prot · G609145 · 1982-12-31 00:00:00 — av arbetskraften -en siffra som visserligen är hög men som också kan noteras i en del andra län.Om vi också lägger till dem som är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärderav olika slag befinner sig dock av vår arbetskraft utanför denreguljära arbetsmarknaden. Det kan jämföras med motsvarande siffra förriksgenomsnittet, som är . - Speciellt besvärligt är läget förByggnadsarbetareförbundets medlemmar, där arbetslösheten uppgår fill . -Bilden av arbetsmarknaden i länet blir knappast komplettom man inte också tar hänsyn till det stora antalet förtidspensionerade, somutgör av . Det är den största andelen i riket och50 % högre andel än riksgenomsnittet. Den höga andelen kan inte förklaras med att hälsolägetskulle vara så mycket sämre än i riket i övrigt utan har sin orsak i länetsbesvärliga arbetsmarknad. Andelen personer sysselsatta i halv- och helskyddat arbeteär nära dubbelt så hög som riksgenomsnittet. Antalet sysselsatta iSamhällsföretag utgör av den totala industrisysselsättningen i länet. Härtill kan läggas att några av våra viktigaste företagsviktar. Exempelvis är Mekaniska i försatt i konkurs,och i i kommun är nedläggningshotad, vilketkommer att få svåra konsekvenser på vår redan mycket besvärliga arbetsmarknad. Vi har ett stort födelseunderskott i länet.Befolkningsfördelningen är unik med en enda egentlig tätort. ärdet minst industrialiserade av alla län, och den totala sysselsättningen ärbland de lägsta i landet, räknat på befolkningen i akfiv ålder. Den negativa utveckling som jag här försökt beskriva harförmodligen skett mer odramatiskt än på många andra håll i landet. Dennäringslivssammansättning länet har, med låg industriandel, för med sig attlänet inte påverkas så starkt av konjunktursvängningar. Näringslivsutvecklingenoch arbetsmarknaden genomgår därför sällan dramatiska och uppseendeväckandeförändringar. Det allvarliga är i stället att utvecklingen sker genom Nr 145 gradvisa och föga uppseendeväckandeförändringar. Det sätt på vilket Onsdagenden utvecklingen i länet sker är medsannolikhet en viktig förklaring till att den 11 mai1983 allvarliga situation länet befinnersig i inte uppmärksammas i högre grad. Sex av våra åtta kommuner är bland de tio mest skattetyngda kommunerna Regionalpolitik ' landet. Vi har en genomsnittligutdebitering på . kan nämnasatt A-länet har en genomsnittlig utdebitering på . 29:23kr. Om man i dessa tre län höjdeutdebiteringen till den nivå som gäller i , skulle A-länet ha 1300 miljoner mer att använda för gemensamma angelägenheter, 770miljoner och 500 miljoner mer. Åre kommun har i utdebitering . Om höjde till Åres nivå, skulle man fä 122 miljoner mer attanvända i kommunala insatser. Skillnaden motsvaras inte till någon del av attinnevånarna i Åre kommun skulle ha en motsvarande högre servicenivå äninnevånarna i kommun. Vi är långt ifrån det mål som sattes upp förskatteutjämningssystemet, nämligen lika standard till lika pris. Jag har velat understryka det här för att visa på debrister som finns i nuvarande skatteutjämningssystem och nödvändigheten av attdet sker förändringar i underlagsberäkningarna, så att de högre kostnaderna förkommunal verksamhet i Norrlandslänen fullt ut skall beaktas. skall det sägas att allt inte är nattsvart i vårt län -tvärtom. Förutsättningarna för jord- och skogsbruk är goda. Länet har t. ex. av landets skogsråvara. av den avverkade volymen vidareförädlasemellertid i länet. Länet är en av landets största vattenkraftsproducenter.Länet har ytterligare utbyggbar vattenkraft. Tillgången till andraenergiråvaror som torv och flis är också god. Länet är ett nyupptäckt minerallän. harlovande fynd av metaller och mineraler gjorts på flera håll i länet. Länet är en mycket stor turistregion. Turistnäringen ger lika stor sysselsättningseffekt som vartdera jord- och skogsbruket. Östersundsregionen är ett konkurrenskraftigt alternativvid fortsatt decentrahsering av statlig verksamhet från . Den ekonomiska expansionen i de