prot · G60949 · 1982-12-31 00:00:00 — Vi menar atf frågan är utredd och aft utskottet i stället föraft skriva aft def kan bli fråga om en insats från departementets sida borde haföreslagit Vissa frågor rörande arbetsformer riksdagenatf uttala att en sådan bör göras. Jag ber atf få yrka bifall fill reservafionnr 2 av m.fl. AnL 10 (): Jag vill bara helt kortfattat erinra om vadjag sade i mitt tidigare anförande. Det rör sig här om aft införa sekretessinom etf område som inte har varit sekretessbelagt. Vi har då tycktatt man inte skall ange någon viljeinriktning. Vi har ingenfing emot att fråganbereds ytterligare, men på nuvarande stadium bör man enligt utskottetsuppfattning prioritera öppenhet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (sekretess hos allmänna försäkringskassor m. fl.myndigheter) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 18 förreservation 1 av i . 1 ledamot avstod från atfrösta. Mom. 8 (sekretess för vapenregister) Utskottefs hemställan bifölls med 167 röster mot 143 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskoftets hemsfällan bifölls. 1982/83:13 Granskning av riksdagensförvalfningsstyrelses verksamhet (redog. 1981/82:21 och 1982/83:9) Utskottets hemsfällan bifölls. 6 § Vissa frågor rörande arbetsformer Föredrogs konstitufionsutskottets betänkande 1982/83:14 omvissa frågor rörande arbetsformer. AnL 11GUNNAR i (m): har ägnat den tristanovembermånaden åt en intensiv mofionsslakf, som berört stora och väsenfiigaområden av samhällslivet. Om jag räknat rätt har en majoritet inom utskottethittills, inberäknat det nu föreliggande betänkandet om riksdagensarbetsformer, låt vara med växlande motiveringar, avstyrkt 37 motioner. Motdetta står 25 reservafioner och 16 särskilda yttranden. De nu nämnda talenutgör etf bevis så gott som något på den mannakraft med vilken utskottets äradeordförande gripit tagi klubban, och den frejdighet med vilken han förpassat enklare själarsofullgångna tankefoster fill den konstitutionella avstjälpningsplatsen. I ettav dessa 16 särskilda yttranden har jag tillåtit mig atf i all beskedlighetvarkunna mig över deras bittra öde och ansett dem åtminstone böra få en chansatf, förmedelsf en säkrad passage genom av utskotten åberopade , uppnå en slutlig reinkarnafion. Men, herr falman, det finns i detta betänkande ett annatsärskilt yttrande, avgivet av konsfitutionsufskotfefs moderata ledamöter, frånvilket jag måste rycka den tystnadens slöja som alltför ofta omgärdar sådanameningsyttringar, vilka därför i allmänhet endast blir lästa och kända av deambitiösa flickorna på korrekturet. Väl medvetna om aft makten, och med den äran ochhärligheten, i defta hus fillkommer Er, herr falman, och Er allena - låt varaaft den i vissa fall skall utövas i samråd med de vice talmännen - har vi införriksdagens förestående återflyttning fill likväl tillåtit ossaft i vår egenskap av valda ombud för folk fill falmannen i denna formförmedla några synpunkter på högtidliga öppnande. Dessa synpunkter är långtifrån originella - andra harframfört liknande före oss - men vi tror aft de är djupt rotade hos den svenskaallmoge ur vilken vi är framsprungna och vilken vi här företräder. Vi har allauppskattat falmannens strävan att låta riksmötena inledas med skönsång ochsträngaspel för att för stunden fördriva de tunga tankar som medvetandet omstatsverkets nuvarande bedrövliga tillstånd och omättliga behov väcker hos deeftersinnande. Def är oss också en glädje att få se konungen och def kungligahuset mitt ibland oss, även om placeringen av å ena sidan våra höga gäster ocher själv, herr talman, och å den andra musikanterna gjort ett något bakväntintryck, om uttrycket tillätes. De av oss som i en eller annan egenskap upplevt tidigareriksdagars öppnande i rikssalen har nog en minnesbild av att riksdagsöppnandetdå hade en mera genuin karaktär av utbyte av tankar, upplysningar ochönskningar för framtiden mellan vad som på den fiden var första respektiveandra statsmakten: kungen, som framförde regeringens