna punktoch avslag på moderatreservationen nr 34 av m. fl. När detgäller biståndet fill föreslår en sänkning i förhållandetill regeringens förslag. I reservation nr 39 föreslår man en landram på, 165milj. - 10 milj. kr. lägre än i propositionen - medan ,, föreslår 180 miljoner - alltså en höjning med 5 milj. kr. mer änpropositionens förslag. Utskottet delar den av regeringen gjordabedömningen att en höjning av landramen för med 10 milj. kr. till 175miljoner är tillräcklig för att genomföra pågående och planerade program,varför propositionens förslag tillstyrks. Jag yrkar avslag på både moderatreservationen nr 39 ochfolkpartireservationen nr 40 samt bifall till utskottets hemställan. I moderatreservafionen nr 41 föreslåsatt landramen för bibehålls på nuvarande budgetårs nivå, dvs. Propositionen föreslår en höjning med 15 miljoner till 125 milj. kr. Utskottet ser med stor oro på den senaste tidens tragiskahändelser i , men vill uttala förhoppningen att denna inrikespolitiskakonflikt löses med fredliga medel. Därmed skulle ocksågoda förutsättningar för fortsatt svenskt bistånd föreligga. Med det sagda, fru talman, yrkar jag bifall tillutskottets förslag till landram för och avslag på moderatreservationennr 41. Under punkten Humanitärt bistånd till södraAfrika föreslår utskottets moderater i reservation nr 49 i enlighet medpropositionens förslag en oförändrad medelstilldelning till anslagsposten på140 milj. kr. Utskottet delar regeringens uppfattning - såsom den uttrycks ipropositionen - att behovet av insatser i södra kommer att öka. anser också att behovet av ökade insatser redan nu motiverar enhöjning av anslaget för nästkommande budgetår. SWAPO;s flyktingbosättning iAngola utökas allteftersom kriget trappas upp, och ANC bedriver en omfattandeprojektverksamhet i frontstaterna, en verksamhet som också den ökar i takt medden ökade tillströmningen av flyktingar från . I konsekvens härmedföreslår utskottet, med ändring av propositionens förslag, att 160 milj. kr.anslås för /84 till anslagsposten Humanitärt bistånd till södraAfrika. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan pådenna punkt och avslag på moderatreservationen nr 49. Slutligen, fru talman, föreslår i reservationnr 50 en sänkning av anslagsposten Regionala insatser från de i propositionenföreslagna 115 miljonerna för nästa budgetår till 100 milj. kr. Dennaanslagspost, som i huvudsak fillkom för att stödja samarbetssträvanden mellande s. k. frontstaterna i södra , har visat sig väl fylla sitt syfte,varför utskottet fillstyrker propositionens förslag om 115 milj. kr. tillanslaget Regionala insatser. Jag ber att få yrka bifall fill utskottetshemställan och avslag på reservation nr 50. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utveckhngssamarbete m. m. 56BERTIL MÅBRINK (vpk) replik; Jag tänker inte ta upp någon sakdebatt medAxel . Det beror inte på att jag saknar argument för våra förslag omhögre anslagssummor till ett antal länder som Axel nämnde, utan påatt vi har en uppdelning inom vpk-gruppen, där har ansvaretför den del som gäller just de här länderna. 57 () replik; Axel försvarar utskottets skrivningbeträffande landsbygdsutveckling och instämmer inte i den moderata synen ochfäster inget avseende vid de exempel som anförs ifrån bl. Jagskulle vilja stanna vid de problem som vi belyser i den moderatareservationen nr 10. Vi tar där upp som exempel. Det är ovedersägligenså, att just genom landets egen politiska aktivitet försvåraslandsbygdsutvecklingen avsevärt. Det handlar om en ganska obestämd politik,parad med en mycket brutal sådan, där man skapar byar genom bysammandragningarsom påverkar produktionen i negativ riktning. Man satsar på ganska exklusivaindustriobjekt, vilket gör att man inte har pengar för att underhålla vägar ochfordon som skall transportera förnödenheter ut till landsorten. Inte ens oljakan nå fram, även om den finns tillgänglig. Det går att anföra en mängd sådanaexempel. Detta gör att vi från moderat håll menar att det krävs enfastare organisation, en konsolidering, av svensk biståndsverksamhet. Beträffande alla de av Axel uppräknade olikaländerna har vi från moderat håll sett just på resp. lands möjlighet atttillgodogöra sig biståndet. Där det finns stora reservationer pekar dettaovedersägligen på att biståndsgivningen är före i tiden, före planeringen, ochdå är det lämpligt att vi ser till att planering och anslagsgivning kommer itakt. 