prot · G609131 · 1982-12-31 00:00:00 — Skall det vara en särskild stjärnaför "förfallen, men behöver inte betalas", eller vad skall det stå iårsredovisningen? Tänk om ni socialdemokrater kunde förstå att företagare ochderas revisorer tillsammans fyller en viktig samhällsfunktion under allt detsamhällsansvar som krävs av dem. Då skulle de slippa alla dessa särregler ochdenna starka känsla av att ni riktar udden av samhällsapparaten mot dem. Viss ändring i bokföringslagen 125 (); Jag förstår inte att harfått för sig att jag inte hyser vördnad och respekt för revisorskåren. Det görjag visst. Jag har samarbetat med revisorer. Jag sitter själv som ordförande iett aktiebolag. Men de argument jag har tagit upp i kammaren har jag fåttserverade av representanter för FAR och för godkända granskningsmän. Det varjust de som framhöll dessa saker vid en hearing i lagutskottet. Jag måste sägaatt den text som finns i utskottsbetänkandet är majoritetens skrivning. Frågangick alltså inte på remiss till bokföringsnämnden, utan det var en hearing.Utskottsmajoriteten har i sin skrivning tolkat det som kom fram vid hearingenpå ett litet annat sätt än vad jag har gjort. Vi har skrivit det vi hörde vidhearingen i vår reservation. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I(friköps- och förköpsrätt för jordbruksarrendator) Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 70 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (rätt till friköp av tomtmark) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avPer-Olof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3 (rätt till överlåtelse av jordbruksarrende) Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 3 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Vissa upphovsrättsliga frågor vid spridning av TV-program Mom. 2(viss ändring i bokföringslagen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservationen av m. fl., bifölls med acklamation. 17 § Vissa upphovsrättsliga frågor vid spridning avTV-program Föredrogs lagutskottets betänkande1982/83:31 om vissa upphovsrättsliga frågor vid spridning av TV-program. 126 (): I lagutskottets betänkande 31 har utskottetbehandlat en motion, som och jag har väckt . Den gick ut på att vi lagstiftningsvägen skulle lösaupphovsmannarättsliga frågor när det gäller att vidaresända TV-program. Under behandlingen i utskottet av denna motion har dockavtal träffats mellan parter som är berörda av sådan vidaresändning avTV-program. Det här är ett gammalt önskemål, som således synes komma attuppfyllas på ett kanske något annat sätt än vi tänkte oss när vi skrevmotionen. Frågan är dock om avtalet är så bindande att det täcker inalla TV-program, t. ex. program som är inspelade tidigare i TV. i avtalet retroakfivt? Det är en fråga man kan ställa. En annan fråga som man också kan resa i sammanhanget är:Gäller avtalet alla program som sänds i TV - nyhetsprogram, teater, musik osv. ?Det står något antytt om detta i utskottsbetänkandet. Men vi vet inte riktigtdetta, och därför ställer jag frågan till företrädare för lagutskottet. Det är viktigt att vi får en lösningpå de här frågorna, så att t. ex. svenskar som vistas kortare eller längretider utomlands får möjligheter att följa svenska program på de ställen iutlandet där de befinner sig, men också så att vi får vidaresända sådanaprogram i i undervisningssyfte, t. ex. i skolor, på ålderdomshem, osv.Det är viktigt att avtalet, som tydligen är provisoriskt, kommer att omfattaalla dessa möjligheter. Jag hoppas att någon företrädare för utskottet harmöjlighet att ge svar på dessa frågor. 