prot · G609143 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:143 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:118 Anf.1 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Den av till statsministern ställda interpellationen angåendeåtgärder mot arbetslösheten har överlämnats till mig. Jag kommer att besvarainterpellationen . 3§ Svar på fråga 1982/83:436 om vindkraftverket i Magiarp IngridSundberg har ställt följande frågor till mig: kan vindkraftverket i Magiarpbedömas vara i reguljär drift? Vilka erfarenheter har regeringen gjort avvindkraftverket när det gäller ytterligare satsningar på sådan alternativenergiproduktion? Enligtvad jag inhämtat avses en ny slutbesiktning äga rum . Om denger ett resultat som kan accepteras överlämnas vindkraftverket tillbeställaren, , . Avsikten är attSydkraft därefter på NE:s uppdrag skall driva anläggningen inom ramen för NE:svindkraftprogram. Beträffandeerfarenheterna från vindkraftverket är det lämpligt att avvakta åtminstone detpreliminära resultatet av NE:s vindkraftprogram innan ytterligare åtgärderövervägs. Ställningstaganden till fortsatta satsningar aktualiseras införkommande nya energiforskningsprogram samt inför senare års beslut omenergipolitiken. Om vindkraftverket i Magiarp 3 (): Jag tackar för svaret. Jagskulle vilja ställa en fråga: Tror energiministern på vad hon säger? När man far från till ser man den storavackra vita pelaren med stillastående propellerblad. Inte ens vid stark vindrör de sig. Den här anläggningen har kostat skattebetalarna uppemot 70 milj.kr. Det är ett monument över dilemmat att vilja men inte kunna. En ny slutbesiktning skall göras, säger energiministern.Den sista som gjordes fick dubbleras genom en särskild slutbesiktning, därflygtekniska anstalten medverkade. Dessa bägge tidigare slutbesiktningar visadepå över 400 fel, många synnerligen allvarliga: ytliga sprickor mellan de olikadelarna av bladen, ytsprickor i bladens bakkant, sprickor i bärande balkar,brister i navkåpan först och främst, risk för explosiva gaser osv. Energin somproduceras lär inte ens räcka till för att ladda de anställdas ficklampor.Kraftverket snurrar med andra ord inte. säger energiministern att en ny slutbesiktning skalläga rum i.mitten av juni. I rimlighetens namn måste sägas att alla dessa felinte kan vara åtgärdade. Men om så skulle vara, skall verket överlämnas . Den har gått in och begärt 5,7 milj.kr. För dessa 5,7 miljoner skall man studera hur mycket energisom kan utvinnas , hur aggregatet samverkar med det övriga kraftnätetsamt hur anläggningen reagerar på olika påfrestningar. Och kommer jagtillbaka till min fråga. Man kommer inte, , att kunna lösa de härproblemen. Då är det en självklar sak att det här är ett gravt misslyckande,som inte får kosta skattebetalarna mera pengar. De som bor där nere har självfallet rätt att kräva en visssäkerhet vid driften av verket ifråga. När man talar med invånarna, säger de:Riv eländet, för här har man misslyckats. Det är möjligt att KarlstadsMekaniska Werkstad, som skall bygga det andra vindkraftverket, kan lyckasbättre. Jag för min del tror inte på en slutbesiktning till rimligakostnader, och jag tror inte heller att detta verk någonsin skall kunnaleverera elektrisk ström. Det förvånar mig att tror detta. Jag skulle vilja ställa en seriös fråga till BirgittaDahl. Vilka grunder bygger energiministern på? Verket är behäftat med ytterligtgrava fel som fordrar stora ombyggnader. Man skall lägga en omslutande kåpa föratt eliminera eventuella explosionsrisker osv. Vilka orsaker harenergiministern att tro att en slutbesiktning skall resultera i att verket såsmåningom skall kunna användas för provdrift - något annat kan det ju aldrigbli tal om? Det förvånar mig att , som juhar stor erfarenhet av forskningsverksamhetens villkor, är beredd att draså långtgående slutsatser. Vi ställer ju mycket betydande belopp tillforskningens förfogande i medvetande om att forskningens arbetsvillkor är attgenom erfarenheter också från många