58AXEL () replik: Det skulle både ta och vara onödigtatt upprepa den debatt som tidigare förts här i kammaren, den principielladebatt som också jag kommer att landa på. Det gäller synsätt, somskiljer sig från utskottsmajoritetens beträffande bistånd fill länder och vilkaregimer som styr i länderna. Den debatten fördes . Jag skall barareferera till vad , och sade. Vi gerbistånd inte till mottagarlandets regim utan till mottagarlandets folk. Idiskussioner med landets ledning bestäms inriktningen på biståndet. Vi har inteskäl att från svensk sida som biståndsgivare lägga oss i hur länderna styrs. Beträffande de övriga olika beloppen framgår det klart hurkonsekventa är när det gäller biståndspolitiken: anslagen skallskäras ner. I de moderata reservationerna föreslår man oftast bara ett lägrebelopp utan att argumentera för det lägre beloppet. talade om stora reservationer. Det har tagits upp Det ligger i biståndsgivningens natur och sammanhänger med projektensolika längd, svårighetsgrad för genomförande och liknande att det blir längreeller kortare perioder mellan utbetalningar av bistånd. Det behöver inte betydaatt pengarna är onödiga utan fastmer att de kommer till användning. 59 () replik: Axel vet mycket väl att det inteföreligger någon principiell skillnad när det gäller uppfattningen attbiståndet skall gå till de fattigaste länderna och till de fattigaste iländerna. Men det är inte därför så enkelt att man bara kan skicka ut pengar.När det visar sig att planeringen för biståndsinsatserna inte håller takten medde beviljade medlen utan det uppstår reservationer, då är det en teknisk frågasom måste lösas, så att pengarna kommer i arbete möjligt och inte blirliggande. De fattiga folken mår inte bättre av att det ligger pengaroutnyttjade, och det är det problemet som vi moderater eftersträvar en teknisklösning på. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. 60 AXEL () replik; Låt mig bara kort erinra det hjälpmedel som riksdag och regering har till sitt förfogande när detgäller bedömningen av svenskt bistånd, nämligen vårt , som påett förträffligt sätt förbereder de ärenden vi handlägger här. Utskottsmajoriteten har diskuterat kring de olikanivåerna, och vi har då litat till den sakkunskap som de på SIDA anställdamänniskorna har och godtagit deras bedömningar. Jag kan bara konstatera attmoderaterna är det enda parti som har hamnat lågt när det gäller biståndet tillolika länder och att motivering till varför de i de flesta fall har hamnat lägstsaknas i reservationerna. 61IVAR VIRGIN (m): Årets biståndsdebatt äger rum mot en dysterbakgrund. Bläcket i har knappt hunnit torka förrännya incidenter rapporteras. Ubåtsjakten i understryker lägets allvar. Vitvingas, trots ansträngda statsfinanser, att anslå medel för att trygga vårsäkerhet och vårt territorium. Vem som är skuld till detta är ju numeraklarlagt. I en värld som har ett desperat behov av solidaritettvingar oss och andra att avsätta stora resurser till försvar. Jag håller med utskottets ordförande om att detlångsiktiga målet måste vara nedrustning och friställande av resurser förbistånd. Tyvärr är vi inte där, och det är tragiskt att behöva konstatera det. Vi moderater har fått mycket kritik för att vivill minska anslagen till internafionellt utvecklingsarbete. Det kan då varaintressant att göra några jämförelser. Regeringens förslag till anslag, som är0,av BNI, innebär att anslagen höjts eller perår. Vårt förslag innebär en höjning . Internationellt utvecklingssamarbete m. m. uppfattningär den höjningen betydligt bättre anpassad till vårt ekonomiska läge änregeringens förslag. Även med vår anslagsnivå skulle tillhöra täten ifråga om bistånd. Vi skulle ligga på nära dubbla andelen av BNI i förhållandetill vad socialdemokraterna i , vilket land ju har en betydligtbättre ekonomi än , ansåg sig ha råd med. Vi ligger på en sex gånger högre nivå än de kommunistiskaöststaterna. Vårt förslag innebär att vi, med god marginal, uppfyller FN:s målatt de årliga utbetalningarna skall vara av BNI, ett mål som harställt sig bakom. Enligt vår uppfattning innebär vårt förslag en avsevärdkvalitetshöjning på vårt bistånd genom att avgjorda