prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — De höjningar som vi har accepterathar inte varit oplanerade. De har tvärtom ingått i en överenskommelse som harkompenserats av förändringar i inkomstbeskattningen. Efter detta har man kunnatinrätta sin planering i både primärkommuner och landstingskommuner. Denhöjning av arbetsgivaravgiften som diskuteras skullevara oplanerad och komma som en blixt frän klar himmel. Därför kommer ocksåfolkpartiet att gå emot detta. Men denna parallell kan vi kanske lämna . En sådanbesparing på som vill göra nu skullenaturligtvis inte kunna läggas in i landstingens olika budgetarutan att detgick ut över vården. Detär orealistiskt att tro att man plötsligt kan skärabort , med de problem som redan finns att få debet ochkredit att gå ihop. Den vård som man kan misstänka skulle drabbas i förstahand är naturligtvis den vårdform till vilken det här bidraget utgår. Och de psykiskt sjuka är en av de allra svagaste grupperna som vi har att tänka på i samhället. Det är därför som den här besparingen inte alls stämmer med den filosofi som jag tycker bör ligga bakom besparingsarbetet. Vi har inte delade meningar om nödvändigheten av att spara, utan frågan är hur man skall spara, och det här är ingen rättfärdig metod att göra det. 56 Vpk har den motsattautgångspunkten. Man anser sig ha obegränsat med pengar attanslå i alla riktningar. I det här fallet vill man att , som ändå haratt värda sig om statens affärer, skall anslå pengar till landstingen, somdessa inte har begärt att få. I alla fall har de accepterat en överenskommelse,där de inte ingår. Det rör sig naturligtvis om ett ekonomiskt lättsinne frånvpk:s sida som inte bör ställa sig bakom. Det är säkert så att den omvandling mot öppnare vårdformersom både och jag vill ha snarare stimuleras av att landstingen härnu tvingas att rationalisera och se över kostnaderna. En del av kostnaderna kanfalla pä primärkommunerna när det gäller , bl. a. kostnaderna förhemhjälpen, och det har socialberedningen att pröva. Innan man har diskuteratdetta finns det inte någon anledning för att föra en debatt om ivilken utsträckning någon ersättning behöver utgå - om det över huvud tagetbehöver utgå någon ersättning till primärkommunerna av det nämnda skälet. Bidrag tdl den psykiatriska vården, m. rn. 43 (): Jag tycker nog att utskottets ordförande drarlitet för stora växlar på vilken form av planering som ligger före ett beslut.Jagar medveten om att snabba beslut, som påverkar kommuner och landsting, oftaär besvärliga för dem. Men det är ändå så, , att debudgetunderskott som presenteras i kompletteringspropositionen och deförutsättningar som förelegat när den skrevs, inte heller är särskiltplanerade. Det är fråga om nya siffror, utgångspunkter och förutsättningar. Detstår helt klart att inte bara statens utan också kommunernas och landstingensbudget måste anpassas till dessa nya förutsättningar, eftersom de senare utgör enså viktig del i det totala ekonomiska sammanhanget. Det är väl ändå, , det ekonomiska utfalletsom är det intressanta. Därför är det ganska relevant att jämföraarbetsgivaravgiftshöjningen med en minskning av statsbidragen. Det ena är alltsåinte särskilt mer rättfärdigt än det andra. 44 INGA (vpk): Vpk anser inte att deresurser som finns att tillgå är obegränsade. Den som läser våra ekonomiskaplaner inser det. Däremot gör vi andra prioriteringar av de ekonomiska resursersom finns. Vi vill värna om de människor som har det svårt, och till dem hörbl. a. människor i den psykiatriska vården. Därför är det både nödvändigt ochviktigt att satsa resurser pä den sektorn. 