angränsandeTröndelagsfylkena i kan ge länets näringsliv intressantautvecklingsmöjligheter. Den småskaliga näringslivs- och samhällsstruktur somdominerar länet kan också komma att vara en positiv utvecklingsfaktor iframtiden. Vi har inom länet ansträngt oss för att utveckla detnäringsliv vi har och i övrigt ta till vara de möjligheter som finns. Vi är dock medvetna om att om den negativa utvecklingen skall kunna vändas, räcker inte länets egna resurser till, utan då krävs statliga insatser av olika slag. Vi har i länsuppvaktningar fill regeringen, i riksdagsmotioner och på andra sätt redovisat konkreta förslag till åtgärder, som med blygsamma statliga insatser på ett påtagligt sätt skulle förbättra vår situation. 100 Vi har - jag höll på att säganaturligtvis - inte fått några bifall till våra motioner.Det går ju inte till så här i huset. Vi är dock medvetna om att förslag ochidéer som vi på det sättet och på andra sätt har fört fram undersöks och beredsi . Vi har stora förväntningar men ställer också stora krav påatt den socialdemokratiska regeringen seriöst prövar våra förslag. Jag har, herr talman, inget yrkande men har känt ett behovav att försöka ge en bild av vår situation. Jag har försökt förmedla den orosom människorna i värt län känner , med fortsatt utarmning, vikandesysselsättning, ungdomar som flyttar osv., men också förmedla en optimism ochframtidstro som vi känner, i vetskap om att vårt län inte bara har problem. Därfinns också unika resurser av olika slag som, rätt utnyttjade, förutom attförbättra situationen i också på ett påtagligt sätt skulle kunnabidra till att föra ur den ekonomiska krisen. I detta anförande instämde och (båda s). 58PAUL (): En av hela 58 mofioner som behandlas iarbetsmarknadsutskottets betänkande 23 är nr 1068, som väckts av osssocialdemokrater på Skaraborgsbänken. Den motionen bygger på ettsysselsättningspolitiskt program som vi antog vid distriktskongress.Dessutom har vi hemma i länet fem arbetsgrupper i gång som närmare bearbetar deolika avsnitten i programmet. Det handlar om byggande, byggnadsmaterial- ochmöbelindustri. Det handlar om energiplanering och utnyttjande av olikaenergislag. Det handlar om jordbruk, skogsbruk och livsmedelsindustri. Dethandlar om verkstadsindustri och slutligen om trafik och turism. På det sättet försöker vi själva, hemmavid så att säga, gåigenom länets olika möjligheter för att skapa en bättre arbetsmarknad.Jag tycker att det ligger i linje med vad industriministern sade här alldelesnyss, att man skall ta lokala initiativ för att se vad man kan göra själv.Sedan kan man då hoppas på regeringens stöd i olika sammanhang. För att nu spara kammarens tid skall jag nöja mig med attmed några ord kommentera byggandets betydelse för sysselsättningen. hade vi en stabilarbetsmarknad i . Vi hade låg arbetslöshet, betydligt lägre änlandet i genomsnitt. Den skaraborgska industrin gick bra, konkurser ochnedläggningar var sällsynta. Den hemfnamarknadsbaserade möbel-, inrednings- ochbyggmaterialindustrin körde för fullt. Fram fill den tidpunkten utgjordebyggandet, såväl det privata som det offentliga, en betydande motor i landetsekonomi. Som bekant har byggandet stora spridningseffekter avpositiv art för andra näringsgrenar i samhället. Man räknar faktiskt med attvarje byggnadsarbetare som står i produktion indirekt ger jobb åt fyra ä femanställda i andra branscher. På så sätt har byggandet positivasysselsättningseffekter inom transportnäringen, byggmaterial-, metall- ochmöbelindustrin, för att nämna några sektorer. , särskiltunder de borgerliga sex åren 1976-1982,har byggandet rasat i stor omfattning inom såväl privat som offentlig sektor.Detta har fört med sig stor arbetslöshet, inte bara inom byggnadsindustrin utanäven i andra delar av näringslivet. Neddragningen av byggande och investeringar är enligt våruppfattning en av de största orsakerna till att vi har en så hög arbetslöshet . Som vi framhåller i motion 1068 måste vi nu på nytt satsa på byggandet somen motor i