prot · G609126 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag anser attdet är viktigt att ange att de skall ge valfrihet. Föräldrarna skall kunnavälja mellan olika former av barnomsorg. svararinte ens på min fråga om det nya statsbidragssystemet skall medge statsbidragtill enskild verksamhet, ^filldeltidsförskolan och till den öppna förskolan. Detta är dock en utomordentligtviktig fråga för barnen, familjerna och kommunerna. Beträffandehemspråksträningen säger att det inte föreligger något hinderför föräldrarna att ge sina barn träning i hemspråket. Detta yttrande visarklart skillnaden mellan oss moderater och socialdemokraterna. Vi moderatervill stimulera föräldrarna och stötta dem. Vi anser att föräldrarna är viktigaför barnen på alla områden, även närdet gäller hemspråksträningen. Dessutom anser vi det nödvändigt med en klararedefinition av vilka som skall ha hemspråksträning. När det gällerbarnmiljörådet vill jag säga att det visst är viktigt att värna om barnssäkerhet och miljö. Men detta ansvar måste åvila alla här i samhället;föräldrarna, skolan, förskolan och kommunerna. Risken är att myndigheternaunderlåter att verka för barns miljö och säkerhet och ^hänskjuter dessa frågortill barnmiljörådet och man blir inte tillräckligt vaksam. 63 ^ELIASSON (fp) replik: Det ärvärt att notera att socialdemokraterna när det gäller statsbidrag tillbarnomsorgen ändå har vissa idéer om hur det skall se ut till skillnad från vadsom gällde beträffande översynen av det ekonomiska stödet. säger att det bör vara ett procentbidrag enligt ett förenklat system. Mot denna bakgrund terdet sig närmast huvudlöst att riva upp det beslut som en gång fattade och som ju innebar att det blev ett procentbidrag och att statsbidragssystemet förenklades kraftigt. Om man tyckte att statsbidraget hade ett otillräcklig nivå, hade man enkelt kunnat höja bidragsgränsen. I stället rev man upp beslutet och införde det gamla krångliga systemet, som gör livet besvärligt för kommunerna. Det går naturligtvis ytterst ut över barnfamiljerna. Nr126 Ger man barnfamiljerna ett vårdnadsbidrag, som kananvändas för att Torsdagenden täcka högre avgifter i barnomsorgen, behöverbarnomsorgsutbyggnaden inte 21^aoril 1983 stanna upp, under förutsättning att föräldrarnaföredrar att efterfråga den Med vår politik blir alltså barnomsorgen mera Stödtill ^barnfa- ^föräldrastyrd, mera konsumentstyrd, än den är ,och det tycker vi är ett ^steg i rätt riktning. Det statsbidragssystem som vihade infört och som socialdemokraterna alltså rev upp bör enligt folkpartietsmening utgöra grunden för den översyn som pågår. Jag hoppas att åtminstoneinte prestigen skall lägga hinder i vägen för att också socialdemokraterna isin översyn kommer fram till att det var ett bra statsbidragssystem. Till slut ett par ord omstatsbidraget till adoptionerna. Det är ju en liten summa pengar det handlarom, men för de tilltänkta föräldrar som skulle ha kommit i åtnjutande avbidraget kan det vara en ansenlig summa. Detta är också enrättvisefråga. Om statsbidragssystemet urholkas, betyder det att familjensinkomst blir ännu mer avgörande förom alternativet internationell adoption skall kunna te sig realistiskt. När detnu tillåts bli urholkat, innebär detatt för de familjer som har dålig ekonomi blir internationell adoptionsuccessivt ett allt mindre realistiskt alternativ. Det tycker jag ärbeklagligt. Den lilla summa det härär fråga om hade bort kunna anslå för att göra det möjligt för fleratt välja internationell adoption. 