prot · G60979 · 1982-12-31 00:00:00 — Det kan alltså starkt ifrågasättas om villkorslagens kravnågonsin blivit uppfyllda. Det förefaller rimligt att regeringen gör en noggrannutvärdering av den här åberopade s. k. Castaignrapporten - som ocksåtillställts regeringen -och de konsekvenser för redan givna tillstånd ochkommande prövning som den bör få. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag om att fåställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit - och kommer ni attvidtaga - med anledning av att innehållet i den s. k. Castaignrapporten kommittill regeringens kännedom? 1982/83:67av () fill bostadsministern om förslag att införa en s, k.småhusavgift m. m.: I en socialdemokratisk motion, sombehandlades i , krävdes införandet av ensmåhusavgift. har borgarrådet i i enfidningsartikel förutom småhusavgift även krävt hembud, priskontroK samtkommunal anvisningsrätt på bostadsrättslägenheter. Även bostadsministern harantytt att dylika restriktioner och avgifter kan bli aktuella. En småhusavgift skulle, om den infördes, drabba desmåhusägare som aldrig haft några statliga lån eller redan betalat tidigarestatliga lån. I det första fallet rör det sig om människor som skaffat pengartill sin bostad genom de reguljära kreditinstituten och på så vis aldrigutnyttjat statens räntesubventioner. I det andra fallet är det fråga om äldremänniskor, oftast pensionärer, som betalat sina räntor och lån. Dessa tvågrupper skulle nu straffbeskattas. När det gäller inskränkningarna avdispositionsrätten av bostadsrätter genom införandet av hembud, priskontrolloch anvisningsskyldighet är detta ett så stort ingrepp att helaupplåtelseformen bostadsrätt i praktiken försvinner. Med anledning av vad som anförts vill jag ställa följandefrågor till bostadsministern. Kommerbostadsministern att föreslå införandet av någon form av småhusavgift? Kommer eneventuell sådan avgift att drabba dem som inte har räntesubventioneradestatliga lån? Skallbostadsrättsinnehavarna vara skyldiga att underkasta sig hembud,priskontroll och anvisning när de vill sälja sin bostadsrätt? Om dessavittgående inskränkningar i förfoganderätten införs, vad kvarstår då avbostadsrättsinstitutet? 15 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:261 av () tillutbildningsministern om forskarutbildningens meritvärde: forskningspolitiska proposition (1981/82:106)angavs att forskarutbildning bör ges ökat meritvärde vid tjänstetillsättningoch tjänstebefordran. Riktlinjer med denna innebörd skulle utfärdas avregeringen efter ytterligare beredning. Mot bakgrund av det anförda vill jagfråga utbildningsministern: När avser utbildningsministern att utfärda de i1982 års forskningspolitiska proposition nämnda riktlinjerna för att öka meritvärdetav forskarutbildning vid tjänstetillsättning och tjänstebefordran? 1982/83:262 av () till finansministern omtillämpningen av den s. k. generalklausulen mot skatteflykt: I TV-programmet den 8februari uttalade sig finansministern om regeringens förslag till utvidgning avden s. k. generalklausulen mot skatteflykt. Finansministern hävdade därvid attvid fördelning av räntor och schablonintäkt för villor, så att en make betalarräntorna och därmed åtnjuter avdrag för dessa och den andra maken redovisarschablonintäkten, skulle den generalklausul regeringen föreslår tillämpas. Den kommitté som 1975 (SOU 1975:77) lade fram det förslagtill generalklausul som föreliggande förslag bygger på menar att sådana fallsom redovisats inte skulle kunna medföra tillämpning av generalklausulen. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern följande: Står finansministern fast vid sitt uttalande från den 8februari om att generalklausulen skall tillämpas vid sådan fördelning av räntoroch schablonintäkt som här redovisats? 1982/83:263 av (vpk) till industriministernom statligt stöd fill den i planerade produkfionen av lättklinker: I planeras produktion avlättklinker. Statligt stöd i form av lokaliseringsstöd och lokaliseringslån harsökts för byggnader och maskiner. kommun kommer att svara förerforderligt industriområde. Entreprenör för iordningsställande av området ärantagen, och arbetena kan påbörjas, om statligt stöd för projekteterhålls. Här finns alltså ett konkret industriprojekt, ochnödvändiga kommunala beslut har tagits. Det rör sig om en bra produkt och ettutmärkt lokaliseringsläge, framför allt i förhållande till den nordnorskamarknaden. Att man skulle skapa nya jobb i är i sig ett tillräckligttungt skäl för ett snabbt och positivt beslut i frågan. Med hänvisning till det anförda vill jag tillindustriministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta med anledningav den nämnda ansökan om lokaliseringsstöd och lokaliseringslån? 1982/83:264 av () fill civilministern omrutiner för rättelse i statens datasystem: Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att införa snabbare och säkrare rättelserutiner i statens datasystemså att medborgarna inte berövas sin lagliga rätt gentemot myndigheter? 1982/83:265 av () till utrikesministern omSveriges relafioner med : Efter omfattande manipulationerinför och under valrörelsen lyckades i Maltabehålla regeringsmakten, trots att det borgerliga fick 51 %av rösterna. För att förhindra stöd utifrån till togpremiärminister efter valet initiativet till en lag, som förbjuderutländska politikers besök i landet. varnade också regeringen utländskabeskickningar för kontakter med den politiska oppositionen, vilket brukarförekomma endast i diktaturländer. Hur anser utrikesministern attSveriges relationer med påverkas av dess socialistiska regeringsövergrepp mot demokratiska principer? 