45INGEMAR (): Låt mig påpeka att sä sent som fören månad sedan beslöt anslå pengar till landstingen för den psykiatriskavården. en månad senare, fatta ett nytt beslut innebärande att tvåtredjedelar av redan anslagna medel skall dras tillbaka, är naturligtvis sålångt ifrån en planerad ekonomi som man kan komma. Det kan tvärtom betraktassom rena snurren att agera på det viset. Nr 157 Visst ser statens ekonomibekymmersam ut, och visst har vi mänga Fredaeenden invändningar mot att det saknasbesparingsförslag i kompletteringsproposi- 27 mai1983 tionen. Men när man skall sparamäste man göra det på ett rättfärdigt sätt. Att spara så att det går ut över den psykiatriskavården, vilket skulle bli fallet Bidragtill den °" "" omedelbarverkan tog bort två tredjedelar av anslaget, är något psykiatriskavår- " ' '"' " biträda.Det är huvudinvändningen mot den, m. m. reservation. 46 (); Det är riktigt att fattade detbeslutet för drygt en månad sedan. har emellertid det nya inträffatatt det har skapats nya förutsättningar, vilka framgår avkompletteringspropositionen. Dessa förutsättningar är så viktiga att vi måstegöra den bedömning som vi nu har gjort när det gäller den statliga ekonomin. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4(permanent bidrag till öppen psykiatrisk vård) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 17 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (ersättning för sjukhusvård) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 67 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 (översyn av högkostnadsskyddet) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 17 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(godkännande av överenskommelse om bidrag till den psykiatriska värden, m. Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 67 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (reducerade statsbidrag till psykiatrisk vård) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avGöte m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3 (indexreglering av bidragen m. Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 17 förreservation 3 av 58 . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 4(överläggningar om bidrag till kommunerna) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 18 förreservation 4 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5-7 Utskottets hemställanbifölls. 6 § Föredrogs betänkande 1982/83:41 Verkställighet avavgöranden om vårdnad eller umgänge m. m. 1982/83:165) Anslag till utbildning för undervisningsyrken 1982/83:31 Förslag fillföljdlagstiftning till den nya vattenlagen (prop. 1982/83:26) 1982/83:44 Vissa anslag inomfinansdepartementets område (prop. 1982/ 83:100 delvis) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 7 § Anslag till utbildning för undervisningsyrken Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1982/83:27 omanslag till utbildning för undervisningsyrken (prop. 1982/83:100 delvis). 47BIRGITTA RYDLE (m): I den moderata partimotion 1982/83:581 omutbildningsfrågor har vi moderater bl. a. tagit upp reformeringen avlärarutbildningen. Vi har gjort det mot bakgrund av det stora ansvar somlärarna har, dels för att tillsammans med föräldrarna fostra den uppväxandegenerationen, dels för att ge eleverna den kunskap och kompetens de behöver somgrund för sitt vuxenliv. Det är väsentligt att lärarna i sin yrkesutövning har stödav en utbildning som ger dem såväl ett gediget ämneskunnande som beredskap föratt lösa de problem som skolan har att brottas med.. Enligt vår uppfattning börlärarutbildningen reformeras, men utifrån helt andra utgångspunkter änvad lärarutbildningsutredningen hade. Förkunskapskraven för tillträde till klasslärarutbildningmåste skärpas, nuvarande låg- och mellanstadielärarutbildningar slås samman ochutbildningen förlängas i förhållande till nuvarande lågstadielärarutbildning -detta för att få utrymme för djupare ämnesutbildning, särskilt i svenska. Det ärockså viktigt att studierna organiseras så. Nr 157 högre stadium underlättas och attdet blir möjligt för de olika lärarkatego- Fredaeen den rierna att samläsa enskilda ämnen. Med den samverkan mellan förskolanoch 27 mai1983 skolan som alltmer växer fram ärdet naturligt med en samverkan även i utbildningen av förskollärare och klasslärare, framför allt vad gäller metodik Anslag tid utbild- pedagogik. ning