64 ^(s) replik: Kommunerna ställdesig inte bakom det av och utarbetade förslaget till nya statsbidragsregler, därför attkommunerna skulle förlora oerhört mycket på det. När vi debatterade det härförra gången och när vi hade frågan uppe i utskottet, ställde vi oss välvilligatill att ge även den öppna förskolan statsbidrag. Det gjorde vi därför attmånga ^dagbarnvårdare och barn hos ^dagbarnvårdarna har stor nytta av den öppnaförskolan. Det är viktigt attbarnomsorgen byggs ut. ^SCB håller på att göra en förnyad ^efterfrågeundersökning,och det gör man i enlighet med ett riksdagsbeslut. Undersökningen beräknas varaklar , och på grundval av denna undersökning kommer regeringentillsammans med att sätta i gång arbetet på en ny ^utbyggnadsplan. Det är väldigt viktigtatt kommunerna har ansvaret för barnomsorgen. I nuvarandestatsbidragsbestämmelser finns det en möjlighet att ge även enskilda sombedriver barnomsorg del av statsbidraget, om de finns med i barnomsorgsplanernaoch följer reglerna för ^statsbidragsgivningen. Jag anser att det är en viktigpunkt att kommunerna har ansvar och överinseende även för denna verksamhet. När det gäller hemspråksträningen sade jag att det ären naturlig sak att föräldrarna tränar sina barn i hemspråket. Det anserjag fortfarande att det är, men jag anser också attdet är väldigt viktigt att kommunerna kan hjälpa 58 till med en hemspråksundervisning och att staten stöderdetta. in i det nyastatsbidragssystemet, och jag kan i dagens läge inte uttala mig om Nr 126 hur man kommer att utforma det. Vad beträffar adoptionerna har gjort enframställning till ^socialde- ^2I ^aoril 1983 ^partementetangående reglering av de enskilda adoptionerna. utarbetatsoch är ute på remiss. Troligtvis kommer det en proposition till Stöd till ^barnfa- ^hösten, och då får vi ta upp frågan om anslaget till denna verksamhet till ny ^miljer ^m^ ^m^ bedömning. 65 ^ANN-CATHRINE ^(m) replik; Ja, detfinns en möjlighet att ge även enskilda daghem statsbidrag, om de är med ikommunernas barnomsorgsplaner. Men vi moderater anser att detta skall vara enrättighet för enskilda institutioner, både för heltidsomsorg ochdeltidsförskolor, att få ett statsbidrag. Självfallet skall man ställakvalitetskrav på den enskilda verksamheten, men man bör ställa kvalitetskrav påall form av barnomsorg och inte ha en njuggare inställning till den enskilda verksamheten. Jag spårar i AnitaPerssons inlägg en mycket njugg inställning till de enskilda alternativen. Jaghar inte fått svar på frågan om de enskilda deltidsförskolorna kommer att bliberättigade till statsbidrag och inteheller på frågan om deltidsförskolan kommer att ingå i statsbidragssystemet. 66 ^ÖSTH (c) replik; säger att kommunerna inte ställer sig bakom det statsbidragssystem somfördes fram av center- och folkpartiregeringen. Jo, det gjorde man när det gällerprinciperna. Om man hade fått chansen att välja mellan det lägre statsbidragetoch konsekvenserna av regeringens ^eftervalspolitik skulle med all säkerhetresultatet ha blivit hundraprocentig uppslutning kring det lägre statsbidraget. anser vi för vår del att det är naturligt att barnmiljörådet,som har sysslat med barns miljö i inre och yttreavseende, också nu får i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogram som visarvägen till ett ^barnvänligare samhälle. 67 INGA ^LANTZ (vpk) replik; Herr talman^!^ Jag fickinget svar på frågan om socialdemokraternas syn på om det är barnens behoveller arbetsmarknadens behov av barnomsorg som skall styra utbyggnaden. svararatt ^SCB håller på med en ny behovsundersökning. Vi har undersökt behovet i 20eller , och vi vet att behovet att bygga ut barnomsorgen både kvantitativtoch kvalitativt är oerhört stort. Jag skall själv om entimme ut till min kommun, ,där vi skall lägga fast utbyggnadsplanerna framåt. Skall kommunernasplaner tas på allvar kommer det 1986 att fattas 500 000 platser i daghem och500 000 platser i fritidshem. Det blir tillsammans en oerhörd massa platser somfattas. Om man skall räkna med föräldrarnas önskemål om familjedaghem kan man Nr126 kanske minska det med något hundratusental platser, menändå är behovet den ^oerhört stort. 