misslyckanden föra utvecklingen framåt. Jag erinrar mig det tillfälle dåjag för någon tid sedan bevistade promotionshögtidligheten vid tekniskahögskolan. Där angav man som ett mått på att ha lyckats ganska bra, och ha enchans att föra utvecklingen framåt, att ett av tio försök givit lyckaderesultat. När det gäller satsningen på ny energiteknik har riksdagenenhälligt beslutat att vi skall göra en offensiv sådan satsning. Den kan integöras under förutsättning att alla tekniker skall lyckas. Jag villsärskilt erinra om att detta verk är en försöksanläggning och en prototyp ochatt syftet med verket är att utforska eventuella barnsjukdomar hosvindkrafttekniken tillämpad i full skala. Jag förnekar ingalunda att problemexisterar. Men uppgiften nu är att pröva sig fram. Jag vill för min del under inga förhållanden döma utvindkrafttekniken. Den bör ha sin chans. har sagt att vi skall satsapå detta område och dra nytta även av de problem som ger oss erfarenheter. NEkommer sedan att avsluta det nuvarande vindkraftprogrammet enligt deförutsättningar som gavs då verksamheten inleddes. Tidpunkten för avslutningenoch utvärderingen påverkas på intet sätt av det som har hänt. Om vindkraftverket i Magiarp 5 (): Det är kanske just det förhållandet attBirgitta och jag är så rörande överens om värdet av att vi får enavancerad och bra forskning om alternativa energikällor som är problemet.Självfallet hör vindenergiprojektet dit. Vi är helt eniga om detta. Men vad man har misslyckats med är byggandet av dennaprototyp. Det är inte fråga om att avstå från forskning på grund av att man harett fungerande vindkraftverk, utan det är fråga om att konstatera attunderlaget för forskning inte finns. Verket bara kostar mer och mer pengar.Projektet tar i princip pengar från den forskning om vilken ochjag är rörande överens att den är nödvändig och angelägen. Här har skett ett misslyckande, och jag menar att det ärbättre att erkänna detta på ett tidigt stadium. Vi har andra utvägar; vi fårvindkraftverk på , vi kan tillgodogöra oss internationella erfarenheter. Jag vill inte stoppa forskningen och utvecklingen, men jagvill att man skall se klart när alla möjligheter som man har att skapaunderlag för forskning är stäckta. Jag vill inte att man skall satsaytterligare 5,7 milj. kr. på detta projekt. Jag vill i stället att det görs enförutsättningslös översyn för att kunna konstatera att det här inte går. Jag vill göra tre korta konstateranden. Fördet första har dessa insatser inte tagit pengar från andra insatser påenergiforskningsområdet. För det andra är det för tidigt, , attdra de slutsatser som ni nu drar. Och för det tredje kommer vi, när det blirdags, att dra de slutsatser som bör dras i syfte att på ett framsynt sätt,drivautvecklingen framåt. Om kontrollen av det svenska kärnkraftsavfallet 7INGRID (): Jag skall naturligtvis också, precis somenergiministern, invänta den nya besiktningen. Jag är medveten om att om detskall utföras en besiktning till, så får vi naturligtvis vänta och se vilkakonsekvenser den medför. Men jag vill ändå uttala att jag är övertygad om - ochhoppas - att regeringen inte beviljar några pengar till detta projekt innanbesiktningen är genomförd. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:450 om kontrollen av det svenskakärnkraftsavfallet har frågat mig när det avtalsom skall tillförsäkra kontroll av det svenska kärnkraftsavfallet kan förväntasträda i kraft och vilka garantier den intill dess har att såsker. I regeringens beslut om tillstånd förutförsel av sammanlagt'använt kärnbränsle till anförs attenighet har nåtts mellan den franska och den om att detsvenska materialet i skall vara underkastat kontroll av detinternationella atomenergiorganet lAEA. Den franska regeringen har i en not,som är offentlig, formellt bekräftat detta åtagande, varomenighet uppnåddes mellan representanter för franska och svenskaregeringarna. Därigenom föreligger ett folkrättsligt helt bindande åtagandefrån svensk sida. Jag vill understryka att den franska