förundervis- Motionen behandlas i utbildningsutskottets betänkande1982/83:27, som ningsvrken efter flera dagars uppskov är uppeför debatt och beslut i kammaren. Utskottsmajoritetenavstyrker motionen med motiveringen att frågan om en reformeradlärarutbildning f. n. bereds inom och att riksdageninte bör föregripa behandlingen av ärendet. Men, herr talman, vi moderater anser att utskottet mycketväl hade kunnat ange en viljeinriktning för utformningen av en kommandelärarutbildning. När nu inte detta skett, har vi tvingats att reservationsvägenframföra vår mening. Det har vi gjort i reservation 1, och jag yrkar härmedbifall till den. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 48 (): De förändringar och reformer som genomförs pägrundskolans område, framför allt när det gäller arbetssätt och innehåll,måste naturligt nog följas upp i lärarutbildningen. Det sker också i viss män.Läroplaner justeras för att vara mera anpassade till dagens skola, och vi harockså fått en ganska omfattande fortbildning. Men det finns, som vi i centernser det, ett mycket klart uttalat behov av en mera genomgripandeförändring av framför allt klasslärarutbildningen. I motion 757 redovisar vi fördelarna med en sådan härsammanhållen klasslärarutbildning. Jag skall, med hänsyn till den begränsadetid som vi har till värt förfogande, inte gå närmare in pä vad som står imotionen-det kan ju alla ta del av. Det är dock ett par saker som jag gärnaskulle vilja påpeka. Det första är att den nuvarande stadieindelningen igrundskolan egentligen inte har någon motsvarighet i barns utveckling, utan denär till stor del en följd av skillnaderna i lärarnas utbildning. Den nya läroplansom vi har fått, Lgr 80, ger en mycket stor frihet att arbeta årskurslöst. Det andra som jag vill framhålla är att vi har ett vikandeelevunderlag. För att vi skall kunna undvika att alltför många skolor läggs nereller slås samman och barnen därigenom får långa resvägar är det viktigt attdet finns möjlighet att utnyttja lärarresursen flexibelt. I motion 757 har vi också skissat hurklasslärarutbildningen bör vara utformad. har, som påpekade,utskottet mycket kortfattat behandlat denna motion och sagt att utskottet tillhösten förväntar ett förslag från regeringen om en förändrad lärarutbildning.Vi i , som anser att det är en inycket angelägen uppgift att få tillstånd just den här samlade 60 klasslärarutbildningen,kommer naturligtvis att med stort intresse granska Nr 157 d" förslag. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr2. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 49 (vpk): debatterades här ikammaren olika utbildningspolitiska frågor inom gymnasieskolan. Många talaretog upp frågor som direkt berörde kvalitetsaspekter i gymnasieskolan.Utbildningsminister sade bl. a. att vi alltid måste granskakvalitetsfrågorna kritiskt. Jag tycker att det är en utgångspunkt som manskall ha när det gäller utbildningspolitiken. Men för att klara av att ge kvalitetsfrågornaden belysning och granskning som de kräver måste man också se till frågornasberoende av varandra. Det är en nödvändighet, om man skall ha en chans attkonstruktivt kunna diskutera kvalitetsfrågor var för sig. I sammanhanget bör man naturligtvis också utsortera deställningstaganden som inte har ett dyft med kvalitetsaspekter att göra. Ettsådant ställningstagande är beslut om bibehållande av s. k.kvalitetsbetyg i lärarutbildningen. Graderade betyg är aldrig någon mätare av kvaliteti ett längre perspektiv. Därför har de lärarstuderande fört en kamp föravskaffande av de graderade betygen i ämnesteori. Detta tas också upp i motionnr 1390 av m.fl. Tyvärr valde varken ellernågon av de socialdemokratiska ledamöterna i utbildningsutskottet att yrkabifall till denna motion. Vpk har därför reserverat sig till förmån för detkrav om avskaffande av de graderade betygen i ämnesteori i lärarutbildningensom förs fram i denna värdefulla motion. I årets budgetproposition föresläs attutbildningsarvodet till vissa lärarstuderande skall