prot · G609135 · 1982-12-31 00:00:00 — Den andra delen som jag ville höra industriministernssynpunkt på är det förhållandet, att oron i i norra delen av är mycket stor. Det beror på att man nu fått klart för sig attregeringen är beredd att satsa 200 subventionerade miljoner för investeringar iSSAB inom områden som kommeratt hota jobben på i . Länets socialdemokrater har intesagt mycket om det här utan tassat omkring i filttofflorna. Det är väl då braom industriministern kan ta tillfället i akt att här i kammaren lämna ettbesked till invånarna i , hur han ser på den väldiga oro som finns däri dag, när man märker att jobben riskerar att konkurreras ut av ett företag somtill stor del lever på skattemedel - alltså statliga pengar. Min sista fråga till industriministern berör en sak somhar diskuterats mycket i län , och det är denkopparfyndighet som finns i den tidigare Håkansbodagruvan. Moderatasamlingspartiet har hårt drivit kravet på att den här fyndigheten skallslutprospekteras, innan Håkansbodagruvan vattenfylls. fullgjorde man den sista arbetsdagen i Stråssagruva. Det var mycket illa att slutprospekteringen i Håkansbodagruvan då intehade kommit i gång, därför att det finns en absolut praktisk anknytning mellanpersonal- och maskinresurserna i Stråssagruvan och möjligheterna attslutprospektera Håkansbodamalmen. I sitt svar till Per pekar industriministernpå de resurser för prospektering som har fattat beslut om, utöver devanliga budgetresurser som finns för den här verksamheten. Min fråga till industriministern är; Varför har inte enslutprospektering av Håkansbodamalmen kunnat påbörjas, efter nästan ett heltriksdagsår med socialdemokratisk regering och socialistisk majoritet ikammaren? Det är ett viktigt svar industriministern lämnar. Det sades nämligenett och annat ord från de socialdemokratiska riksdagsledamöterna i länet om viktenav att få en socialdemokratisk regering, så att Håkansbodamalmensförutsättningar kunde undersökas. Om den industriella verksamheten i län Får jag först säga att den mellansvenskabruksbygden, från i öster till i väster, är den troligen mestdrabbade industriregionen i . har nära 30 000industrijobb förlorats i den mellansvenska bruksbygden. Det är många orter somhar drabbats utomordentligt svårt. Vi har haft, och har fortfarande, iBergslagen i stor utsträckning ett ensidigt näringsliv, kopplat till en endanäringsgren. Det har för många orter främst varit någon basindustri. Det finnsi dag många Svappavaara-orter i . Detta är bakgrunden till att vi i industridepartementethar börjat att arbeta med Bergslagsfrågorna. Detta har jag också påpekat irnitt interpellationssvar. När regeringen tillträdde ,fanns det inte något underlag om situafionen i den mellansvenska bruksbygdeneller Bergslagen. Det fanns ingenting som gjorde att vi kunde börja skaffa ossen bild av situationen när vi kom. Detta skall man ha som underlag när man går uppi talarstol och kritiserar den nya regeringen för att inte snabbtnog ha kommit med alla de förslag till lösningar som man kan peka på. Vi kartlägger alltså situationen i Bergslagen. Jag hardessutom haft flera uppvaktningar och gjort egna resor och industribesök iÖrebro län och ii Om den industriella verksamheten i län andraBergslagslän, så jag känner väl till förhållandena i Bergslagen. Men det ärklart att vi först måste samla material och få en ordentlig bild över vad somhar gjort utvecklingen sådan och vilka åtgärder vi eventuellt kan sätta in pålång sikt. Det är fråga om att gå in och använda den industristrukturoch den industritradition som vi har i Bergslagen till en industriellutveckling och förnyelse. Då gäller det att vidga utblicken från basnäringarnatill nya industriella verksamheter, som det gäller att utnyttja detsom är utvecklingsbart i basnäringarna. Det blir'då en koppling tillutvecklingsarbetet i stort. Vi har ett väldigt arbete framför oss när vidiskuterar hela frågan om en reindustrialisering av Bergslagen. Sedan är det inte så att regeringen