ekonomin. Särskilt i , där vi har en starkkoncentration av byggmaterialindustri i form av cementtillverkning,isolermaterialframställning, inredningsindustri och möbeltillverkning har neddragningenpå byggområdet därför haft mycket negativa konsekvenser. Arbetslösheten iSkaraborgs län ligger f. n. klart över riksgenomsnittet; det framgår av dettabellmaterial söm finns i arbetsmarknadsutskottets betänkande. Detta visar attca 5 700 skaraborgare nu går utan jobb. Det innebär av den arbetsförabefolkningen, vilket är att jämföra med riksgenomsnittet på . Lägger mandärtill arbetslösa i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning, så finnerman att av länets arbetsföra befolkning står utanför den reguljäraarbetsmarknaden. För riket i dess helhet är siffran . Med dessa siffror har jag velat visa att dettidigare, som man ofta sade, välmående nu har börjat drabbas avbetydande sysselsättningssvårigheter. Dess bättre har vi nu fått ensocialdemokratisk regering, som tydligen är beredd att på nytt satsa påbyggandet som draghjälp åt sysselsättningen. Det är ju inte många ord som arbetsmarknadsutskottetkostar på sig i betänkandet med anledning av vår motion, och det är välförståeligt, så många motioner som man hade att behandla. Pä s. 58 säger manemellertid att utskottet delar vår uppfattning att det är av stor betydelse attbyggverksamheten åter kommer i gång. Man hänvisar i sammanhanget tillregeringens ställningstagande härvidlag. Det finns anledning att notera attsedan den nya regeringen tillträdde har det hänt enhel del på det här området, inte minst för . I samband med det s. k. krispaketet fick vi iSkaraborgs län 32,5 milj. kr. till tidigarelagda statliga byggprojekt. Ikompletteringspropositionen har länet fått ytterligare 29 milj. kr. Det innebär att har fått 61,5 milj. kr. Jag tillåter mig tvivla på att vi hade fåttdessa sysselsättningsskapande åtgärder för länet, om vi fortfarande hade haften borgerlig regering i kanslihuset. I motion 1982/83:1946 föreslog vi socialdemokrater på Skaraborgsbänkenatt vägen frän Snipebo till Stenunga mot länsgränsen tillÄlvsborgs län skulle byggas ut dels för att förbättra trafikförhållandena idessa områden, dels för att skapa nya arbetstillfällen. avslog den motionen. Nublir den emellertid av allt att döma bifallen i efterhand, eftersom den liggermed bland de projektsom föresläs genomförda i vårt län enligt kompletteringspropositionen. Vi tackar för detta och konstaterar att man ibland kanlita mera på regeringen än på . Även älvsborgarna kan i det här sammanhanget känna signöjda, eftersom de får 17,8 milj. kr. för 43:ans fortsättning till Stenunga. Slutligen, herr talman, vill jag hänvisa fill denredogörelse som länsarbetsnämnden i tillställdearbetsmarknadsstyrelsen då det gäller utsikterna på arbetsmarknaden i Skaraborgunder . Efter att bl. a. ha konstaterat att den offentliga sektorn nuanställer betydligt mindre personal än tidigare, befarar man att de senasteårens ökning nu kan förbytas till en reell nedgång i denna sektor. Sedan sägerlänsarbetsnämnden följande: "Nämnden vill i det här sammanhanget betona att den ipraktiken inte ser någon motsättning mellan å ena sidan en ökad sysselsättningi den offentliga sektorn och, ä andra sidan, industrins möjlighet att vid enkonjunkturuppgång kunna fä erforderlig personal. I nuvarande läge i länet med10 000-11 000 personer utanför den reguljära arbetsmarknaden finns, vadarbetskraften beträffar, utrymme för betydande ökning av sysselsättningenoavsett bransch eller samhällssektor." Såvitt jag har kunnat förstå står länsarbetsnämnden heltenig bakom detta principiellt viktiga uttalande. Såväl näringslivetsföreträdare som de borgerliga partiernas företrädare och även vissa moderaterhar skrivit under på det här. Detta bör vara en tankeställare för bl. a.moderater som tror sig lösa sysselsättningsproblemen och landets ekonomiskaproblem genom hårda nedskärningar inom den offentliga sektorn. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan. I detta anförande instämde , , och (alla s). 