127LENNART (): Jag delar uppfattning att detavtal som har träffats är en mycket viktig del i de samlade avtal som är enförutsättning för att de olika TV-programmen i fortsättningen skall kunnadistribueras. Det avtal som utskottet talar om i slutet av betänkandet gällerför anställda inom . Det är den sista pusselbiten, som ärmycket viktig. Men fidigare har en rad andra avtal träffats, och jag skall nämnanågra exempel. a. finns det ett avtal mellan Teatrarnas riksförbundoch om exploatering av TV-program i form av videogramm. Vidare finns det ett riksavtal mellan och avseende bestämmelser för radio- och TV-företagen. gäller förtillfälligt anställda musiker och kontorister. Ett tredje exempel är ettfilminspelningsavtal mellan och å ena sidan och å andra sidan avseendefilmproducenters frilansengagemang av regissörer m. fl. Jag kan dåge följande svar på frågor. Jag har fattat innebörden av samtliga de här avtalen pådet sättet att även tidigare TV-program nu skall kunna distribueras. Det gällersåväl teater- och musikprogram som andra program. Programmen skall kunna visasbl. a. på skolor, ålderdomshem och andra institufioner. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1982/83:19 om studiestöd (prop.1982/83:100 delvis). 128 (); betänkande1982/83:19 behandlar anslagsfrågor beträffandestudiestöd och upptar till behandling också ett antal motionsyrkanden omstudiesociala frågor. Till betänkandet har fogats elva reservationer, varav sexfrån moderata samlingspartiets ledamöter i utskottet samt en gemensammoderat-center-reservation. Jag kommer i mitt anförande att begränsa mig tilldessa sju reservationer. Det är oerhört viktigt för framtidatt unga människor är villiga att satsa på en god utbildning. De studerande vidvåra högskolor lever emellerfid under knapphetens kalla stjärna, ochdetta är till men för rekryteringen till heltidsstudier, som kräver långstudietid. Värdet av studiemedlen har inte följt den allmännastandardutvecklingen utan har reellt sett minskat. För att över huvudtaget klara sin ekonomi måste de unga högskolestuderande oftast ha ettförvärvsarbete vid sidan av studierna. Detta kan vara till nackdel både för denenskilde och för samhället. Under rådande arbetsmarknadsförhållanden är detinte heller lätt för de unga att hitta ett feriearbete. Mångahögskolestuderande uppfattar sin ekonomiska situation som mycketbesvärlig. Vi i moderata samlingspartiet anser det vara angeläget atthöja studiemedlens totalbelopp. Redan i samband med budgetpropositionframförde vi förslag om en höjning av totalbeloppet till avbasbeloppet. avvisade emellertid detta förslag. Utvecklingenhar ytterligare understrukit behovet av förbätt- har föreslagit att studiemedlenstotalbelopp bör höjas från till av basbeloppet. Vi moderater anser att totalbeloppet bör höjas väsentligt.För att det inte skall leda till långsikfiga kostnadsökningar bör bidragsdelenavskaffas och studiemedlen i sin helhet vara återbetalningspliktiga. Det är attnotera att bidragsdelen om . vid heltidsstudier utgörmindre än av totalbeloppet mot ursprungligen . Vi menar därför attbidragsdelens rekryterande effekt numera är mycket liten. Det nuvarande studiefinansieringssystemet bör enligt vårmening omprövas i sin helhet. Möjligheten att låta bankväsendet övertalångivningen mot någon form av statlig borgen bör analyseras. Vi beklagar att socialdemokraterna i utskottet inte velatdiskutera frågan om en höjning av studiemedelsbeloppet. Man hänvisar tilluppräkningen av basbeloppet. Men även om hänsyn till tilläggsbeloppet ibasbeloppet på . tas, så har en reell försämring av studiemedelsbeloppetskett, inte minst på grund av devalveringseffekten. Vi moderater i utskottet ansluter oss tillyrkandena i motion 560 av m.fl. och anser att regeringen bör få iuppdrag att lägga fram förslag till ändringar i bestämmelserna om studiemedelfr. o. m. i enlighet med vad som föreslås i motionen. Därmed yrkar jag bifall till reservation 2. Anslaget till vuxenstudiestöd finansieras genom medel frånden s. k. vuxenutbildningsavgiften, som erläggs av arbetsgivaren. Underutskottsbehandlingen har framkommit att slutregleringen av vuxenutbildningsavgiftenför /82 gett ett överskott på ytterligare 20 milj. kr. iförhållande till beräkningarna i propositionen. Utskottsmajoriteten menar attdessa medel skall användas för finansiering av ytterligare 700 särskildavuxenstudiestöd. Med hänsyn till