slopas. Det gällerindustri- och hantverkslinjen, handels-, kontors-och värdlärarlinjen. Det ärväl en åtgärd som jag förmodar skall inrymmas under rubriken . Vi trorinte pä en sådan besparingsåtgärd. Vi tror inte att den har den nettoeffekt ikronor som budgetpropositionens tabeller visar, och detta av följande skäl: Ett slopande av utbildningsarvodena kan mot bakgrund av debehörighetskrav som ställs leda till negativa konsekvenser när det gällerrekryteringen till de aktuella linjerna. En snabbenkät som gjorts vidhögskolan för lärarutbildning i bekräftar att en övervägande del avlärarkandidaterna inte skulle ha påbörjat sin utbildning om de inte fåttutbildningsarvode. Detta förhällande påverkar naturligtvis andra beslut somkommer att fattas och som redan har fattats av . Jag tänker närmast päföregående veckas beslut om att göra drift- och underhållsteknisk linje till enreguljär utbildning på gymnasiet. Lärare till DU-linjen utbildas just påindustri- och hantverkslärarlinjen och därmed påverkas alltsålärarrekryte-ringen, negativt, till en ny reguljär utbildning på gymnasiet. Jagfrågar mig; Var ligger logiken i kvalitetsperspektivet, när man ena dagenbeslutar om Anslag till utbildning för undervisningsyrken Nr 157 regularisiering och utbyggnad av engymnasielinje och är beredd att Fredaeenden försvåra rekryteringen till desslärarutbildning? 27 mai1983 Som en besparingsåtgärd i dettasammanhang har vi från vpk;s sida sagt att det kan vara möjligt med en förkortad lärarutbildning för dess kandidater. Anslae till utbild- menar att det borde vara möjligtåtminstone i de fall där den lärarstuderande ning för undervis- '"n har erfarenhet som undervisare vid den utbildningtill vilken ningsvrken behörighet ges via studier pålärarhögskola. När det gäller barnomsorgen är det viktigtatt kvalitetsbaneret verkligen hålls högt. Det gäller bl. a. barngruppernasstorlek, personalens antal och dess utbildning. Vpk har länge förordat enenhetlig utbildning för personal inom barnomsorgen - en fyraårig utbildning medett prakfikår inlagt i studietiden. Dagens uppdelning med barnskötare medhuvudsaklig inriktning på spädbarn och förskollärare för de äldre förskolebarnengrundar sig, enligt vår mening, pä en konstlad och föråldrad inställning. I budgetpropositionen aviseras en utbyggnadsplan förbarnomsorgen. Vpk menar att dess mål bör vara att alla barn skall kunna beredas plats i samhällets barnomsorg. Mot bakgrund av bl. a.detta mostätter vi oss en minskning av antalet nybörjarplatser inomförskollärarlinjen. Med dessa ord vill jag yrka bifall till vpk:s reservationer. 50 (): I motion 1982/83:1897, som behandlas iutbildningsutskottets betänkande nr 27, har vi pä Gotlandsbänken tagit uppfrågan om en viss omfördelning av planeringsramarna när det gällerförskollärar- och lägsta-dielärarlinjerna. Det är väl ingen hemlighet att vissa svårigheter harförelegat under de senaste terminerna att fylla de av fastställdaplaneringsramarna när det gäller förskollärarlinjen och att svårigheternaföreträdesvis varit gällande i . Det framgår också av utskottsbetänkandetatt under innevarande vårtermin står 14 platser tomma i . Det är med hänsyn till detta förhållande som vi väckt vårmotion och föreslagit åtgärder som kan vidtas för att åstadkomma en förändring. I vår motion har vi anfört att man bör pröva möjlighetenatt omvandla en del av platserna på förskollärarlinjen till annanlärarutbildning. Vi menar att om det är en viss mättnad när det gäller förskolläraremen det föreligger behov av utbildade lågstadielärare, så kan det varamotiverat att göra vissa justeringar i nuvarande planeringsramar. Man fårdärtill möjligheten att anordna en försöksverksamhet med samordnad utbildningav förskollärare och lågstadielärare, detta också som ett led i strävandena attnärma förskolan till den obligatoriska skolan. Det äringet tvivel om att behovet av utbildning av förskollärare på Låt mig belysa detta påstående med några siffror. man för entid sedan ledigförklarade 3 förskollärartjänster