programförklaring itrontalet, och falmännen, som gav varmhjärtade uttryck för bekymmeroch förhoppningar. Den nuvarande författningen har i princip givit enstarkare ställning i förhållande till regeringen, men kvar står atf kungen ärrikefs statschef, välgörande fri från polifiska bindningar i dagens frågor meni sin person förkroppsligande defta gamla rikes hävdvunna och obrutnasjälvständighet och självbestämmande. ägde öppnande rum vid entidpunkt, då regeringen kunde formulera sitt arbetsprogram genom trontalet ochstafsverksproposifionen. har sambandet med budgetpropositionen upphört,och regeringsformens stadganden leder till atf def efter etf val kan vara enavgående, och icke en tillträdande, statsminister som möter den nya riksdagen.En sådan situafion gör det naturligtvis svårare aft ge öppnandet ettprogrammatiskt innehåll. Def borde likväl inte vara omöjligt för falmannen, somriksdagens främste talesman, att ge akten ett sakligt Vissa frågor rörande arbetsformer Vissa frågor rörande arbetsformer innehåll,som för den svenska allmänheten - och för representanterna för andra nafioner -kunde markera konstitutionella uppgifter och kanske också ge uttryckför några av de känslor och förväntningar som vid varje särskild tidpunktmöjligen kan vara gemensamma för dem som här företräder folk. 1 deffall då regeringsskifte inte är aktuellt för öppnandeär det också naturligt aft statsministern här redogör för regeringens närmasteuppgifter och planer. Vi tror aft det är önskvärt aft riksdagsöppnandet har ettreellt innehåll och infe huvudsakligen har karaktär av konsert. Därutöver har vi den uppfattningen aft öppnandei princip, eller, som utskotfet säger, "normalf" skulle kunna äga rumi den nya plenisalen på under förhållandevis enkla former underdef andra och tredje året av en valperiod, medan varje ny riksdag efter etfriksdagsval skulle kunna öppnas under mera högtidliga former på rikssalen, som uppenbarligenär bättre lämpad för sådant ändamål än den nya plenisalen och som tillika ärden riksbyggnad där statschef av hävd brukat möta . Genomåterflyttningen till och har också kommitnärmare , vilket är rimligt eftersom den - som Berfil Fiskesjöhär har erinrat om - i vår nya författning intagit regeringens plats som förstastatsmakten, medan regeringen - nu på nedre - geografiskt ochkonstitutionellt blivit den andra i ordningen, symboliskt markerat av atftalmannen går före statsministern i rang och under särskilda omständigheter kankomma aft tjänstgöra som riksföreståndare. För oroade sig visstsomliga för aft den dåvarande polifiska situationen skulle inbjuda till en"tystnadens konformism" eller "konformismens tystnad" -vilketdera def nu var. Den oron var obefogad, men jag måste bekänna att jag häri understundom förnimmer en annan "konformismens tystnad",nämligen den atf man är ovillig att tänka om och känner sig säkrare om man utanatt ifrågasätta följer med strömmen. Vad jag här fört fram behöver dess bättre inte underkastasbeskedet från en voteringsmaskin, som summerar uppfattningarna också från ettantal ledamöter som av olika skäl inte har lyssnat på vad som blivit sagt.Makfen över oss alla, och över riksmötenas öppnande, ligger som vi vet hosfalmannen. En enkel riksdagsman, ja, även ganska många riksdagsmän tillhopa,väger lätt mot honom. Det är därför till herr talmannens med varm mänskligkänsla och lyhördhet för historiens vingslag förenade konstitutionellakreativitet som vi ställer våra förhoppningar, ja, rent av sätter vår Ht. Efter att ha uppehållit mig vid de framtida riksmötenasbegynnelse skall jag nu fill sist-, herr talman, också beröra den reservation,som moderater avgivit beträffande offentligautskoffsuffrågningar. Den offenfiiga debatten i vårt land har ,infe minst genom televisionens förmedling, blivit allt livligare. Ivrigajournalister förskaffar sig på skilda sätt, ofta under direkt medverkan av depolitiska förgrundsfigu- rerna själva, snabba möjligheter atf utfråga eller t. o.m. "grilla" personer, som bär ansvar eller