den ekonomiska situationen finner vi moderaterinte skäl att använda detta överskott för vuxenstudiestöd kommande budgetårutan anser att det bör komma statskassan till godo. Trots den ekonomiska situationen föreslårutskottsmajoriteten - i likhet med propositionen - att timstudiestödet skallhöjas från . , att inkomstbidraget skall höjas från198 kr. per dag och internatbidraget från . Vi anser oss inte kunna biträda dessa förslag. Vi föreslår i likhet medvad Per m. fl. gör i en motion att timstudiestödet skall minskas till 30kr. och inkomstbidraget till . per dag samt attinternatbidraget skall vara oförändrat. Vi anser att timersättningen bör ge en rimligkompensation för förlorad arbetsförtjänst. Dock är det enligt vår mening interimligt med etttimstudiestödom36kr. Det är ju en betydligt högreersättning än vad många har i timlön. Det skall väl inte vara ekonomiskt merattraktivt att studera än att arbeta? Utnyttjandegraden beträffande timstudiestöden har under enföljd av år varit i ständigt stigande, men /82 har det skett ennedgång. av anslaget belopphar utnyttjats. Orsakerna till detta har ännu inte analyserats, men enligt vadutskottet erfarit pågår f. n. en utvärdering av vuxenstudiestödsreformen hoscentrala . Det finns därför all anledning att i dagens lägeinta en avvaktande hållning. Detta gäller också beträffande bidragen filluppsökande verksamhet på arbetsplatserna. Det uppdämda behov av kontakt ochpåverkan som tidigare kan ha förelegat bör nu till stor del vara tillgodosett.Vi moderater anser att en besparing med 34 milj. kr. kan göras på detta område,och vi är beredda att anvisa endast sammanlagt 7 milj. kr. Vadgäller medelsanvisningen till vuxenstudiestödet föreslår vi att 531,1 milj. kr.av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften får gåtill finansieringen av vuxenstudiestöd under /84. Detta innebärett i förhållande till utskottsmajoritetens förslag med 51,3 milj. kr. Härmedyrkar jag, herr talman, bifall till den moderata reservafionen 5. Ireservation 7 framför vi vår mening om att en översyn av reglerna förtimstudiestödet bör ske i syfte att begränsa cirkelverksamheten på arbetstidfill studier som är meningsfulla och ändamålsenliga. Det finns all anledningatt understryka det värdefulla i att de anställda kompletterar sin utbildning.För det stora flertalet torde det emellertid finnas goda möjligheter att göradetta under icke arbetstid. Vi anser att bör utnyttjas i första hand.Rätt till ledighet för utbildning föreligger också på arbetstid enligt gällandelagstiftning. Avsiktenär givetvis att ledigheten skall användas för meningsfulla och ändamålsenligastudier, men så sker dess värre . Deltagandet i studieverksamhetenmedför ofrånkomligen störningar på arbetsplatserna genom att avbrott uppstår.Detta måste så långt som möjligt begränsas liksom onödig cirkelverksamhet. Vianser det vara viktigt att reglerna för timstudiestödet ses över för att åstadkommaen klar begränsning av ämnesområdet i förhållande till vad som f. n. medges. Härmedyrkar jag, herr talman, bifall till den moderata reservationen 7. Riksdagenhar tidigare fattat beslut om att lokala eller regionala organisationer av LRF,SHIO-Familjeföretagen, . och skall ha rätt att kollektivtansöka om dagstudiestödets internatbi-drag. fick imaj 1982 i uppdrag av regeringen att utreda frågan, och uppdraget harredovisats i en rapport med förslag tillförfattningsändringar. framhåller dock attregelsystemet blir mer invecklat och administrativt krångligare än f. n. Trotsdetta anser vi att angelägenheten av förslaget väger tyngre än de invändningarsom har framförts. Vi anser att bör vidhålla sitt tidigare fattadebeslut i detta ärende. Därmed yrkar jag bifall till den gemensammamoderat-center-reservationen 8. I den moderatareservationen 9 upptar vi förslaget om kollekfiv rekvisition Nr 131 av internatbidrag. fördelasde internatbidrag som söks kollektivt av de Onsdaeenden fackliga organisationerna blandmedlemmarna, som själva efter genomgång- 27 