fick man 97 Man fick sammantaget 319sökande till 11 tjänster vid ett nytt Utskottets motiv för sitt yrkande om avslag på vår motionär baserat pä att man säger sig sakna underlag för en bedömning av dekostnadsmässiga konsekvenserna av en försöksverksamhet efter den modell viföreslagit. Motivet är enligt min uppfattning illa underbyggt, eftersom vi imotionen har beaktat att lägstadielärarutbildningen kräver större ekonomiskaresurser än förskollärarutbildningen. Vi föreslår ju att man skall minskade 60platser pä förskollärarlinjen som enligt budgetpropositionen skall förläggastill . Vi menar att om man reducerar dessa 60 platser till 48 och fördelardem pä 24 förskollärarplatser och 24 platser för utbildning av lågstadielärare,sä kan man åstadkomma förändringen inom de ekonomiska ramar som står till buds. Vi har noterat att utskottet skriver att man har kännedomom att institutionen försöker fylla nuvarande vakanser med studerande i80-poängsutbildningen, men efter vad jag har mig bekant har man ännu intelyckats att få tillräckligt antal sökande. Man har för avsikt att även erbjudaplatser på 50-poängsutbildningen. Tyvärr är jag inte lika hoppfull som utskottetnär det gäller möjligheterna att fylla nuvarande vakanser. Jag hade hoppats att utskottet tagit till vara denmöjlighet som vi i motionen pekat på att till fullo utnyttja denutbildningskapacitet som finns i . Man hade då fått en möjlighetatt pröva en samordnad utbildning. Enligt inhämtade uppgifter finns det ocksåtillgång på lärarkraf-ter för en sådan samordnad utbildning. Kvar står nu frågan: Vad kommer att hända iframtiden med den utbildningsenhet som är förlagd till ? Det kan väl intevara utskottets mening att genom att inte pröva nya vägar låta denna enhet få Anslag till utbildning för undervisningsyrken Att denna högskoleutbildning är avstor regionalpolitisk betydelse har uttalats från såväl länsorgan som kommunalaorgan på . Det har också framkommit att högskolestyrelsen är intresseradav att få göra en omfördelning av utbildningsplatserna efter den modell som viframfört i vår motion. Eftersom den försöksverksamhet vi föreslår ivår motion inte medför några ökade kostnader utan enbart kräver ett positivtställningstagande från sida, är det något förvånande att utskottetinte tagit fasta pä möjligheten att fä pröva en samordnad utbildning avlärarkrafterna och därtill utnyttja befintlig utbildningskapacitet. Att mot ett enigt utskott yrka bifall till en motionfinner jag föga framgångsrikt, men vi kommer att följa utvecklingen på dettautbildningsområde med uppmärksamhet. Idetta anförande instämde (). 51GUNNEL (); Vid varje har detförelegat motioner om avskaffande av betyg i lärarutbildningen. Sådana motionerhar avslagits. Anslag till utbildning för undervisningsyrken Betygsättningen i de blivande ämneslärarnas ämnen byggerpå mätningar av kunskaper, vilket mycket väl låter sig göra. Menlärarkandidaternas praktik - efter de teoretiska studiernas slut - handlar merom kunnande än om kunskaper; metodik och pedagogik skall praktiskt tillämpas ikonkreta klassrumssituationer. Detta kunnande är inte mätbart på samma sätt somkunskaper. bedömdes dock ämneslärarkandidaternasundervisning och betygsattes enligt en tregradig skala, där fördelningen av detre betygsstegen var låst till vissa procenttal, dvs. enligt ett relativtsystem. För att ett sådant system skall kunna tillämpas på ett rimligt ochrättvist sätt fordras det att metodiklektorerna har tillfälle att bilda sig ensäker uppfattning om kandidaterna. När med ett enhälligt beslutersatte den tregradiga skalan i betyget i lärarskicklighet med endast godkändeller icke godkänd, gjorde man det bl. a. för att man ansåg att dessamöjligheter inte fanns. Detta beslut hälsades med tillfredsställelse av allainblandade parter. Det hade naturligtvis funnits en annan väg att gå. Enmassiv insats av resurser pä ämneslärarpraktiken, dvs. fler metodiklektorer ochhandledare, kunde ha gett bättre förutsättningar för en fortsatt bedömningenligt