har varit overksam närdet gäller Bergslagen. Den nya regeringen har försökt att styra de disponiblapengar som har funnits för olika utvecklingsinsatser, lokaliserings- ochinvesteringsbidrag och olika former av stöd, just till Bergslagslänen. När detbelopp som beslutades av den förra regeringen fördelades och jag hade möjlighetatt påverka detta, gick merparten av pengarna just till Bergslagslänen. Den nyaregeringen har tagit tag i specialstålsindustrin, som i hög grad rör Bergslagen- men det lyckades båda talarna i stort sett gå förbi. Det var den nyaregeringen som tillsatte specialstålskommissionen och som lade fram ett förslagtill rekonstruktion av . Båda ledamöterna måste känna till att denrekonstruktionen i hög grad berör län. Det ställningstagandet gjorde viinte bara för att klara en besvärlig sysselsättningssituation, utanrekonstruktionen skall också ingå som en del i omstruktureringen av helaspecialstålsindustrin. Gruv- och mineralprogrammet, som också det tar sikte påBergslagen, är en produkt av den socialdemokratiska regeringen. När vi underoppositionstiden lade fram förslag om ett sådant program röstade mot detta. Om han och hans partikamrater hade röstat förprogrammet - eller , när vi kom medförslaget - hade situationen i gruv- och mineraldistrikten iMellansverige varit bättre. Och den fråga som han nu reser om åtgärder förHåkansboda kanske inte hade varit aktuell. Men det passar bättre att ioppositionsrollen plocka fram det område för vilket den socialdemokratiskaregeringen ändå har lagt fram ett program och på vilket viarbetar med prospekteringsinsatser. Det finns också en särskild expertgrupp somarbetar med problem och som om ett tag skall redovisa resultatetav sitt arbete. Ett av skälen för den socialdemokratiska regeringen att geBP tillstånd att gå in i ett samarbete var att företaget skulle kunna görainsatser i och Bergslagen. Vad jag vet ställde sig herrIsraelsson tveksam till, eller gick kanske t. o. m. emot, den åtgärden. Men detvar i högsta grad en åtgärd för Bergslagen att BP gavs möjligheter att med sinspeciella erfarenhet på mineralområdet exploatera fyndigheter och öka denindustriella verksamheten i Bergslagsområdet. Det är emellertid så lätt attglömma vad man harvarit motståndare till. Det passar bättre att i en riksdagsdebatt ta uppkritiken. Inte minst skall tänka på att man inte frånen dag till en annan vänder en utveckling som har varit negativ . Nuser vi emellertid tecken till ljusning. Det är i hög grad beroende pådevalveringen, som har visat sig bli så framgångsrik som regeringen hoppadespå. Svenska företag talar nu om ökade exportmöjligheter, förbättrad konkurrensoch ökad orderingång. Det gäller också småföretagen, vilket är värdefullt förÖrebro län. Vi ser alltså tecken till förbättringar som kan komma hela landettill del, också län. I det här sammanhanget passar det kanske att jag pekar påden höjning av arbetsgivaravgiften som har genomförts och som, såvitt jagförstår, beslutades av de borgerliga regeringarna. Den socialdemokratiskaregeringen har sagt att den höjning av arbetsgivaravgiften som var en produktav skatteöverenskommelsen inte skall genomföras. När jag satt och lyssnade på dessa båda inlägg kunde jagkonstatera att det inte var så värst mycket av konkreta förslag för länsom dessa två ledamöter hade att komma med. Det säger jag inte i form avkritik, utan mer som ett beklagande. Det hade varit mera värdefullt om jag hadekunnat gå från till industridepartementet efter att ha lyssnat tillett par konstruktiva inlägg om hur man skall kunna förbättra industrinssituation i Bergslagen och län. Jag satt och väntade på sådana inlägg,men i stället kom det en kanonad av detaljfrågor och krifik mot att regeringennu arbetar med Bergslagsfrågorna. Jag är litet förundrad över den uppläggningav denna debatt som de båda herrarna har valt. Om den industriella verksamheten i län 54BENGT WITTBOM (m): Jag kallar inte, herr industriminister,arbetsgivaravgifter och stora industrisubventioner