prot · G609119 · 1982-12-31 00:00:00 — Som ett led i en sådan strategi måste man sesträvandena att ombilda verkstadsrörelse till bolagsform. De anställdas organisationer utvecklade stor aktivitet föratt få behålla verksformen och därmed en viss trygghet i anställningen. Manbetraktade med rätta överförandet av i bolagsform som en eftergift för dekrafter som vill motarbeta och desorganisera statlig företagsamhet. Såväl socialdemokraterna som kommunisternaröstade mot förslaget att ombilda till bolag. Självfallet har i detta lägede anställda vid verkstäder ställt stora förhoppningar på den nyaregeringen, vilken även genom kommunikationsministern förklarat sig vara bereddatt "riva upp" beslutet om att göra till ett särskilt bolag. I detta läge är det oroande att starka krafter fortfarandetycks driva kravet om att vidhålla detta beslut trots att arbetstagarsidanmotsätter sig dess genomförande. Den senaste tidens diskussioner om de statliga verken ochdotterbolags-bildningarna har också föranlett vissa kritiska uttalanden frånregeringsledamöter. Därvid har frågan om översyn av verksamhetsformernaaktualiserats i debatten. Även detta måste tas med i bilden, då man prövarfrågan om överföring i bolagsform. Med hänvisning till det anförda önskar jag frågakommunikationsministern: Kommerregeringen att infria sitt löfte om att riva upp beslutet om att göra tillett särskilt bolag? Har den senastetidens erfarenheter av vissa statliga dotterbolags verksamhet inneburit attregeringen överväger någon översyn av de statliga verkens driftsformer? 21 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:419 av () till finansministern omkostnaderna för polisbevakning m. m. vid utländska besök: Kostnaderna för polisbevakning ochandra säkerhetsåtgärder vid besök i av personer från andra stater visarsig uppgå till avsevärda belopp i vissa fall och betalas enligt uppgift avstaten, även vid inbjudan på privat initiativ. När avser statsrådet vidta åtgärd i syfte att förhindraatt skattebetalarna drabbas av också denna börda i en ekonomiskt trängdsituation för vårt land? 1982/83:420 av,() till utrikesministern omåtgärder mot vietnamesisk aggression i : Enligt samstämmiga uppgifter harvietnamesiska förband i utsatt ett antal flyktingläger i förartilleribeskjutning och bekämpning från luften. är ett av de viktigaste mottagarländerna försvenskt utvecklingsbistånd. 1 milj. kr. betalas ut av svenskaskattemedel till i bistånd. Från regeringshåll har man vid ett antal tillfällenunderstrukit vikten av goda förbindelser med den vietnamesiska diktaturen. Motbakgrund av detta vill jag fråga utrikesministern: Avser regeringen att reagera eller vidta någon form avåtgärd med anledning av att från ett ockuperat land bedriver militäraggression mot flyktingläger i ett tredje land? 1982/83:421 av () till justitieministernom säkerhetsarrangemangen vid besök i : Enligt tidningsuppgifter harPLO-ledaren vid sitt besök i medfört egen beväpnad säkerhetsvakt. Med anledning härav tillåter jag mig fråga: 1: Äruppgiften riktig? Vem harbeslutat om medgivande för denna säkerhetsvakt att vara beväpnad? Vilkenkonsekvens bedömer justitieministern att detta beslut kommer att få för densvenska säkerhetstjänsten vid t. ex. framtida statsbesök om vederbörandebesökande kommer att kräva att få medföra egen säkerhetsvakt, som är beväpnad? 1982/83:422 av () till statsministern omkostnaderna för polisbevakning m. m. vid besök i : PLO-ledaren besök iSverige med anledning av inbjudan från socialdemokratiska partiet harförorsakat att stora polisstyrkor måst avdelas fill bevakning, dels för Arafatoch hans följe, dels för bevakning av och alternativa flygplatser.Sveriges skattebetalare kan alltså åsamkas betydande utgifter på grund av dettabesök. Vill statsrninistern redogöra för vilka ungefärligakostnader som åsamkas skattebetalare på grund av besöki ? 