april1983 " rekvirerar det idagstudiestödet ingående internatbidraget. föreliggande förslaget om kollektiv ansökan om internatbidrag stöds av Vi anseremellertid att bidraget på detta sätt förändras till sinkaraktär och antar formen av ett kursbidrag till den fackliga organisafionen.Vuxenutbildningsnämnderna, som fördelar bidraget, kan med detta system intefölja upp vilka personer som har utbildats med hjälp av internatbidraget. Ensådan ordning måste betraktas som mycket otillfredsställande. Härmed yrkar jag bifall till den moderatareservationen 9. I den moderata reservationen 10 följer vi upp en motion avHans Nyhage och angående ansvaret för den uppsökande verksamhetenpå arbetsplatserna. Vi delar helt deras uppfattning att det är naturligt attstudieförbunden, som är anordnare av den studiecirkelverksamhet som denuppsökande verksamheten avser, också skall ha ansvaret för denna. Vi anserdetta vara så mycket mer angeläget som det i stor omfattning råder enklar diskriminering av flertalet studieförbund när det gäller möjligheterna fördem att presentera sitt utbud på arbetsplatserna och erbjuda sin service ocksåsom cirkelarrangör. Om studieförbunden får ansvaret för den uppsökandeverksamheten kan den monopolställning som i betydande utsträckning råder vidanordnandet av studiecirkelverksamhet brytas. En naturlig följd av dettaförslag är då att studieförbunden också får uppbära de statliga bidragen förden uppsökande verksamheten. Jag yrkar härmed bifall till den moderatareservationen 10. I reservation 5 föreslår vi att timstudiestödet bör utgåmed . i stället för föreslagna . I konsekvens med dettaföreslår vi också att ersättningen sänks till . för timersättningför grundutbildning för vuxna. Anslaget kan härigenom minskas med 7 milj. kr. Jag yrkar så slutligen bifall till denmoderata motionen 11. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 129RUNE (): Detta betänkande från socialförsäkringsutskottetbehandlar studiestödsfrågor. Jag kommer i mitt anförande huvudsakligen attberöra syn på studiemedlen. Övriga centerreservationer, som gällerbidraget fill uppsökande verksamhet och ansökan om tim- och dagstudiestöd,kommer att behandla längre fram i debatten. Landets studerande har fått det ekonomiskt allt kärvare.Kostnaderna för mat, bostad och facklitteratur har ökat kraftigt. Alla tre ärtunga utgiftsposter i en studerandes budget. Allt fler högskolestuderande måsteför att klara sin ekonomiförvärvsarbeta vid sidan av studierna eller låna pengar av anhöriga.Uppsplittringen på både förvärvsarbete och studier samt oro för den egnaekonomin påverkar naturligtvis studieresultatet. Genom problemen påarbetsmarknaden har det blivit allt svårare för de studerande att få ett arbeteunder ferietid som kan bidra till att finansiera studierna. Avbrott i studiernaav ekonomiska skäl har blivit allt vanligare. Den sociala snedrekryteringentill högskolorna har ökat. Allt färre från socialgrupp 3 söker sig till högrestudier. Iförra årets budgetproposition öppnade dåvarande utbildningsministern enmöjlighet till ökning av studiemedlen genom en omprioritering inom studiestödsområdet.I en första etapp föreslogs en höjning fill av basbeloppet.Riksdagen följde detta förslag. Införårets budgetarbete återkom centrala med förslag omytterligare en höjning till . Såväl föredragande statsråd somutskottets socialdemokratiska majoritet avstyrker en höjning med hänvisningtill det statsfinansiella läget och till att andra grupper har fått avstå frånberättigade förbättringar. Vi anser däremot - liksom centrala studiestödsnämndenoch studerandeorganisationerna - att det är rimligt att nu ta ett andra stegoch höja studiemedlen till av basbeloppet. En höjning skulle förbättra destuderandes ekonomiska och sociala situation. Det skulle i sin tur leda tillbättre studieresultat och därigenom fill ökad genomströmning vid vårahögskolor. Landets utbildningsresurser skulle användas på ett bättre ochrationellare sätt. Det finns alltså också långsiktiga