anses speciellt välinformerade i aktuella samhällsfrå-. I den stora demokrafin i väster har allmänheten ocksåmöjlighet att på sådant sätt följa inträngande offenfiiga utfrågningar, somäger rum i kongressens utskott. De som leder sådana utfrågningar har för dennauppgift - i motsats fill den svenska televisionens förhörsledare - etfmedborgerligt mandat. I riksdag förekommer - jag skulle tro i ökandeutsträckning -också utfrågningar, fast bakom utskottens stängda dörrar. I åtskilligafall redovisas dessa sedermera utförligt i utskottens betänkanden. Defta gällerkanske främst konsfitufionsutskottet, vars granskningsbefänkanden på senare årinnehålUt omfångsrika stenografiska referat över vad som därvid förekommit. Förnågra år sedan redovisade socialutskottet på liknande sätt en omfattande"hearing" med många experter i sitt betänkande angåendebefolkningsfrågan. Tidsinfervallef mellan utfrågningarna i utskotten ochderas publicering kan emellerfid vålla svårigheter, och det surrogat, somnyhetsjournalisternas ofta hårda bevakning av utfrågade och utfrågareomedelbart efter utfrågningen utgör, kan medföra att ofullständiga ellermissvisande uppgifter omgående publiceras, medan intresset för att återge defsakliga innehållet i de slufiiga utskrifterna kan försvagas. Mot denna bakgrundmåste man allvarligt fråga sig, om def inte är bättre aft utfrågningar iärenden av större allmänt intresse, där def inte finns anledning atf befara attuppgifter av hemlig natur kommer aft beröras, i princip kan göras fillgängligaför offentligheten. Låt mig emellertid, herr falman, starkt betona att dettaenbart gäller utfrågningar. Det kan infe bli fal om att utskottens därefterföljande överläggningar skulle bli offentliga. Vid tidigare behandling av denna fråga har man bl. a.ansett att f. n. inte har några lokaler, som skulle lämpa sig föroffentliga utskoffsuffrågningar. Förhoppningsvis kommer efteråterflyttningen fill att där kunna finna utrymmen, som skullekunna tillgodose etf sådant behov. Personligen anser jag offenfiigautskoffsuffrågningar i vissa ärenden av större allmänt intresse vara ensakligare och justare redovisningsform gentemot den intresserade allmänheten änsubjekfiva, stundom inkvisiforiska skådeprocesser, ledda av personer utarimandat från medborgarna. Med det sagda ber jag, herr talman, atf få yrka bifallfill den reservation avseende mom. 3 i utskottets betänkande, som avgivits avAnders m. fl. Vissa frågor rörande arbetsformer I defta anförande instämde , ,, , , Hans Nyhage, och (alla m). 5 protokoU 1982/83:479 Vissa frågor rörande arbetsformer AnL 12KARIN AHRLAND (fp): i ägnade största delenav sitt anförande åt atf prisa traditioner. Jag har inget emot traditioner, menegentligen beklagar jag att def börjar bli en tradition aft en folkpartistvarje år står här i talarstolen och talar om det som jag tänker ta upp och somkanske har ett större politiskt intresse än öppnande, nämligen hurvi verkligen arbetar i defta hus. Def gäller alltså möjligheterna filloffenfiiga utskoffsuffrågningar. Från folkparfiet har vi drivit kravet på sådanautfrågningar. Och vi tänker fortsätta att göra det, för vi är övertygade om atfdef är ett klokt krav. Vi räknar faktiskt med atf förnuftet kommer att segra idenna fråga i framfiden. Det har, herr talman, blivit ganska vanHgt attriksdagens utskott anordnar utfrågningar av personer utanför , som harspecialkunskaper eller viss värdefull informafion aft ge i enskilda ärenden.Det är uppgifter som infe finns med i riksdagsmännens mofioner - vilka iallmänhet avslås - eller i regeringens propositioner. Det rör sig sällan omstatshemligheter men mycket ofta om ämnen som har stort allmänintresse. Vi i folkparfiet ser det som viktigt för aft den allmännadebatten skall kunna föras så sakligt som möjligt att politiker och andradebattörer, sådana som risar eller rosar oss, har fillgång till sammainformafion. Def är också så, som def står i folkpartimofionen 1981/82:1638 avTorkel m. fl., aft det är väsentligt för allmänhetens förtroende