59MARGÖ (vpk): Det är inte lätt att koppla regionalpolitiskabeslut till människors liv och vår vardag. Länkningarna mellan de politiskaprocesserna och olika gruppers behov är otydliga och nästan omöjliga atturskilja. Efter att ha lyssnat på debatten här är jag inte ens säker påatt det är om oss människor, värt liv och våra möjligheter som man har talat.Det har använts ord som selektiva och generella åtgärder, och man har talat omindustrins strukturella krisbranscher. Jag måste erkänna att jag inte alltidhar förstått innebörden av de här uttrycken - men det kanske inte spelar sästor roll, för jag tror inte att talaren själv alltid har varit helt klar övervad som har menats. Som målen och riktlinjerna sammanfattas i den senasteregionalpolitiska propositionen, antagen 1982, skall regionalpolitiken ävenverka för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Jag vill veta vilkaregionalpolitiska åtgärdersom har vidtagits i i jämställdhetssyfte. Jag vill också veta omman försöker initiera forskning inom detta område. I den regionalpolitiska planeringen görs beskrivningar avhur situationen i olika regioner ser ut och hur det kan komma attse ut framöver. Man försöker ringa in de områden som är regionens svaga punktereller utvecklingsmöjligheter. Länsplaneringens regionala problembilder ägnarstort utrymme åt industribranschers utveckling i kvantitativa termer. Menkopplingen mellan befolkningens behov, eller välfärden, och industrinsstrukturförändring är tunn. Några djupare diskussioner ur ett socialtperspektiv görs knappast. Kvinnoperspektivet når bara fram till att fastställayrkesverksamhetsgraden i olika åldersgrupper särredovisa denkvinnliga arbetslösheten. Barnens villkor i samhället reduceras till antaletbarnomsorgsplatser, kopplat till kvinnornas möjlighet att få arbete. Regionalpolitikensverkningar mäts i ekonomisk effektivitet. Ett värdefullare och intressantaremått borde vara den sociala effektiviteten. Mätt med de traditionella ekonomiska måtten är Stockholmslän en gynnad region. Den manligt traditionella synen pä regionalpolitiken kankanske förklara att inga Stockholmspolitiker anser det viktigt att talaför sin region. Jag tyckte att litet väl hastigt avfärdadeStockholmsregionens problem med en hänvisning till att problemen är av annanomfattning i landet i övrigt. Det är ju en helt uppgiven uppfattning. Om manutgick från den skulle vi kunna avstå frän åtgärder, för säkert ärsituationen värre någon annanstans. har den högsta förvärvsfrekvensen, och härtjänar vi mest pengar. Vi har alltså den högsta ekonomiska välfärden. Men vihar också den högsta kriminaliteten, det största drogmissbruket och den värstautslagningen. Vi har förmodligen också det största antalet skilsmässor,självmordsförsök osv. I finns den största arbetslösheten iabsoluta tal. har drabbats hårdast av den industriellanedläggningen. försvann 40 000 industriarbetsplatser. Vi harhär i också den största boendesegregationen. Vissa områden sombetraktas som exklusiva har också en god service och en bra miljö. Andraområden har sociala problem och dålig service. I ett storstadsområde somStockholm är det plånboken som avgör var man bor. Det förhållandet tror jaginte är jämförbart med situationen pä någon annan plats i landet. Här iStockholm är det också plånboken som f. n. avgör om man över huvud taget harråd att bo. Vissa gynnade grupper kan utnyttja det bästa av välfärden, men förde sämst ställda är välfärd inte tillgänglig. Klassklyftorna märkstydligast i ett storstadsområde, och de kommer att förstärkas i takt med enkrympande arbetsmarknad och ökade besparingar inom den offentliga sektorn. Vad korrimer att hända på arbetsmarknaden i Stockholmunder sett ur kvinnoperspektiv? Kvinnorna finns traditionellt inomhandel, serviceyrken och offentlig sektor. Av de kommunal- ochlandstingsanställda är kvinnor. Inom hälso- och sjukvården är deanställda kvinnor till . Vi har en ensidig arbetsmarknad med dominans inomtjänstesektorn, där tre fjärdedelar