till , som hotar ettaffärsmässigt företag i och jobben där, för detaljer. Jag kallar inteheller Håkansboda-problemet för en detalj. Det är naturligtvis mindre iomfattning än diskussionen om arbetsgivaravgifternas effekter, men i alla fall. Jag är beredd att ge industriministern både ett och annaterkännande, t. ex. för en del insatser som gjordes i samband med den sistaöverenskommelsen vad gäller specialstålet. Jag är också beredd att geindustriministern erkännanden på andra områden. Men moderata samlingspartietvar inte med om att fatta beslut om att finansiera första steget iskatteöverenskommelsen med arbetsgivaravgifter. Det var däremotsocialdemokraterna, enligt vad jag kan komma ihåg. De därutöver får välockså regeringen ta på sig. Det som är intressant, herr industriminister, är attregeringen i pressmeddelandet i samband medkompletteringspropositionen faktiskt säger ut att frånvaron avarbetsgivaravgifter är en stimulans för ett ökat antal riktiga jobb. Ipressmeddelandet hänvisar man bara till den offentliga sektorn, men påpresskonferensen säger arbetsmarknadsminister att detta självfalletockså gäller för näringslivet och den konkurrensutsatta sektorn. Jag tyckerdärför att industriministern borde Om den industriella verksamheten i län kunna göranågon liten kommentar om vilka effekter de i höjda arbetsgivaravgiftersom är ett faktum får för sysselsättningen och för utslagningen av riktiga jobbi län. Vi behöver ju riktiga jobb i län, och det tror jag attindustriministern och jag är överens om. Vad vi har fått av regeringenär AMS-paket och sex månaders beredskapsarbeten, och det är människorna iBergslagen litet konfunderade över. Jag förstår att regeringen måste ha tid på sig för attkunna lägga fram ett samlat åtgärdspaket. Skillnaden mellan min ochindustriministerns syn är bara att jag inte tror på kommissioner,långtidsplaner, statliga insatser, länsstyrelser, industridepartement ochindustriverk etc. Jag tror inte att detta kan lösa problemen i Bergslagen. Detbehövs bättre konkurrenskraft och bättre miljö för småföretag. Industriministern frågar efter konkreta förslag. Vi harlagt fram konkreta förslag, och jag kan gärna räkna upp dem igen. Lägrearbetsgivaravgifter ger positiva effekter - det är industriministern och jagöverens om. Ta bort en massa krångel när det gäller möjligheterna att startanya företag! Vi måste ha småföretagsamhet i Bergslagen. Inför ettlärlingssystem - det har industriministern och jag diskuterat tidigare här ikammaren -enligt de riktlinjer som moderata samlingsparfiet har lagt framförslag om här i ! Gå igenom MBL och Åmanlagstiftningen och förenkladem så att det blir lättare och mindre krångligt för företag att anställamänniskor, så att det motstånd som finns, särskilt bland småföretagare, motdenna lagstiftning och de låsningar som finns rensas ut! Det finns mängder medytterligare förslag. Skillnaden mellan mig och industriministern är attindustriministern - det andas hela svaret - naturligtvis tror på statlig planering,planering, planering på länsbas, kommissioner, statliga insatser,industrisubventioner etc. Jag tror att det är ute i företagen och bland deenskilda människorna som problemen skall lösas. Vi politiker skall skapaförutsättningar för flera företag, för lönsamma och riktiga jobb och förmänniskor att verkligen ta del i och få möjlighet att lösa problemen i delandsändar där de bor. Jag vill be industriministern igen; Kan vi få ett beskednär det gäller den undran som finns bland människorna uppe i ,som är rädda för att investeringar kommer att konkurrera ut riktiga jobbpå i ? Kan vi få ett svar när det gällerarbetsgivaravgifterna? Kan vi få ett svar när det gäller Håkansboda? Javisst, herr industriminister, vi röstade mot extraprospekteringspengar. Det finns ju prospekteringspengar över. Dessutom vill jagbara konstatera -jag vet inte vilka kontakter industriministern har med sinapartikamrater i på länsbänken - att det inte var vi moderater somhojtade mest om behovet av en blomstrande gruvindustri i norra delarna avÖrebro län. Vi lade fram förslag på denna punkt och har följt upp det här iriksdagen i form av en motion, som tyvärr har avslagits. 