regeringen har visatstor beredvillighet att tillgodose våra önskemål samt att den svenskaregeringen har fullt förtroende för den franska regeringens vilja att fullföljagivna åtaganden. Det kontrollavtal mellan lAEA, och Euratom somPär hänvisar till trädde, i motsats till vad som anges i frågan, ikraft , sedan såväl som Europeiska gemenskapennotifierat lAEA att erforderliga konstitutionella åtgärder vidtagits. För att avtalet skall kunna tillämpas krävs att parternaockså fastställer vissa tillämpningsföreskrifter. Så har också skett.Föreskrifterna har godkänts av samtliga parter, för gemenskapens del genombeslut av samtliga medlemsländer i rådet . Detta beslutskall nu formellt överlämnas till lAEA av . I avvaktan på att kontrollavtalet kan börja tillämpas inormal ordning har lAEA verifierat att det bränsle som lämnat ocksåfinns på plats i lagringsbassäng i La Hague. Den första kontroll som sålundagenomförts visade att samtliga de bränslepatroner som sänts till Frankrikefinns på plats i vederbörlig ordning. Jag har också inhämtat såväl från lAEAsom från den franskaregeringen, att denna kontroll kommer att upprepas inom de tidsintervall somgäller vid inspektion av använt bränsle från lättvattenreak-torer. Mot bakgrund av det sagda står det helt klart att detsvenska bränslet i La Hague står under sådan internationell kontroll somregeringsbeslutet förutsatte. 9 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. När man tar del av svaret verkar detta ganska såproblemfritt - här finns det alldeles uppenbart en tillfredsställande kontroll.När man försöker forska litet grand i vad som gäller i detta fall finner manemellertid att verkligheten inte tycks vara fullt så problemfri. Först och främst är det, såvitt jag förstår, uppenbart attdet som reglerar kontrollen av det svenska avfallet är detta triangelavtalmellan . Euratom och lAEA som har publicerats av lAEA i Infcirk 290och som jag refererade till i min fråga. Jag har här en kopia av ett brevundertecknat av Per Strangert, industridepartementet, som bekräftar att detalltså är detta avtal som reglerar kontrollen av det svenska avfallet. Vidare har jag här i min hand en kopia av telegram frånDelcoigne, som är informationssekreterare på lAÉA. Han bekräftar i dettatelegram att avtalet i Infcirk 290 inte har trätt i kraft, eftersom manavvaktar de procedurella arrangemangen. Om man läser svaret på frågan noggrantframgår det att avtalet inte har trätt i kraft, även om det på ett annat ställestår att det har gjort det, eftersom man avvaktar de procedurellaarrangemangen. Beslut om den konsultation som har gjorts omtillämpningsföreskrifterna i EG skall nu formellt överlämnas till lAEA ochEG-kommissionen. Såvitt jag förstår verkar inte detta avtal . Vissakontrollåtgärder nämns i svaret. Men den fråga jag ställer är om de häråtgärderna innebär en lika långtgående kontroll som det färdiga avtalet kommeratt innebära. Jag har också frågat: När kommer det här att verkligen träda ikraft och gälla fullt ut? Det har jag inte fått svar på av statsrådet. Jaghoppas att jag kan få de här sakerna ytterligare klarlagda. Om kontrollen av det svenska kärnkraftsavfallet Jag har också i min hand ett telegram frånlAEA, från dess biträdande generaldirektör . Delar av det har varitinfört i , om jag minns rätt. Där framhåller Griimm attdet avtal vi nu talar om trädde i kraft , precis på det sätt som jagangav i mitt svar. Sedan fortsätter han: "Till trepartsavtalet skall fogas vissa tekniskatillämpningsföreskrifter. Dessa allmänna föreskrifter har utarbetats och godkänts av lAEA, Frankrikeoch Euratom men har av procedurella skäl" dvs. omständigheter- "ännuinte formellt trätt i kraft. För att ingen lucka skall uppstå iförhållande till och åtaganden enligt de ingångna avtalenhar och träffat praktiska arrangemang för Om kontrollen av det svenska kärnkraftsa v fallet att tillseatt det svenska bränslet kontrolleras. Således har den första svenskasändningen av utbränt kärnbränsle som anlände 100-procentigtkontrollerats