för devalda representanterna/ polifikerna aft man har tillgång fill sammabeslutsunderlag som politikerna. finns det som bekant ingen möjHghet förallmänhet och press att närvara som åhörare vid utskottssammanträdena. Jag vill i sammanhanget understryka aft det inte är frågaom atf utskottssammanträdena skall vara offentliga i alla ärenden eller närdebatten inom utskotten förs. Självfallet måste debatten få föras bakom stängdadörrar. Det är bara fråga om att allmänheten skall ha möjlighet att få del avden ufifrån kommande information som utskottet får innan ärenden avgörs. Deninformationen kan faktiskt påverka utskottens ställningstaganden, och då är defrimligt att också allmänheten får kännedom om den. Def är f. ö. som i sade infe allsovanligt aft denna information ändå på ett eUer annat sätt kommer fillallmänhetens kännedom, men då är def allfid fråga om andrahands- ellerfredjehandsinformation. Vi tycker det vore bättre med en direkt information. I folkparfimofionen föreslås aft förutsättningen föroffentliga utskoffsuffrågningar skall vara atf utskottens ledamöter är enigaom def. har i en likalydande reservafion yrkat aftutskottssammanträdena skall vara offenfiiga om minst en tredjedel avledamöterna begär offenfiiga utfrågningar. Vi i har fidigare intagit den ståndpunkten,men vi hade hoppats och trott att det skulle vara lättare atf nå gehör förförslaget om offentliga utskotfsuffrågningar om vi i stället gick på linjen attsamtliga ledamöter måste vara eniga om det. Då, menade vi, borde def ha varitlättare för andra partier att ge upp sittmotstånd. Vi gjorde alltså etf försök atf sträcka ut handen. Men, och det ärbara att beklaga, socialdemokraterna var tydligen inte beredda att fa dennautsträckta hand. Jagyrkar, herr falman, självfallet bifall fill vår reservation nr 2 med förslagatt offentUga utskoffsuffrågningar skall användas i de fall då samtUgaledamöter av utskoffef är eniga härom. Eftersom tankegångarna i den moderatareservationen är desamma som i min reservafion kommer jag, för den händelsereservafion 2 faller, att rösta på den moderata reservationen, nrl. AnL 13 (): Jag skall i korthet beröra de inlägg som här har gjorts av GunnarBiörck i och . Först ett par ord om öppnande. Defär riktigt atf utskottet erinrar om att def ankommer på falmannen aft eftersamråd med vice falmännen fastställa ordningen för riksdagensöppningssammanfräden. Jag skall självfallet infe genom någon polemik förmenaGunnar aft framföra synpunkter på detta. Men jag vill understryka en saki utskoftets uttalande, nämligen när vi säger aft öppnande bör ägarum i plenisal. Def är ett bestämt förord från vår sida. Defsammanhänger med den förändring som har skett, när vi i grundlagarna harskrivit in parlamentarismens princip. Där står inte längre atf "Konungenäger allena styra riket". All makt skall nu utgå från folket, ochriksdagen är folkefs främsta organ. Def är då naturligt att öppnandesker i plenisal. Sedantill en fråga som har varit något av en följetong, nämligen kravet påoffenfiiga utskoffsuffrågningar. Det råder enighet om att utskottens förhandlingaräven i fortsättningen skall vara slutna. Likaså finns i mofionerna krav påspärrar när det gäller beslut i utskotten om att man skall arrangera sådanautfrågningar. Där föreslås från ett håll aft en tredjedel av utskottetsledamöter skall kunna förorda detta och från ett annat håll att def krävsenighet i utskottet för att en sådan utfrågning skall kunna komma fill stånd. Jagvill gärna påpeka att de utfrågningar som vi har i utskotten far sikte påatt komplettera det skriftliga material som utskottet fidigare har begärt in.Utfrågningar framstår då inte såsom meningsfyllda för allmänheten, eftersom deju har etf så klarf samband med den slutna ärendebehandlingen. Defristående utskotfsförhör som man möjligen kan tänka sig innebär, såvitt jagkan bedöma det, inga stora fördelar för massmedia, som ju i vårt öppna samhällehar så många andra möjligheter att utfråga företrädare för administration ochmyndigheter. GunnarBiörck