felsatsningar i krigförandeländer och i länder där ofattbara grymheter äger rum minskar och biståndettillförs medel till miljövård och till de enskilda organisationerna, där vårhjälp kopplas samman med ett djupt engagemang hos de enskilda människorna. I reservationerna 9 och 15 understryker vivikten av att återflödet av svenska biståndsmedel ökar. F. n. beräknas 40 %komma tillbaka till genom att biståndsmedel används för att köpasvenska varor och tjänster. Detta ärett unikt lågt återflöde. I propositionen pekas på en lång rad åtgärder för att ökaåterflödet, t. ex. samarbete med , information till och utbildningav svensk biståndspersonal och näringslivet samt ett förbättrat kontaktnät medde upphandlande myndigheterna i mottagarländerna och inom FN-systemet. Dessaåtgärder är nödvändiga och glädjande, men inte tillräckliga. Om återflödet av biståndsmedel ökade från ,vilket vi anser önskvärt och som mera motsvarar vad som är vanligt i mångagivarländer, skulle ytterligare 4 000 personer kunna anställas i svensktnäringsliv i jobb för , som skulle engagera och ge stortillfredsställelse och som borde bidra till att ge svenskt biståndviktig goodwill. Kanske dessa'jobb skulle ge en multiplikatoreffekt avbetydligt gedignare karaktär än jobb i ; de jobben har vi ju inte sett mycket av. Vi finner att våra svaga statsfinanser, somsocialdemokraterna ytterligare försvagat under sin korta tid vid makten, ochvår kraftigt negativa bytesbalans ställer bestämda krav på hur vi kan utformavårt bistånd. Ett sådant krav är att återflödet ökar. 'Vi har då lättareatt bära en högre biståndsnivå. Vi pekar på ett mer aktivt samarbete med näringslivet.Näringslivet i vid mening - innefattande kooperativa företag och andra - bordevara en självklar samarbetspartner i de flesta projekt. Det borde också vara möjligt att överlåta helabiståndsprojekt på företag, som då får svara för genomförandet av projekten.Sådana insatser kan med fördel kopplas till u-krediterna. Belastningen påSIDA;s ledningsresurser borde då minska. Viföreslår också att det obundna importstödet minskas. importstödinnebär ju i praktiken att våra biståndspengar används för inköp från andraindustriländer, som ofta själva har en hård bindning av sina biståndsmedel. För att öka återflödet kan man också dra ned bidragen tillde lokala kostnaderna. Att täcka de lokala kostnaderna i ett u-land innebär isjälva verket att ställa valuta till förfogande, som därefter kan användas förimport från andra länder än . Det finns också ett annat skäl att vara restriktiv när detgäller att täcka de lokala kostnaderna. Ett engagemang från mottagarlandetssida, som tar sig det uttrycket att man tar på sig de lokala kostnaderna, är juen god test på villigheten att ställa upp för ett visst projekt. Finns inte denviljan, skall vi som givarland säkert vara försiktiga, innan vi binder oss. Om hade överskott i bytesbalansen och om vi hadefull sysselsättning, skulle man möjligen kunna acceptera att vi betalade delokala kostnaderna. Men i det läge vi nu har är det, enligt vår mening, heltfelaktigt. En ökad samverkan mellan SIDA och svenskt näringsliv kange bieffekter. Det blir lättare för svenska företag att engagera sig i projektpå kommersiell basis. Sådana insatser kan, utan att över huvud taget belastaden svenska biståndsbudgeten, ge hög utvecklingseffekt. Som exempel på en lyckad samverkan mellan ett svensktföretag och SIDA vill jag nämna yrkesutbildningen i Kidutu i i börjanav . Flera hundra yrkesarbetare utbildades på kort tid.Riksrevisionsverket gav följande betyg; "Den i detta fall synbarligensmidiga och effektiva projektadministration som åstadkommits av ett enskiltföretag bör kunna ge biståndsarbetet en del uppslag." Man hör ofta i debatten om biståndet att viär tvingade att ta på oss ansvaret för driften vid pappersbruket i Bai föratt inte göra investeringen värdelös. I varje fall har vietnameserna lyckats fåoss att tro att vi är oumbärliga. Men så är ingalunda fallet. Ett land som medyttersta hänsynslöshet och med en teknisk skicklighet man motvilligt måsteerkänna använder sina ryska stridsvagnar T 55, sitt ryska artilleri och sinaryska luftvärnsrobotar av SAM-typ för att ge sig på oskyddade flyktingläger vidgränsen mellan och måste självfallet klara att driva ettpappersbruk - om viljan finns.'