av I AEA inom den av organisationen för denna typ av materialföreskrivna tidrymden av efter notifikation om transporten. Denandra svenska sändningen som ankommer till kommer attkontrolleras på samma sätt och inom samma tidrymd oavsett om de ovan nämndaallmänna tekniska tillämpningsföreskrifterna då hunnit träda i kraft ellerej." Vi förväntar oss att det är en fråga om veckor innan såsker. Men vi har arrangemang vidtagna som innebär att precis motsvarandekontroll sker . Vi har också fått en särskild not från den franska regeringensom tillförsäkrar oss sådan kontroll. Vi har således på denna punkt, liksomtidigare, skaffat oss flerdubbla garantier för att kontrollen skall fungera. 11 (): Det är klart att man kan hålla på att lekamed ord om vad som är att träda i kraft och att inte träda i kraft. Vad jagavser med att ett avtal träder i kraft är att de överenskommelser som finnsfungerar, dvs. att verksamheten bedrivs enligt avtalet. Det är detta jag harefterlyst - när en verksamhet enligt det avtal som finns publicerat i Infcirk290 faktiskt kommer att fungera. Sedan kan man anse att någonting har trätt ikraft trots att det inte tillämpats. Det tycker jag är ettointressant sätt att använda svenska språket. Vi kan konstatera att den verksamhet som är avtalad ochpublicerad i Infcirk 290 ännu inte satts i gång enligt detta avtal, om jag fåruttrycka mig på detta sätt. fick jag svaret att man tror att det är fråga omveckor tills den här verksamheten kommer i gång. Låt oss hoppas att det blir enfråga om veckor, men inte alltför många veckor. finns det alltsåprovisoriska arrangemang, som har redovisat. Statsrådet säger attdetta ger fullt ut samma kontroll som det slutgiltiga avtalet kommer attinnebära när det verkar. Jag kan inte göra annat än att ta statsrådets ord förkontanta, och jag hoppas att vi får den här kontrollen. Men det är obehagligtatt det har gått så sedan den första leveransen skedde utan att vi haren kontroll enligt det egentliga avtalet och att vi har fått leva medprovisoriska arrangemang under hela . Jag tycker framför allt attdet hade varit värdefullt om detta från regeringens sida hade redovisats frånförsta början. Här har man hänvisat till ett avtal som inte harbörjat gälla - i varje fall inte i praktiken. Jag vill slå fast några viktiga saker, så attinget skall vara oklart på den här punkten. För det första regleras lAEA-kontrollen genom entrepartsöverenskommelse. Denna har trätt i kraft liksom ocksåtillämpningsföreskrifterna. Den har däremot inte börjat tillämpas praktiskt. För det andra regleras lAEA-kontrollen genom en bilateralöverenskommelse mellan . Om den uppnåddes enighet viddirektkontakter . Från fransk sida förklarade man då att detskulle räcka med en formell begäran om lAEA-kontroll för att dennaöverenskommelse skulle träda i kraft. En sådan svensk begäran riktadesskriftligen till . har sedan genom ensärskild not till den formellt iklätt sig denfolkrättsligt bindande överenskommelsen. Det är naturligtvis så att när man upptäckt att det finnspraktiska problem har man vidtagit arrangemang för att i praktiken exakt sammakontroll skall genomföras. Och den kontroll som förutsattes i överenskommelsenhar genomförts. Om kontrollen av det svenska kärnkraftsa v fallet 13 (): Överenskommelsen har trätt i kraft, men dentillämpas inte praktiskt, säger . Jag vidhåller att det är en lekmed ord. Det är ganska onödigt att hålla på så. Överenskommelsen skall alltså ha trätt i kraft . dvs.för snart tre år sedan, men tillämpas inte praktiskt. Vad är det för intressantmed en överenskommelse som inte tillämpas praktiskt? Det är väl ändå denpraktiska tillämpningen som vi är ute efter och inte något slags formelltikraftträdande på papperet, som tydligen kan gälla utan praktiskakonsekvenser. Jag förstår inte varför vi behöver föra den sortens diskussionöver huvud taget. Det är ju bara att skapa dimridåer och osäkerhet och få folkatt ifrågasätta hela handläggningen. Det viktiga är ju om avtalet tillämpaspraktiskt eller