tycktes se utfrågningar inför utskott såsom något av etf alternafiv fillutfrågningar där massmedia medverkar. Men en av massmedias vikfiga demokratiskafunktioner är att granska makthavare av olika slag, och där tror jag inte att manskall förorda någon inskränkning. Defär en aning ovidkommande aft göra jämförelser med de utfrågningar som sker ikongressutskotten i . Vi vet att relationerna mellan kongressen och Vitahuset är andra än mellan och regeringen. Vi har ett parlamentarisktsysfem. Vi har här i redan nu helt andra möjligheter atf ställaregeringen fill ansvar, t. ex, i interpellafions- och frågedebaffer, vilkagivetvis är öppna för offentligheten. Meddenna mofivering vill jag yrka bifall fill utskottets hemsfällan på samfiigapunkter. AnL14 i (m): I den här diskussionen, som uppenbarligen gäller två punkter, delsriksmötets öppnande, dels utskoffsuffrågningarna, vill jag för min del säga attjag icke kan finna aft def förhållandet att vi har ett parlamentarisktstatsskick nödvändigtvis kräver aft man under alla omständigheter skallförlägga öppnande tiU plenisalen. Jag kan mycket väl tänka mig attett högtidligt öppnande av varje nyvald riksdag kan ske i rikssalen, som ärmycket bättre lämpad för defta ändamål. Jag vill erinra om attrikssalen också fillhör svenska folket. Beträffande det öppna samhället är det inget tvivelom att och företrädare har velat öppna def litet merapå glänt än vad den socialdemokrafiska majoriteten har önskat, atf def finns så många andra möjligheter, Def är just def som ärproblemet, därför att det kallar för granskning av makthavare kanske på olika sätt. Vi kan naturligtvis aldrig på något sätt förbjudamassmedierna aft verksfälla sin granskning. Men de seanser där som jag varitvittne fill och de seanser som jag för egen del upplevt i socialutskottet ochkonstifufionsufskotfet visar att de s. k, makthavarna har fått en väsenfiigthederligare och mera rimlig behandling vid utskoffsuffrågningarna än vad demånga gånger får när de utsätts för ett koppel från massmedia. AnL 15 (): Jag måste säga atf jag blir något förvånad över sätt attdra slutsatser när det gäller utskoffsuffrågningarna. Han påpekade att dagensutfrågningar som sker i utskotten far sikte på aft komplettera def skriffiigamaterial som ledamöterna har. Det är rätt. På den punkten är vi eniga. Men dådrar slutsatsen aft def därför infe är meningsfullt med offentUgautfrågningar. Enligt min uppfattning, herr falman, är def meningsfullt att göraufskoftsutfrågningarna offenfiiga just därför att allmänheten och massmedia skallha fillgång fill samma informafion som utskottets ledamöter har. Man får ändålov aft anta att de olika utskott som har sådana här utfrågningar, precis somvi gör i konstifufionsufskotfet, lyssnar på den information som ges och kanskefaktiskt låter den informafionen påverka ställningstaganden. Om man inte ärberedd atf lyssna och ta del av det kompletterande materialet, då behöver maninfe ha någon utfrågning alls, Def har vi infe i de flesta ärenden, Def är häralltså fråga om enmöjlighet atf öppna det hela. Sedan menar atf def infe finns någotintresse från journalisters sida. Jag undrar väldigt mycket om frågat någon annan journalist än sig själv om de verkligen infe skullevilja vara med om offenfiiga utskotfsuffrågningar i vissa fall. sade atf det här är enföljetong. Det håller jag med om. Jag bara tänker på atf på den fid jag var ungoch läste följetonger hade de allfid etf lyckligt slut. Jag hoppas att den härfrågan kommer att få ett lyckligt slut . Då är def ett bifaUfill önskemålen om offenfiiga utskoffsuffrågningar. Vissa frågor rörande arbetsformer AnL 16OLLE (): Def framgår av denna debatt att varken GunnarBiörck i eller är villig att fillgodose def som kanskeskulle kunna vara ett massmedieinfresse, nämligen att man helt skulle öppnautskotfsförhandlingarna för pressen, Def vill de inte göra. Då fillät jag migaft säga att utfrågningar som är ryckta ur sitt sammanhang och som hartillkommit för att komplettera det