av de sysselsatta arbetar. Det som nuhänder på arbetsmarknaden är att handelssektorn minskar, och inom kommuner ochlandsting råder här i praktiskt taget anställningsstopp.Den nya teknik som gör intåg på kontorssidan, t. ex. i form av ordbehandlingsmaskiner,kommer ytterligare att minska tillgången på arbeten för kvinnor. Jag vill hävdaatt den nya tekniken till största delen kommer att bli ett storstadsproblem.Det är i storstäderna som kvinnorna främst kommer att förlora jobben på grundav den nya tekniken. På så sätt riskerar vår nya kvinnogeneration att ställasutan arbete. De unga kvinnor som utbildar sig finns till största delen inomvård-, kontors- och serviceinriktad utbildning. Arbetslösheten är allra högstbland flickor i åldern . Byggs därtill inte barnomsorgen ut, kommer vikvinnor att drabbas dubbelt. Den offentliga sektorn är ett av de fä regionalpolitiskastyrmedel som staten förfogar över. Då borde den användas, som vänsterpartietkommunisterna förespråkar i motion 1117. Jag yrkar bifall till reservation 18. Avslutningsvis efterlyser jag ett kvinnoperspektiv iregionalpolitiken. Kvinnor som bred grupp har speciella erfarenheter tillägnadegenom de roller som kvinnor fortfarande har i samhället. Till viss del är debehov och önskningar som uppstår genom dessa erfarenheter okända, eller snarareosynliga, i den manliga beslutssfären eller har en låg prioritet. Att planera innebär att föreställa sig framtiden.Prognoser över produktion och förvärvsarbete har ofta visat sig slå fel, trotsatt man har haft ett gott faktaunderlag. Om kvinnors och mäns skilda roller ocherfarenheter skapar olika bilder av verkligheten, då finns det också fog föratt tro att idéer och förslag till lösningar skulle se annorlunda ut om kvinnorserfarenheter och kunskaper förs in i samhällsplaneringen. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vidett senare sammanträde. 5 § Anmäldes och bordlades Förslag 1982/83:22 revisorersförslag angående och försvarsplaneringen 6 § Anmäldes och bordlades Motion 1982/83:2436av och i (förs.1982/83:24) 7 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:49 Ändring i taxeringslagen (prop. 1982/83:105) 1982/83:34Anslag till rättshjälp m. m. 1982/83:100 delvis) 1982/83:35 Anslag tillbrottsförebyggande rådet (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:37 Ändringar inarkotikastrafflagen m. m. 1982/83:141) 1982/83:21Främjande av mänskliga rättigheter 1982/83:22Nordiska ministerrådets allmänna budget för m. m. 1982/83:169) 1982/83:23 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden 1982/83:27Anslag på tilläggsbudget III (prop. 1982/83:125 delvis) 1982/83:28 Vissa anslagur kyrkofonden, m. m. 1982/83:160) 1982/83:29 Nordiskt kultursamarbetem. 1982/83:164) 1982/83:31 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1982/83:21 Anslag fill gymnasialaskolor m. m. 1982/83:100 delvis och prop. 1982/83:120 delvis) 1982/83:36 Uppskov med behandlingenav vissa till utskottet hänvisade ärenden 1982/83:22Anslag till invandring m. m. 1982/83:100 delvis) 1982/83:28 Godkännandeav en av internationella arbetskonferensen antagen konvention (prop.1982/83:124) 1982/83:30 Byggnadsforskning m. m.(prop. 1982/83:100 delvis och prop. 1982/83:151) 8 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:507av () till försvarsministern om försörjningsberedskapen inomskoindustrin: Den svenska läderskoindustrin harhittills uppfyllt de mål som uppställt om försörjningsberedskap.Efter att vissa stödformer upphört fr. o. m. utgången av 1981 hotas nubranschen av omfattande produktions- nedläggningar,som klart äventyrar målet för försörjningsberedskapen. Vissa varsel har redanlagts. Mot dennabakgrund vill jag fråga försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för attvidmakthålla svensk skoindustri på den av regering och riksdag uttalade nivån? 