21 ^aoril 1983 ^"^^^^^^^bakgrunden av detta vill jag frågaefter intentionerna från ^socialde- ^mokraterna när det gäller att trygga utbyggnaden. Stödtill ^barnfa- ^^"^^^"^^^ barnens behov av en bra och tryggbarnomsorg som skall styra 68 ^(s) replik; Tyvärr hade borgerligt styre som helt förstörde landets ekonomi. Jag förstår deproblem som Inga ^Lantz tar upp när det gäller utbyggnaden av barnomsorgen.Problemet är mycket stort i många kommuner. Naturligtvis anser jag, somInga ^Lantz, att barnomsorgen är till för barnen och att vi skall bygga utdaghemmen så fort och så mycket vi kan. Vi har en viss form avbarnomsorg för barn mellan fem och i deltidsförskolan. Den är utbyggd,och det är obligatoriskt för kommunerna att kunna ge barnen plats i dennaverksamhet. Jag skulle vilja ställa en fråga till ^Ann-Cathrine . Varför är manfrån moderat håll så orolig för att kommunerna skall ha överinseende över denenskilda verksamheten? Det finns ju redan möjlighet, om man ställer upp på destatsbidragskrav som gäller och man kan komma med i barnomsorgsplanerna därföratt man har en bra verksamhet. Dä får man statsbidrag. Vi har sagtatt procentbidrag är bra, liksom att det är bra att den öppna förskolan är med.Men vi gick inte med på det förslag som lades fram, eftersom man tog meddeltidsförskolan och eftersom heldagsomsorgen skulle drabbas. Deltidsförskolanär, som jag sade tidigare, utbyggd, och den är obligatorisk. Om man måste sänkastatsbidragen finns det alltså ingen anledning, som jag ser det, att ge ettbidrag till denna verksamhet. vice talmannenanmälde att ^Ann-Cathrine och ^Östh anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 69 ^CLAESON (vpk): I densocialdemokratiska regeringens budgetproposition, bilaga 7, saknade vikommunister och många andra människor något förslag om återupptagande av destatliga bosättningslånen. Då den borgerliga mittenregeringen och en borgerligriksdagsmajoritet i missriktat ^sparsam-^hetsnit lyckades avskaffabosättningslånen från , förutskickades frånsocialdemokratiskt håll att man vid en valseger skulle återinföra dessa. harsocialutskottets majoritet bifallit ^s- och ^vpk-^motioner som väckts ianslutning till budgetpropositionen. Som bekant yrkade både vpk och socialdemokraterna ipartimotioner avslag på borgarnas påfund i partimotioner 1981. 60 avveckling av de statliga bosättningslånen riktade sigdirekt mot ekonomiskt svaga hushåll var förslaget totalt misslyckat även dådet gällde det klart Nr 126 uttalade syftet, nämligen att begränsa budgetunderskottet. Även under allmänna motionstiden återkompartimotioner från vpk ^21 ^aoril 1983 och socialdemokraterna om återinförande - ochförbättring - av ^lånemöjli- Även dessa krav avslogs av den borgerligariksdagsmajoriteten utan Stöd till ^barnfa- ^några som helst bärande skäl. Den borgerligautskottsmajoritetens talesman ^Romanus från försvaraderegeringens förslag vid båda tillfällena. Han ansåg att bosättningslånen hördetill det som kunde undvaras och att ungdomen som sätter bo får starta meraanspråkslöst. Han hävdade också att unga människor som flyttar ihop bör kunnabygga upp sitt hem steg för steg. Vifick även veta att i regel har de unga medan de bor hemma en säng, och den kande ta med sig. Vidare hade de möjlighet att skaffa billiga möbler, och attsätta pengar i händerna på dem som gav möjlighet till köp av TV var inte angeläget. Den tunga kritik motavvecklingen av bostadslånen som vid olika tillfällen framförts bl. a. frånsociala myndigheter, från och från och dessanställda lyssnade de borgerliga tydligen inte på - och man gör det inte nuheller, som framgår av deras reservation. Man tycks inte heller efter den tidsom gått ha upptäckt att avvecklingen av bosättningslånen i själva verket inteleder till någon reell besparing för samhället. efter enavveckling kan man naturligtvis notera en budgetteknisk vinst genom attbudgeten tillförs amorteringar på gamla lån, ^samfidigt som några nya anslaginte beviljas. Den verkliga besparingen bestod egentligen bara i att budgeteninte behövde belastas med de mycket begränsade förluster som uppkommer isamband med låneverksamheten. I själva verket var låneverksamheten ingen dåligaffär för staten. Tar man hänsyn till den sociala funktion lånen hade, var detnärmast oförklarligt att de avvecklades. Varför kan man från borgerligt hållinte erkänna att det var en miss man gjorde och, i stället