1982/83:423 av (vpk) tilljordbruksministern om trafikrätten på skogsbilvägar: har betydandebelopp satsats på byggande av skogsbilvägar. Man kan utgå från att dennautbyggnad kommer att fortsätta. Det samhällsstöd som utgått tillanläggande av skogsbilvägar har varit mycket stort! Förutom statsbidrag harkommunerna i en del fall gett bidrag. Rätten att färdas efter dessa vägar harinte alltid betraktats som självklar. Självfallet måste avstängningaraccepteras vid tjällossning och långvariga regnperioder, då riskerna attvägarna kan köras sönder .är stora. Mot bakgrund av det anförda vill jag tilljordbruksministern ställa följande fråga: Avser jordbruksministern vidtaåtgärder som tillförsäkrar allmänheten trafikrätt på skogsbilvägar efter ihuvudsak allemansrättsliga principer? 1982/83:424av () till finansministern om åtgärder för att i vissa fall mildraeffekterna av fastighetstaxeringen: Enligt uppgifter i massmedia hardet på sina håll blivit helt orimliga upptaxeringar av fastigheter, belägna iattraktiva områden för fritidsbebyggelse. Dessa taxeringsvärden motsvarar påintet sätt den faktiska avkastningen. För många människor i framför alltskärgården har detta lett till stora ekonomiska problem. Sociala förmåner somman tidigare åtnjutit bortfaller. Förmögenhetsskatten ökar kraftigt, utan attnågra inkomster att betala den med uppkommer. Jag vill mot bakgrund av redovisade fakta ställa följandefrågor till finansministern: Är regeringenberedd att vidta några åtgärder för att mildra effekterna avfastighetstaxeringen för den bofasta skärgårdsbefolkningen? Är regeringenberedd att vidta några åtgärder för att informera om de möjligheter fillanstånd med inbetalning av kvarskatt som finns när besvär anförts överfastighetstaxeringen? 1982/83:425 av () fill jordbruksministern omhandläggningen av ärenden om etableringsstöd: Under rubriken Förslag fillprisreglerande åtgärder på jordbrukets område förperioden 1 juli 1982-30 juni1984m. m. behandlades även etableringsstöd till nystartade lantbrukare. Dettaskulle bestå av en nedsättning av räntan till 10-procentsgränsen och gällaunder . Ansökningarna om detta etableringsstöd skulle varalantbruksnämnderna till hända . i årsvarade man vid förfrågan hos lantbruksnämnden i att man ännu intefått instruktioner hur man skulle behandla ansökningarna. senareförklarade samma lantbruksnämnd att man var mitt uppe i arbetet medansökningarna. månad har de som sökt etableringsstöd i M-län ännuinte hört någonfing från lantbruksnämnden. Eftersom det vid stödets införandeäven anvisades medel att täcka de administrativa kostnaderna måste man betecknaden långa väntetiden som mycket anmärkningsvärd. I handlar detenbart om ett 100-tal ansökningar. Eftersom nyetablerade lantbrukare lever iett kärvt ekonomiskt klimat borde något besked, om stöd kan komma i fråga ochnär en eventuell utbetalning kan bli aktuell, lämnas till sökanden. Är jordbruksministern beredd att medverka till att ensnabbare handläggning om etableringsstöden kommer till stånd? 1982/83:426 av () tillkommunikationsministern om ökade färjekostnader i : I finns mångabilfärjor som drivs av vägsamfälligheter. En sådan är färjan iNorrtälje kommun. En av dess viktigaste finansieringskällor är ett statsbidragpå 1,1 milj. kr. Om den nedskärning av statsbidragen till enskilda vägar som påregeringens förslag beslutats av socialdemokrater och moderater i riksdagendrabbar denna förening fullt ut, innebär det ett minskat statsbidrag med /år. Per andel innebär det en ökad årlig kostnad på ca . För ensmåbrukare på Högmarsö med 6 andelar innebär det en ökad årlig kostnad på 1 800kr. En så stor merkostnad, som skall täckas av det ganska begränsade netto somett jordbruksföretag i skärgården kan ge, innebär givetvis ett hårt slag motjordbrukaren och kan i praktiken äventyra den fortsatta driften. Vilket råd vill kommunikationsministern ge enskärgårdslantbrukare som på grund av regeringens och riksdagsmajoritetensåtgärder drabbas av en ökad färjekostnad på /år? 22 § Kammaren åtskildeskl.