1982/83:508 av () tillkommunikationsministern om tilläggsavgiften för lotsning : Fr. o. m. gälleren ny förordning om uttagande av tilläggsavgift på vid anlitande av lotsnattetid, . För trafiken på hamn innebär detta enuppskattad merkostnad på ca 2 milj. kr. Det innebär också att Göteborgshamn får bära en större andel av kostnader för lotsning äntidigare. För en hamn som betjänar internationell sjöfartstrafik avden omfattning som är fallet i fråga om krävs att verksamheten bedrivsenligt internafionell praxis. För att man skall kunna bibehålla den för vårvarutrafik väsentliga direkttrafiken är det av avgörande betydelse att svenskahamnar kan konkurrera med hamnarna på kontinenten. Anser kommunikationsministern att tilläggsavgiften förlotsning på obekväm fid är förenlig med strävandena att slå vakt omdirekttrafiken pä svensk hamn? 1982/83:509 av () till bostadsministern omhyreshusavgiften: Den av beslutadehyreshusavgiften skulle belasta vissa fastigheter som inte har statliga lån.Många hyresvärdar har valt att omgående debitera hyreshusavgifterna direkt påde hyresgäster som har lokaler i fastigheterna. En detaljhandelskedja harhittills fått krav på hyreshusavgifter för 13 affärer med varierande belopp,genomsnittligt ca . Många enskilda handelsidkare har fåttmotsvarande debiteringar. Om fastighetsägarnas krav bifalls vid kommande prövning,innebär detta att hyreshusavgiften i stället för att drabba fastigheternaomedelbart övervältras till hyresgästerna och i slutändan på konsumenterna, somskall göra inköp i berörda affärer. Ianledning av det anförda vill jag fråga bostadsministern följande: Överensstämmer här beskrivna förfarande med de intentionersom låg till grund för införandet av hyreshusavgift? Avser bostadsministern vidta åtgärder i anledning av densnabba övervältring av hyreshusavgiften till hyresgästerna som sker enligt ovanbeskrivna förfarande? 1982/83:510 av () till utrikesministern omvissa utomlands placerade tjänstemäns deltagande i politiska aktiviteter: Vill utrikesministern medverka tillatt svensk ambassadpersonal eller biståndspersonal inte deltar i politiskaaktiviteter - typ demonstrationståg - i det land dit de är utsända? 1982/83:511 av () tillarbetsmarknadsministern om stamkvistning som beredskapsarbete: Arbetslösheten är stor. Bristen påarbetstillfällen är speciellt markant i skogslänen, I skogen behövsarbetsinsatser för god skogsvård. Framtida kvalitetskrav får ej försummas.Stamkvistning är en åtgärd värd att satsa pä men ger inte ersättning tillägaren pä . En grov uppskattning visar att ca 2 500sysselsättningstillfällen här skulle kunna skapas. Med hänsyn härtill vill jag fråga arbetsmarknadsministernom hon är villig att igångsätta stamkvistning som beredskapsarbete. 1982/83:512 av () till socialministern ombehörigheten att utfärda intyg för beredande av sluten psykiatrisk vård: I lag 1982:782 om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall föreskrivs i 6 § andra stycket, attvårdintyg ej får godtas för intagning pä en klinik där den läkare som utfärdatintyget tjänstgör. Lagen, som trädde i kraft , innebär enändring jämfört med tidigare lag pä så sätt att även läkare som tjänstgörendast inom den öppna vården omfattas av begränsningen i fråga om utfärdandeav intyg. Stora praktiska svårigheter har härigenom uppkommit i fleralandsting. Ett exempel är läns landsting, där den psykiatriska värdenär uppbyggd pä så sätt att öppenvärds-lag finns utplacerade på olika platser ilänet men med anknytning till moderkliniken , där den slutna vårdenbedrivs. Vilka initiativ är regeringen beredd att ta för att kommatill rätta med de problem för den psykiatriska vården som redovisats iskrivelse till från ? 1982/83:513av () till civilministern om handläggningen av ansökningar omtillstånd för vissa automatspel: krävstillstånd för anordnande av visst automat-spel-flipperspel. Enligt 3 § i lagenom kontroll av visst automatspel föreskrivs att frågan om tillstånd skallprövas av.den aktuella kommunens socialnämnd. Som skäl för avslag anges bl. a.bristande ordning och risk för olämplig miljö för barn eller ungdom. Uppgiftertyder nu på att anordnare i stället för flipperspel ansöker om automatspel medvinst.