55PER (vpk): Industriministern sade att det inte fannsnågot underlag alls för åtgärder i Bergslagen när den socialdemokratiskaregeringen fillträdde, och det är kanske i och för sig riktigt. Men defackförbund som organiserar de anställda inom de hotade näringarna - i varjefall de på LO-området, både Gruv och Metall, som jag känner bäst till - hadeändå tagit fram ett visst underlag för åtgärder inom Bergslagsområdet. Underlagsaknades alltså inte helt. Men ett från statens sida genomarbetat underlagfanns antagligen inte, och ett sådant måste naturhgtvis tas fram. Jag harförståelse för att det kommer att ta innan man kan bli klar med dethela, men delförslag om vad som skall göras måste läggas fram relativt snart. Indstriministern sade också att både jag och att beröra specialstålsfrågan, och den hade regeringen gripit sig an.Men jag berörde den faktiskt litet genom att jag tog upp frågan om . Industriministern nämnde inte hur han såg för verketefter den uppgörelse som träffats om lån till . Vad gäller specialstålsindustrin vill jag tillägga att vpknär bildades framförde krav på att ett stort statligt stålföretag skulleskapas som också omfattade gruvdriften. Vi krävde att man på det här områdetskulle åstadkomma en helhetslösning i samhällelig regi. Så blev det inte, utanman lät handelsstålsindustrin ligga till grund för bildandet av , däreftergjorde man en utredning om specialstålsindustrin som inte ledde till justnågonting och sedan hade man problemen kvar. håller man på att ta tag i dem,som industriministern säger, och det är ju bra. Men det har inte varit bra spelat ut exempelvis mot och ställt jobb emot jobb ochbruk emot bruk. Det kunde man kanske i högre grad ha undvikit, om denhelhetslösning som vi föreslog hade genomförts. Vidare sade industriministern att vpk gick emot att BPskulle komma in i Bergslagen och att det är lätt att glömma att vi gjorde det.Det är riktigt att vi var kritiska till det. Men det var just på grund av attvi vill slå vakt om att få egen kontroll över våra svenska råvarutillgångar.Jag frågade också industriministern om han ansåg att man kommer att få en sådankontroll sedan BP släppts in, men det gav industriministern inget besked om.Jag tycker att vårt land inom geologiska undersökning och inom LKABhar bra kompetens och att vi skulle ha kunnat klara detta själva, men om det ärfråga om specialkompetens som vi inte har, då kan jag förstå att man ibegränsad omfattning behöver ta in utländska intressen, om de kan bidra med ensådan speciell kompetens. Men i så fall skall detta ske under nationellkontroll, och på den punkten kunde kanske industriministern ge oss enbekräftelse. Det hade varit bättre om vi lämnat konkreta förslag om vadman kan göra i länet i stället för att kritisera regeringen, sadeindustriministern. Till det vill jag säga att jag egentligen inte var särskiltkritisk. Man får väl lov att ha en kritisk utgångspunkt för sådana härresonemang, men jag har inte precis skällt på regeringen. Jag har pekat på dehär problemen ungefär på samma sätt som det socialdemokratiska partidistrikteti gjorde när Om den industriella verksamheten i län Om den industriella verksatnheten i län var där, och jag har ställt vissa konkretafrågor. När det gäller konkreta förslag nämnde jag exempelvis vårt förslag omett zinksmältverk och en vagnverkstad. Vi hade flera förslag under valrörelsen,men jag vill inte stå här och räkna upp alla. Sedan säger industriministern att vi framfört kritik motatt regeringen tagit tag i frågorna. Det tycker jag inte att jag för min delhar gjort. Jag tycker i stället att regeringen borde ta tag i frågorna mera änvad som varit fallet. Av och till läser jag rapporterna från länsstyrelsensplaneringsavdelning och ser vad som borde göras. Jag kommer därvid alltid framtill att det är vackra önskelistor