en graderad skala. Detta är en i dubbel mening akademisk fråga-knapphetens kalla stjärna leder också lärarhögskolorna. Ändå skulle jag hellre förorda det tidigare betygssystemetmed alla dess brister än en fortsättning på den tingens oordning som råder.De förvirrande och delvis helt obegripliga råd och anvisningar beträffandebetygsättningen av ämneslärarpraktiken som UHÄ utfärdat har fått de mestorimliga konsekvenser. Medan klassrumsarbetet, kärnan i praktikäretsutbildning, bedöms med godkänd eller icke godkänd, skall de teoretiska momenteni pedagogik och metodik enligt UHÄ betygsättas enligt tregradig skala. Det är naturligt om kandidaterna då koncentrerar sig påatt plugga in de moment som kan mätas i skrivningsresultat och tar mera lätt påförberedelserna för sin praktikundervisning, som ju bara kan ge ett"'godkänd" till resultat. Lärarskickligheten, som tidigare haft ettmycket högt värde i merithänseende, har fått en underordnad betydelse. Pendelnhar svängt för långt ät andra hållet. Utskottet påpekar att linjenämnderna har att fastställakursplaner och kursernas poängtal och att därför olikheter kan uppkomma mellande olika lärarhögskolorna. Till råga pä de olägenheter jag redovisathar faktiskt olika lärarhögskolor inom det nya systemet tillämpat olika betygsättning.Vissa högskolor har kringgått UHÅ:s förvirrade anvisningar, andra har försöktfölja dem. Med tanke på meritvärderingens betydelse i en allt hårdarekonkurrens borde lärarkandidaternas betyg ha samma värde var i landetlärarkandidaterna än genomför sin utbildning. Decentraliseringen av beslutsfattandetfår inte drivas in absurdum. Vid samtliga lärarhögskolor råder på ämneslärarlinjernaett uttalat missnöje med den brist på klarhet som präglat anvisningarna isamband med den nya betygsättningen. Utskottet hänvisar i motionssvaret till UHÄ. För ossmotionärer, och mig, är detta helt naturligt en besvikelse. Menän mer bekymmersamt måste det vara för lärarhögskolorna, som förväntat sig ettklart formulerat riksdagsbeslut angående betygsättningen - ett beslut som ärentydigt och inte kan ge upphov fill olika tolkningar. Vpk:s utskottsledamot har påpassligt i sin reservation 3varit vänlig att tillstyrka vår motion - vpk har inte självt motionerat iärendet - men har kopplat sitt tillstyrkande också till krav på avskaffande avgraderade betyg i ämnesteori i anslutning till en socialdemokratisk motion.Detta är en uppfattning som vi moderata motionärer på intet vis delar, och jagkan därför inte ansluta mig till vpk-reservationen. Trots allt utgår utskottetfrån att UHÄ noga följer effekterna av de nya bestämmelserna och vidtar deåtgärder som behövs. Tyvärr har de två konferenser som UHÄ anordnat och somutskottet knyter sina förhoppningar till inte gett det avsedda resultatet. Deförnyade ansträngningar som förhoppningsvis görs från UHÄ kommer att följas medintresse av utbildningsutskottet - det är jag förvissad om - och likaså avlärarhögskolorna, som verkligen förtjänar en mer just behandling än devederfarits i det här avseendet. Jag har alltså inget yrkande, men utgår från attutskottets skrivning och den debatt som förts - inte bara i denna kammare utanockså vid lärarhögskolorna och i fackpressen - kan bidra till förnuftiga ochenhetliga regler för uppläggningen av de blivande ämneslärarnas praktikår. Anslag tdl utbildning för undervisningsyrken 52MARGOT (): Jag vet inte för vilken gång i ordningen fråganom betyg i lärarutbildningen är uppe till diskussion och behandling iriksdagen. Och om nu VI börjartycka att det är tjatigt - hur otåliga tror ni då inte att de lärarstuderandeär! Så här uttrycker sig elever vid högskolan i i en appell fillutbildningsutskottet: "Numåste de graderade betygen på klasslärarlinjerna BORT! Vi ska bli skickliga lärare som samarbetar med varandraför att fostra barn till kritiska och harmoniska samhällsmedborgare utan attkonkurrera med varandra - ALLA skall bli det. Därför kräver vi att de graderadebetygen avskaffas NU! Vi hartröttnat på att vänta."