för att nuframhärda, acceptera att lånemöjligheterna ^återinförs? Herr talman!Bosättningslånen fick alltsedan de infördes en allt större betydelse förekonomiskt svaga hushåll, inte baraför ungdomar som sätter bo, och lånen fick alltmer en social karaktär. Motivenför deras införande, att hushåll med små ekonomiska möjligheter skulle få lån tillförmånlig ränta och bra amorteringsvillkor, kvarstår än . Behoven förresurssvaga konsumenter att få långfristiga krediter på rimliga villkor vidbosättningen är förmodligen ännu större . En fortgåendereallöneförsämring, ständiga pris- och hyreshöjningar och en stigandearbetslöshet gör det nödvändigt att öka samhällets insatser för dem som drabbashårdast. De statligabosättningslånen i deras tidigare form, med de förbättringar vi föreslår, ärden bästa kreditform som kan erbjudas människor som vill sätta bo. Unga människor ochlåginkomsttagare är speciellt utsatta på lånemarkna den. De bedöms utifrån bankmässiga utgångspunkter ha lägre kreditvärdig het och angelägenhetsgrad än etablerade bankkunder. Nr 126 gruppermänniskor tvingas till kreditformersom avbetalningsköp och Båda dessa former är oförmånliga ochkontokorten kan locka till enskuldsättning som kan få ödesdigra följder, vilket ^f. Stöd till ^barnfa- ^^^^'^^''^'^al^man! Vpk har i årets motion även upprepat tidigare förslag om att lånenskall anpassas ^fill kostnadsutvecklingen genom att man höjer gränsen för högsta lånebelopp . Dettaförslag följs upp i reservation 7 i socialutskottets betänkande, och jag yrkarbifall till denna. är vi motionärer givetvis glada över att kravet pååterinförande av bosättningslånen tillstyrkts, men vi vill även ha meduttalandet om den nödvändiga förbättringen då det gäller högsta lånebelopp. Låt mig så göra någrakommentarer till vad som har sagts här i debatten. ^Eliasson påstod attdet inte fanns några argument för återinförande av bosättningslån iutskottsbetänkandet. Jag ber honom och andra som eventuellt har sammauppfattning att läsa vad som står i utskottsbetänkandet. Utskottsmajoritetenskriver i andra och tredje styckena på ^s. "I likhet med vad somtidigare anförts av reservanterna i utskottet anser utskottet att statligabosättningslån har en klart social funktion och behövs som ersättning för andramindre förmånliga krediter, såsom kontokort och avbetalningskrediter. Dessa lånvar den bästa kreditform som stod till buds för unga människor som ville sättabo. Kostnaderna för staten var dessutom ganska marginella. Utskottet anser därför attstaten bör återinföra någon form av bosättningslån som kan fylla den ^funkfionsom här angivits. Detta bör ges regeringen till känna." ^Westin sade att socialdemokraternainte var beredda att nu sätta upp. några villkor för de bosättningslån som detnu finns en majoritet för att återinföra. Vad vi från ^vpk:s sida vill är attfå en snabb återgång till tidigare lånemöjligheter men med en höjning avlånetaket . Det är vad vi vill ha beslut om här . I övrigt är vi medvetna omatt man kan behöva se över tidigare gällande villkor, bl. a. beträffandeamorteringstider och räntor, i syfte att förbättra dem. Men orsaken till att vihar avgett en reservation, som vi vidhåller, är att vi vill att det skall varahelt klart att den första uppgiften när bosättningslånen nu ^återinförs är att höjalånebeloppet från , som gällde , till i vart fall 20 000kr. Det är nödvändigt för att lånen skall få någon reell betydelse för dem sombehöver anlita sig av dem. 70 ^WESTIN ^(s); Jag vill i dettasammanhang bara säga att det är klart att det kan vara angeläget att snabbtåterinföra bosättningslånen, men jag ^överiämnar med fullt förtroende åtregeringen att ta hand om denna fråga och föra den till ett resultat . ^Anf.71 ^CLAESON (vpk): Nr 126 Vid de två närmast föregående tillfällendå frågan om ^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^,^ ^, bosättningslånen behandlades här i - dvs. närden ^borgeriiga ^-i ^^p^^j| 100-^5 majoriteten avskaffade dem och när vpk ochsocialdemokraterna därefter föreslog ett