på hur det borde vara men att resurserna ochbeslutsförmågan att omsätta förslagen till verklighet är mycket liten. Detförblir ett önsketänkande i stället för reell verklighet. Vad vi skulle viljaha är en mer långsikfig planering och ingripanden för att styra utvecklingen.Då skulle länsplanerna vara möjliga att omsätta i praktisk verklighet. Jag har inte betraktat lokala industriproblemsom detaljer. Jag har under de här sex månaderna nästan mött mångaorters problem i form av vikande framtidstro och arbetslöshet. Jag vet mycketväl vad oron för bygden och för familjen innebär för många människor runt om iSverige. Vad jag menade var att framför allt inteville se de generella åtgärder som regeringen har vidtagit, främst devalveringen,som insatser för att förbättra industrins läge. Man vill från oppositionenssida inte ge det erkännandet att just devalveringen i första hand var enindustripolitisk åtgärd. Svensk industris kostnadsläge har förbättrats - det ärde flesta överens om. Svensk industri har tagit hem nya order. Industrin börjaratt gå bättre. Också småföretagen har fått en bättre ordersituation. Detförhållandet att det inte i någon större utsträckning finns outnyttjadkapacitet i de små och medelstora företagen kommer att leda tillökad sysselsättning. kommer vi alltså till följd av devalveringenatt den vägen kunna trappa ner de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Min ambition som industriminister är naturligtvis attindustrijobben skall kunna bibehållas i den reguljära industrin ochnaturligtvis också att nya jobb skall kunna skapas i industrin. Jag menar attnäringslivet och industrin i hög grad har ställt upp på regeringens politik.Jag tycker att de skall ha en eloge för att de antagit den utmaning somdevalveringen innebar och dragit nytta av devalveringens effekter. Man haromprövat försäljningskampanjer, exportkampanjer och mycket annat. Det har letttill en ökad bearbetning för att ta hem jobb och beställningar. Därmed har detskapats möjligheter för att kunna nyanställa. Det var denna dimension som jagsaknade i inlägg, när han tog till orda och sedan landade påkrångel, lagar och paragrafer. Mig veterligt ökade allt detta under deborgerliga åren i stället för att minska. Också på den punkten tycker jag attherr Wittbom bör vara något försiktig. Jag hartillsatt specialstålskommissionen. Den är ännu inte färdig med sitt arbete.Jag vill inte dra några förhastade slutsatser, innan jag settspecialstålskommissionens slutrapport. Därför kan jag inte heller somindustriminister i det här läget kommentera utsikterna för enskilda företag ochenheter i branschen. Vad jag däremot allmänt skulle vilja säga - och det är välinte någon speciellt glädjande sak för Bergslagen - är att jag tror attstrukturfrågorna för specialstålsindustrin kommer att kräva en hel del åtgärdersom troligen resulterar i en minskad industrisysselsättning. Det måsteföranleda att ansträngningarna ökas för att ytterligare förbättra och framförallt vidga industristrukturen i Bergslagen, inkl. delar av län. Om den industriella verksamheten i län 57BENGT WITTBOM (m): Om industriministern och jag skall tala omdimensioner, vill jag säga att jag tycker att den dimension somindustriministerns inlägg har saknat är svar på frågorna. Jag harfortfarande inte hört någonting om det hot som i faktisktstår inför i och med att en konkurrent både om råvaran till produktionen och ommarknaderna får göra investeringar med statssubventionerade lån, vilket inteSKF Steel - som fortfarande håller näsan över vattenytan - har möjlighet attgöra. Man är rädd om jobben där uppe. Det är riktiga jobb, industriministern.De är inte subventionerade vare sig genom industrisubventioner eller genomAMS-pengar. Det är de jobben vi måste slå vakt om. De måste bli fler. Annars blirdet ju ingen ordning i . För att återgå till arbetsgivaravgifterna utgår jag ifrån- även om industriministern här inte berört det - att vi är överens om attarbetsgivaravgifter är en pålaga på produktionen