1982/83:266av BerlU () till justitieministern om tillämpningen av den s. k.generalklausulen mot skatteflykt: I TV 2-programmet Magasinet den 8februari gjorde finansministern gällande att vissa transaktioner som hittillsvarit fullt lagenliga och använts av mänga borde komma att träffas avregeringens förslag till utvidgad generalklausul. I propositionen om utvidgning av lagen om allmänskatteflykt saknas preciseringar om lagens tillämpningsområde. görs till lagsfiftningens grunder. Den enskilde förutsättsbl. a. ta hänsyn till vad lagstiftaren underförstått accepterar. Hur dettaskall tolkas är oklart. Stor tveksamhet tycks nu råda om vilken betydelsefinansministerns uttalande kan få för tillämpningen av den utvidgadegeneralklausulen. Den osäkerhet som enskilda skattebetalare tvingas leva under,när denna slags lagstiftning används, förstärks nu ytterligare. Vilken rättslig betydelse anser justitieministern kantillmätas finansministerns uttalande i TV om den framtidatillämpningen av förslaget fill utvidgning av lagen om allmän skatteflykt? 1982/83:267 av () tillkommunikationsministern om upprustning av järnvägslinjenKarlskrona-Kristianstad: har befolkningen iBlekinge minskat med nära 3 300 personer eller . har därmed haftden största relativa befolkningsminskningen av samtliga län. fanns 4 016 personer i länet somkvarstående arbetssökande. har därmed näst efter ochVärmland den högsta arbetslösheten i landet. Enligt länsarbetsnämndensbedömningar föreligger stor risk för ytterligare försämringar . Ett för länet mycket angeläget projekt, som skulle kunnabidra till att lindra de svåra sysselsättningsproblemen, är en upprustning ochelektrifiering av järnvägslinjen . Medanledning av det anförda vill jag fråga; Hur bedömer kommunikationsministern möjligheterna till attytterligare medel anslås för en upprustning och elektrifiering avjärnvägslinjen ? 1982/83:268 av () till bostadsministern omdet s. k. markvillkoret i bostadsfinansieringsförordningen: Genom beslut i våren 1981och beslut om förlängning gäller inte "markvillkoret" förstyckebyggda småhus i exploateringsområden, om bostadslån beviljas före den 30juni 1983. När markvillkoret kom till 1974 var villamarknaden"överhettad" och det förekom en betydande spekulation i såvältomtmark som småhusproduktion. är situationen en helt annan. Det finns engod överensstämmelse mellan marknadspris och en möjlig produktionskostnad.Motiven för att bibehålla markvillkoret är såvitt jag förstår mycket svaga.Däremot skulle byråkratin kring byggandet minska och planeringen för mångaföretag och enskilda underiättas, om markvillkoret helt togs bort eller i varjefall nuvarande undantag fick giltighet , t. ex. femär. Medanledning av det anförda vill jag fråga bostadsministern följande: Är regeringen beredd att föreslå att markvillkoret tagesbort eller, som alternativ, att nuvarande undantag för styckebyggda småhusförlängs? 1982/83:269 av () till jordbruksministern omekonomiska garantier för Styrgruppen för vattenbruk: Havsresursdelegationen (DSH) ochforskningsrådsnämnden (FRN) tog initiativ till enutredning, som skulle klarlägga förutsättningarna för ett bättre utnyttjande avvattnet såväl i svenska ekonomiska zonen av havet som i insjöar och vattendrag.För detta ändamål etablerades Styrgruppen för vattenbruk under ledning avprofessor . Enligt min mening har utredningen visat, att Sverigemed ganska måttliga ekonomiska insatser för ett ökat vattenbruk skulle delsförbättra vår handelsbalans, dels skapa ca 2 000 arbetstillfällen fram tillbörjan av . Utredningen är f. n. under remiss fram till den 15 april1983. Tyvärr saknar berörda organ f. n. erforderliga resurser för att kunnagarantera professor och för vattenbruk de medel som krävsför en fortsatt verksamhet efter . Enligt men mening är det dockutomordentligt angeläget, att professor får anslag tillförfogande för verksamheten efter nyssnämnda datum. Annars uppkommer risk för attgruppen skingras och att verksamheten "tappar tempo", något som voremycket olyckligt, eftersom det nu finns många som vill satsa tid och andraresurser för ett intensivare vattenbruk i . Underhänvisning fill det anförda ber jag att få ställa följande fråga: Kommer jordbruksministern att tillse att ekonomiskagarantier lämnas för att säkra Styrgruppens för vattenbruk fortsattaverksamhet under professor ledning efter ? 1982/83:270av (vpk) till civilministern om den kommunala kompetensen: I mänga kommuner föreslås frånförtroendevalda att kommunen icke skall köpa varor från apartheidsystemetsSydafrika. Kommunala beslut om bojkott av sydafrikanska varor överklagas medhänvisning till kommunens kompetens, och tyvärr har dessa överklagandenframgång på grund av kommunens i detta fall beskurna kompetensområde. Följdenblir att solidariska och rättvisa beslut rivs upp. Jag villdärför fråga: Är civilministern beredd att medverka till en ändring avkommunallagen, så att även kommuner får möjlighet att fatta aktiva beslut isolidaritetsfrågor? Nr 79 16 § Kammaren åtskildes . '" <'e'"