återinförande - har socialdemokraterna isocialutskottet på ett ^<^^t-^\j til ^h^ ^ ^ ^ ^ ^ t klart och ^entvdiet sätt reserverat sig för ett snabbt återinförande av ... - ^^^ ^"^ ^mtljer ^rn. Då har man inte haft med dessa^bemärkningar om att det på nytt skulle behöva göras något slags översyn ellerliknande. litet ^inkonsekvent det hela. När vi nu har en ^arbetarmajoritet i som kanreparera den ^fadäs som den borgerliga mittenregeringen stod för och somden borgerliga riksdagsmajoriteten trumfade igenom, skall vi göra detsnabbt. sedan fortsättningsvis genomföra ytterligareförbättringar, vilket säkert blir nödvändigt, kan vi återkomma till det. är detväsentligt att vi får ett snabbt återinförande av bosättningslånen och att vi iförsta omgången ser till att det belopp som kan lånas höjs till en nivå som är mera realistiskän den tidigare gränsen var. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (höjning av det allmänna barnbidraget) Utskottets hemställanbifölls med 271 röster mot 37 för reservation 1 av ^Eliasson och Inga ^Lantz. Mom. 4 (fortsatt familjepolitiskt reformarbete) Reservation 3 av RuneGustavsson och ^Östh, som ställdes mot reservation 4 av ^Eliasson,antogs till kontraproposition ikontrapropositionsvoteringen. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 av ^m. fl.med 78 röster mot 46 för reservation 3 av och ^Östh. 184ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringenbifölls utskottets hemställan med 167 röster mot 78 för reservation 2 av GöteJonsson ^m. 63 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (återinförande av statlig^bosättningslånegivning) Utskottets hemställan,som ställdes mot ^reservafion 6 av ^Eliasson ^m. fl., bifölls medacklamation. Mom. 9 (villkor för bosättningslån) Utskottets hemställanbifölls med 284 röster mot 19 för reservation 7 av Inga ^Lantz. 5 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 10 (medelsanvisning till driften av förskolor ochfritidshem) Utskottets hemställan,som ställdes mot reservation 8 av ^m. fl., bifölls medacklamation. ^N^r^1^26 Mom. 12 (återgång tilltidigare beslutade statsbidragsregler) 21april 1983 Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot45 för bifall till --------------------------- hemställan i reservation 9 av och ^Östh i motsvarande Stödtill ^barnfa- ^del. 1 ledamot avstod från att rösta: Efter ställda propositioner på godkännande av delsutskottets motivering, dels den i reservation 10 avGöte ^m. i motsvarande del anförda motiveringen och dels den i reservation 11 av Ingemar^Eliasson i motsvarande del anförda motiveringen godkändes utskottetsmotivering med acklamation. Mom. 13 (riktlinjer för ^statsbidragsgivningen) I en förberedandevotering biträddes reservation 11 av ^Eliasson i motsvarande del med 29röster mot 20 för reservation 12 av Inga ^Lantz. 253 ledamöter avstod från attrösta. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 10 av ^m. imotsvarande del med 81 röster mot 20 för reservation 11 av ^Eliasson imotsvarande del. 205 ledamöter avstod frän att rösta. I huvudvoteringenbifölls utskottets hemställan med 182 röster mot 78 för reservation 10 av GöteJonsson ^m. i motsvarande del. 48 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 14 ^(föräldraavgifter till barnomsorgen) Utskottets hemställanbifölls med 289 röster mot 18 för reservation 13 av Inga ^Lantz. Mom. 16 (medelsanvisning till hemspråksträning i förskolan) Utskottets hemställan,som ställdes mot reservation 14 av ^m. fl., bifölls medacklamation. Mom. 17 (medelsanvisning till barnmiljörådet) Utskottets hemställan,som ställdes mot reservation 15 av ^m. fl., bifölls medacklamation. Mom. 18 (visst uppdrag till barnmiljörådet) Utskottets hemställan,som ställdes mot reservation 16 av och ^Östh, bifölls medacklamation. Mom.20 (medelsanvisning till ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 17 av ^Eliasson, bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 12 § Föredrogs betänkande 1982/83:17 Anslag för /84till ^(prop. 1982/83:110 delvis) 13§ Kontroll av företag Föredrogs näringsutskottets betänkande 1982/83:30 om kontroll av företag. 