och att de ökar de priser sommåste tas ut på de producerade varorna. Därmed förändraskonkurrensförhållandena för de företag som har att sälja varorna. Sänktaarbetsgivaravgifter torde därför förbättra konkurrenskraften och höjda försämraden. T. o. m. regeringen har insett att det är så. Då vill jag fråga: Hurmånga riktiga jobb i län har stampats ut eller kommer att stampas utberoende på att regeringen höjt arbetsgivaravgifterna ? Slutligen vill jag säga att visst har regeringen i aldrigtidigare sådan omfattning satsat på konstlad sysselsättning genomarbetsmarknadspolitiken, och visst har ett och annat bidrag kommit länet tilldel ur den ena eller andra bidragsformen. Men industridepartementet med allasina resurser skulle kanske kunna göra följande beräkning: Har ni gett mer ibidrag än vad ni har plockat av företagen sedan ni hamnade iregeringsställning? Ni har höjt arbetsgivaravgifterna - det har vi konstaterat.Energiskatterna har höjts och kommer att höjas. Ni har infört vinstskatter ochutdelningsskatter. Kommunalskatterna går upp. I vissa Bergslagskommuner höjeriridustriministerns partikamrater kommunalskatten t. o. m. med motiveringenatthöjda skatter innebär fler jobb. Jag har svårt att inse att höjda skatter kaninnebära fler jobb. Höjda skatter medför ökade kostnader för produktionen ochförsämrade konkurrensförhållanden, och därmed färre jobb. Men höjda skatterinnebär mer sysselsättning, eftersom det blir mer AMS-pengar. Om den industriella verksamheten i län I förhoppningen om att industriministern nu kommer attsvara på mina frågor- hälleforsborna lyssnar på detta; det kan jag lovaindustriministern - vill jag bara säga att skillnaden mellan mig ochindustriministern är att jag talar om arbete, medan industriministern talar omsysselsättning. Sysselsättning finansierar ni via AMS. Arbete vill vi ordnagenom att skapa förutsättningar för ett starkt svenskt näringsliv. 58 PER (vpk): Vi är väl närmast i slutvarvet på dennainterpellationsdebatt. Som jag sade i mitt första inlägg blev det inte så mångakonkreta svar. har anledningen framkommit: industriministern säger att haninte kan kommentera utsikterna för enskilda företag, bl. a. därför attutredningsverksamhet pågår för specialstålsindustrin. Den vill han avvakta. Jagkan förstå att han då är försiktig med att uttala sig. Han kan ju göra som Orsakompani - inte lova någonting bestämt förrän han vet bättre. Det är kanskeklokt. Men jag skall tala litet mer allmänt på slutet, och då kan kanskeindustriministern svara utan att köra över någon utredning. Jag har ett urklipp ur . Jag citerade dentidningen tidigare. Rubriken lyder "Hjulen skall snurra igen", ochbredvid är en bild av industriministern. Urklippet är från , dagenefter distriktskongressen. Som jag sade i mitt första inlägg har man där valtden här trevligare linjen. Dehär kommenterat det som är positivt i stället föratt som eget partiorgan välja den kritiska infallsvinkeln fören gångs skull. "Nytt i det han förde fram" - han är alltsåindustriminstern - "var två saker. Han berättade att regeringen planeraren stor industripolitisk proposition till som går underarbetsnamnet Förslag om industriell förnyelse och utveckling." Den kan juindustriministern ändå berätta litet om. Det är väl inte att köra över någonatt göra det. "Det andra nya var ett förslag till nationellmikroelektroniskt program, som just nu remissbehandlas." Det torde hanockså kunna nämna något om. Jag skall fatta mig kort. Det sägs här att hjulen skallsnurra igen, "det löftet fick Bergslagen av . Då utgår jagfrån att han också har gett det löftet åt län. Det skriver tidningen,men jag vill gärna ha det bekräftat av industriministern. Hjulen skall snurraigen, men när? Och när blir det något resultat av utredningarna? Jag vill inte fortsätta debatten med engrälsjuk . Självfallet följer vi på industridepartementetutvecklingen i industrin och i enskilda branscher, och vi får också vetskap omutvecklingen på enskilda orter. Det trodde jag att begrep.