samhällsekonomiska skälsom talar för en höjning av studiemedlen. vill jag med bara några ord beröra en motion som behandlas idetta betänkande. har i motion 197 begärt att rese- ochinackorderingstillägg skall kunna utgå även till elever i förberedandedansutbildning. Utskottet ställer sig enhälligt bakom syftet med motionen. Ettärende som berör studiehjälp till elever vid förberedande dansutbildning beredsf. n. i departementet. Utskottet förutsätter att regeringen positivt prövarmöjligheterna att ge ekonomiskt stöd. Jagvill på den här punkten bara understryka vikten av att denna fråga löses på ettposifivt sätt och före höstens terminsstart, eftersom den har storbetydelse för berörda familjers ekonomi och elevers möjlighet att fortsätta denförberedande dansutbildningen. Med hänvisning till det anförda om studiemedlens storlek yrkar jagbifall till reservation 3 vid betänkandet. 130 (vpk): Utbildningen är i dagens samhälle en viktig och stor del av mångamänniskors liv, och den borde vara en rättighet för alla. Tyvärr ärsnedrekryteringen till den högre utbildningen än stor- den har t. o. m.förvärrats. En av orsakerna till denna snedrekrytering är att det finns storaskillnader när det gäller ekonomiska förutsättningar. Ungdomar från arbetarhemhar inte stora möjligheter att räkna med stöd från föräldrar och anhöriga understudietiden. Enligt en undersökning av Kaminsky 1975 var studerandefrån arbetarhem mer tveksamma än andra grupper till att skuldsätta sig genomstudielån. En förutsättning för ett gott studieresultat är en drägligstudiesituation och att man inte ständigt tvingas bekymra sig för sin ekonomioch splittra sina studier med extraarbete för att kunna överleva. I motion 322påpekar dessa förhållanden och framhåller att nivån påstudiestödet måste höjas väsentligt, med den långsiktiga målsättningen attsamhället skall stå för hela uppehället under studiefiden. Man kan tänka sigolika vägar att genomföra detta på - ett nytt system med studielön eller engradvis uppjustering av gränsen för återbetalningen av studielån för att denvägen uppnå studielön för alla. Vpk vill i dagens läge - med destora löneskillnader som finns - förorda det senare systemet. Vpk:s förslagfinns också utvecklat i reservation 4 av , och jag yrkar, herrtalman, bifall fill denna reservation. Vpk har också i motion 106 påtalat det orimliga i atthälften av studiemedel som utgår enligt 4 kap. studiestödslagen, dvs.studiebidrag och återbetal-ningsskyldigt studiemedel, läggs till denbidragsgrundande inkomsten när det gäller bostadsbidrag. Vi har alltsedan dennaregel infördes motsatt oss att studiemedel räknas sominkomst. Studielån betraktas alltså som inkomst, medan exempelvis lån i bankinte betraktas på detta sätt. Vidare föreslår vpk i motion 1284 vissa justeringar vadgäller bostadsbidrag och inkomstgränser för att möjliggöra för t. ex.studerande att bo drägligt. har avstyrkt motionen med hänvisningtill pågående beredningsarbete inom bostadskommittén, ochsocialförsäkringsutskottet intar samma ståndpunkt. Vi hävdar dock att deförändringar av nuvarande förhållanden som vpk föreslagit bör genomföras,oavsett vad man senare kommer fram till. SFS, , har i en skrivelseden fäst uppmärksamheten på de högskolestuderandes ekonomiskasituation. Det gäller främst dem som finansierar sina studier med statligamedel. De pekar i sin skrivelse bl. a. på det jag berört, nämligen attstudielån räknas som inkomst och att många studerande härigenom helt ellerdelvis går miste om sina bostadsbidrag, med de negativa följder detta får. SFSpåpekar vidare att bidragsdelen av studiemedlen nu endast utgör - restenär alltså belopp som måste återbetalas. utgjorde bidragsdelen avstudiemedlen - en betydande försämring har alltså skett. Yngre studerande hade möjlighet attlåna . fill låg ränta, men i och med att det statligabostadslånet togs bort försvann denna möjlighet. Vpk har i en annan motionföreslagit att det statliga bostadslånet skall återinföras. har avstyrkt motion 322 om enöversyn