72 ^(m); betänkande1982/83:30, som vi nu behandlar, gäller bl. ^etableringskontroll ochupprättande av branschregister. Jag vill helt kort beröra dessa frågor och ianslutning härtill också kommentera reservationerna 1 och 3. Frågan om ^etableringskontroll har underett flertal år varit föremål för behandling av näringsutskottet. Redan 1975uttalade utskottet att det för den ekonomiska utvecklingen är ^väsenfligt attnäringslivet fortlöpande får tillskott av nya företag. Utskottet avvisadedärför kraven på ^etableringskon^troll och slog vakt om ^etableringsfriheten.Man ^uttalde sig dock för en samlad översyn rörande rätten att etableraföretag. I näringsutskottets betänkande 1981/82:25hänvisades till den införda lagstiftningen om näringsförbud förnäringsidkare som missbrukar konkursinstitutet, och man refererade också del andra åtgärder som regeringen vidtagit för att motverka uppkomsten avekonomisk brottslighet. Utskottet slog också fast att det för den ekonomiskautvecklingen är väsentligt att näringslivet fortlöpande får tillskott av nyaföretag. Även i det betänkande vi nu debatterar avvisas en ^vpk-motion med kravpå generell ^etableringskontroll. I reservation nr 3, bakom vilken stårrepresentanter för moderata ^sam^hngsparfiet och ^folkparfiet, tas det klartavstånd från ^vpk-motionen. På vårt håll menar vi att ^etableringskontroll harmånga negativa effekter. a. är förutsättningen för ett dynamisktsmåföretagande fritt tillträde för nya företag. ^Etableringskontroll förlamarnytänkande och konkurrens, vilket är till nackdel för konsumenterna. Kraven på ^etableringskontroll blirtyvärr allt vanligare. Detta motiveras främst med önskan att få in skatter ochviljan att bekämpa ekonomisk brottslighet. Jag kan ta några exempel. Fackliga representanter vill ha^etableringskontroll på vissa områden och vill beskära butikernasöppethållande. Vissa företagare vill ha ^etablerings^kontroll för att få bortillojala företag som konkurrerar hårt, därför att de 5 protokoll 1982/83:126-129 fuskar med skatter och avgifter. LRF hade kort en sammankomst med jordbruksministern, varvid ^etableringskontrolleninom jordbruket togs upp. Avsikten var att få ned det storalivsmedelsöverskottet. Små, ännu så länge visserligen blygsamma, bestånd avskråväsende sticker alltså upp som ogräs . Jag tycker att det är välvärt att observera detta. Vi moderater hävdar att^etableringskontroll leder till konkurrensbegränsningar, men konkurrens ärnödvändig för att få effektivare företag, som kan erbjuda allt bättre varor^fill allt lägre priser. Det är konkurrensen som ger konsumenterna valfrihetoch makt. Viktigare för konsumenterna än ^etableringskontroll är därför en igrundlagen fastställd näringsfrihet, som vi ^f. i skilda sammanhang harmotionerat om här i . I några motioner ställs ånyokravet på upprättande av branschregister för bilverkstäder, dvs. en utvidgningav registreringen av bilverkstäderna. Motiven är bl. a. att vissa företag inombranschen undandrar sig skatter och avgifter. Utskottsmajoriteten uttalar sigpositivt för att man nu länsvis skall sondera möjligheterna att inrättabranschregister, baserade på register över företag som har att erläggamervärdeskatt. Man menar därför att bör göra ett uttalande tillregeringen i den riktningen. I reservation nr 1 hävdar representanterför och att det är samhällets skyldighet att effektivttillse att fusk med skatte- och avgiftsbetalningar motverkas. Företag somlojalt följer lagar och förordningar får inte komma i ett försämrat läge.Statsmakterna har också uppmärksammat detta och genom olika åtgärder försöktmotverka ekonomisk brottslighet. Ytterligare åtgärder är som bekant underutredning. Målsättningen måste vara att samhället bör sätta in åtgärder motden som missbrukar näringsfriheten. I reservationen vill vi också tydligtmarkera att det är nödvändigt att minska skattetrycket och byråkratin, om manvill komma till rätta med missförhållandena.