arbete som utskottet utför i slutna rum,infe kan ha särskilt stort intresse. Pressen har, i vårt öppna samhälle, såstora andra möjligheter att komma fill fals med administrafion och olikamyndigheter, sade att problemet är aft det finns andramöjHgheter för pressen - jag förmodar att han bl, a, menar genom s, k,skjufjärnsjourna-lisfik -. att komma fill fals med olika offenfiiga personeroch även privatpersoner i maktställning. Detta "problem" får viverkligen finna oss i att leva med i en demokrati av den typ som vi har ochdenna demokrafi är jag en varm anhängare av. Om man skall tala om symbolvärden i samband med riksmötetsöppnande, tycker jag atf def har ett symbolvärde att detta öppnande sker iriksdagen och därmed markerar maktposition i vårt samhälle, AnL 17 i (m): Def finns två ord som jag tycker ganska illaom. Det är orden makt och maktposifion. Jag är inte säker på att det ärnödvändigt för att på något sätt hävda sin maktposition, Jag tyckerdäremot att def är viktigt att hävdar sin rätt, men också att den harförståelse för samarbete. Jag begärde emellerfid ordet, herr falman, för aftåterigen återvända fUl "de andra resurserna".Skjutjärnsjournalisterna blir vi ändå infe av med, sade , Nej, defkan väl hända. Men def kan också hända atf publicerandet av material från enutfrågning inom ett utskott när det av journalisterna anses som"hett" skulle kunna fungera som ett exempel på hur saker och fingegentligen bör göras. AnL 18 (): Jag kan inte förstå att utskottsfrågorna skulle vara ryckta ur sittsammanhang om någon lyssnade på förhöret. Den som kommer fill etf utskott kanfaktiskt gå fill vaktmästarna och be att få läsa de motioner som behandlas, ochvederbörande kan ha läst den proposition som behandlas, dvs, def skriffiigamaterial som ledamöterna har före utfrågningen. Därför kan jag infe förstå aftfrågorna skulle vara ryckta ur sitt sammanhang, säger att pressen har så stora andra möjligheter att fa reda på vadsom har hänt. Det är alldeles rätt, , Eftersom journalisterna intefår vara med på dessa utskoffsuffrågningar, far de reda på vad som har häntgenom läckor. Säga vad man vill om läckor, men de är infe allfid objekfiva -def kan jag försäkra. Och de ger allfid andra- eller tredjehandsinformafion.Det vore bättre, om journalisterna kunde sitta med i utskottet och höraordentligt från början. AnL19 (): När utskoffsuffrågningar av regeringsledamöter eller myndighetspersonerblir aktuella är def, , i samband med överläggningen i utskottet.Då kan def uppkomma etf behov av kompletteringar. Därför anser jag att minkarakteristik är riktig. Mankan utan tvivel visa större öppenhet från utskottens sida efter behandlingen avett ärende, exempelvis genom atf anordna presskonferenser. Därmed skulle manfillmöfesgå både intresset av att frågan presenteras i sitt sakligt riktigasammanhang och intresset av att synpunkterna snabbt läggs fram införoffentligheten. Då skulle man också undgå dessa litet trista läckage. GunnarBiörck i tyckte inte om ordet makt. Vår historia visar att vi harsträvat efter atf eliminera möjligheterna fill en personlig kungamakt, och denutvecklingen skedde även under fidigare grundlagar. Men parlamentarismensprincip skrevs in i den senaste grundlagen och kodifierade därmed en utvecklingmot ett parlamentariskt styrelsesätt. Därför tycker jag aft def är rimligt attvi från den tidpunkten öppnar riksmötena i och därmed markerarfolkstyrets betydelse i def svenska samhället, AnL20 (): Jag noterade med glädje att talade om större öppenhet.Det uppfatfar jag som ett steg i rätt riktning. Jag kanske infe behöveråterkomma . Överläggningen varhärmed avslutad. Mom. 3 (offenfiigautskotfsuffrågningar) Reservafion1 av m. fl., som ställdes mot reservafion 2 av ,antogs till konfraproposifion genom votering med uppresning. I huvudvoteringen bifölls utskottefs hemsfällan med211 röster mot 97 för reservafion 1 av m. fl. 2 ledamöter avstodfrån aft rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:15 Ändring iindelningslagen (prop. 1982/83:48)