av studiemedelssystemet med hänvisning fill att det inte skulle finnasekonomiskt utrymme. Denna motivering möter man ofta, men den rymmer inte helasanningen. Det handlar ju också om vad som skall prioriteras. Gemensamtför de nu aktuella vpk-yrkandena är syftet att förbättra eller åtminstoneinte försämra den studiesociala situationen för de människor som genomgår enutbildning. Att slå vakt om de studerandes villkor är också till gagnför samhället i dess helhet. Man får en bättre genomströmning av studerande, omdessa bereds en dräglig studiesituation. Denna förbättrade genomströmning ledertill att utbildningsresurser frigörs och till att antalet utbetalade studielånminskar. Dessutom kommer ju de studerande ut i yrkesverksamhet snabbare, vilketäven det är samhällsekonomiskt fördelaktigt. Sedan får vi på köpet det kanskeallra viktigaste - en drägligare studiesituation. Med hänvisning till vad jag har anfört ber jag att få yrkabifall till reservationerna 1 och 4 av . 131KENTH SKÅRVIK (fp): I sitt betänkande nr 19 avstyrkersocialförsäkringsutskottet yrkande som kräver höjda studiemedel.Motiveringen är att en höjning gjorts . Det kan finnas anledning att utvidga historieskrivningennågot. Sedan studiemedlen infördes gjordes den första reella höjningen avdessa från av basbeloppet fr. o. m. . Detvar en viktig markering av den dåvarande regeringen. Enligt uppfattning är det nuvarandestudiesociala stödet uppenbart otillräckligt. Såväl de studerandes socialasituation som kravet på att de studerande skall genomföra sina studier påavsedd tid motiverar att det nuvarande totalbeloppet för studiemedel höjs. hemställer i årets petita atthöjningen av studiemedelsbeloppet fortsätter, från avbasbeloppet. En sådan höjning kostnadsberäknades då av CSN till 72 milj. kr. Socialdeniokraterha protesterade mot att en delav studiemedlen skulle räknas in i underlaget vid beräkning av bostadsbidrag.Naturligt hade då varit att biträda vår motion för att kompensera destuderande. Men här liksom i så många andra frågor har socialdemokraterna iregeringsställning en helt annan åsikt än socialdemokraterna i opposition. är berett att fullfölja den inleddahöjningen av studiemedlens totalbelopp och förordar att höjningen träder ikraft . Likaså anser vi att skall vidhålla sitttidigare fattade beslut som innebär rätt för lokala eller regionalaorganisationer av LRF, SHIO-Familjeföretagen, SFR, HCK och DHR att kollektivtansöka om dagstudiestödets internatbidrag. I en motion med numret 1282 av ochJan behandlas den ekonomiska situationen för studerande som fårstudiemedel för studier utomlands. Från sida har vi ocksåuppmärksammat deras situation och beklagar att utskottet inte har settvälvilligt på motionen och beslutat om översyn av studiemedelsbestämmelsernaför denna grupp studerande. Jag yrkar till slut bifall till reservationerna 3 och 8. 132RALF (): Välviljan gentemot de studerande är storhär i kammaren, och jag kan hålla med om ganska mycket av det som sagts om attde som studerar inte har det så gott. Jag har sagt i tidigare studiestödsdebatter- i varje fall - att förmodligen är de studerande den grupp isamhället som mest handgripligt känt av statens försämrade finanser. Det är tyvärr inte heller nu möjligt att radikaltförbättra de studiesociala stöden. Statsfinanserna är alltför långt nerkörda ibotten. Helt lottlösa har ändå inte de studerande blivit.Återställandet av basbeloppets värdebeständighet och det faktum att även destuderande får ta del av samma extra basbeloppsuppräkning som pensionärernabetyder att studiehjälps- och studiemedelstagarna åter kan känna litet störretrygghet för ekonomin . Vuxenstudiestöden, de stöd som inriktar sig på tidigarelågutbildade grupper, har under den borgerliga regeringstiden utsatts förkraftiga försämringar - helt i enlighet med vedertagna borgerliga värderingar. Dessa stöd föreslås nu bli höjda, inte så att derealmässigt ger lika mycket som före den borgerliga tiden, men ändå så mycketatt också det ger hopp .