inte. Vi är, såvitt jag förstår, ense om att avtalet ännu intetillämpas i praktiken men att det förhoppningsvis kommer att tillämpas inomnågra veckor. I avvaktan härpå gäller provisoriska arrangemang. sägerstatsrådet att dessa arrangemang är fullt ut lika bra som de definitiva.,Jaghoppas att det stämmer, men jag tycker att det är olyckligt att denna osäkerhetråder. Sluta själv med attlägga ut dimridåer! Det är faktiskt så att den lAEA-kontroll varom det finnsen folkrättsligt bindande överenskommelse mellan harträtt i kraft och tillämpas praktiskt. Vi hoppas att det inom några veckorockså skall kunna ske i praktiken genom de trepartsöverenskommelser somformellt har trätt i kraft men som inte har börjat tillämpas. Under tidentillämpas dessa i praktiken genom ett särskilt arrangemang. Det grundläggande ärju överenskommelsen mellan . Jag tycker att låta bli att försöka framställa det som om det inte skedde någonlAEA-kontroll. Sådan kontroll har ägt rum och fortsätter att äga rum precisenligt de normalt gällande reglerna för lAEA-kontroll och enligt Frankrikesåtaganden gentemot . Om kontrollen av det svenska kärnkraftsavfallet 15PÄR (): Förvirringen blir bara större och större. Nusäger alltså att det här tillämpas praktiskt. Avtalet har trätt ikraft men tillämpas inte i praktiken. Det är inte att undra på att det uppståren diskussion när man får den här typen av uttalanden. Jag har konstaterat - och jag tror faktiskt att det gäller- att det avtal som finns publicerat i Infcirk 290 inte tillämpas i praktiken.Formellt har det trätt i kraft, men trots att har gått tillämpas detinte i praktiken. I avvaktan på att det skall börja tillämpas i praktikenoch att de procedurella problemen skall vara lösta har man en lAEA-kontrollenligt provisoriska arrangemang..Statsrådet säger att det är fullt ut likabra som den definitiva lösningen. Jag säger: Låt oss hoppas att det är på detsättet. Jag tycker att detta är en ganska enkel bild avverkligheten, och jag förstår inte att man skall krångla till det med att sägaatt någonting har trätt i kraft som. inte tillämpas, men ändå tillämpas, osv. Det är nog bara som visarförvirring och möjligen bidrar till att sprida förvirring. Jag har litet svårtatt se vad det skulle finnas för syfte med det, om man är allvarligt angelägenom själva sakfrågan. Det kan inte finnas något intresse av - om man verkligenär allvarlig när det gäller icke-spridnings-frågan, som lAEA-kontrollen gäller-att ifrågasätta om det skötts riktigt eller inte, när så faktiskt är fallet. Vi har ett avtal med som gäller. Det tillämpas.Det utövas en kontroll av precis det slag som lAEA normalt utövar. Denutövas av lAEA. Det viktiga är väl att kontrollen faktiskt äger rum ochredovisas på sedvanligt sätt. Alla procedurer fungerar mellan SKI, La Hague ochI AEA på föreskrivet sätt. Det är ett tecken på att vi varit mycket noggranna,att vi sett till att det fungerar trots att det finns formella problem i en delav tillämpningsföreskrifterna. 17 (): Det ligger inte i icke-spridningens intresseatt ifrågasätta om det här skötts på ett riktigt sätt, säger . Låtmig säga att jag har en annan uppfattning om hur en politisk debatt skallföras. Självfallet måste vi ständigt ifrågasätta hur de här frågorna sköts. Detmåste vara vår uppgift som politisk opposition och som kritiska granskare avregeringens verksamhet. Det tror jag inte att energiministern kan förmena oss. Jag har tagit upp detta därför att jag vill få ett klartbesked. Jag tycker inte att beskeden varit riktigt så klara som jag hadeönskat. Men den uppgift som statsrådet nu lämnar, att denna, som jag kallardet, provisoriska kontroll är fullt ut lika god som den definitiva, accepterarjag - det har jag sagt vid ett antal tillfällen - och hoppas att den skallstämma. Kritisk granskning skall vi utöva. Men denskall utgå från en korrekt beskrivning av verkligheten och från riktigasakuppgifter. Redan fråga innehåller felaktiga uppgifter, somjag har kunnat redovisa i mitt svar. Det förvånar mig att fortsatt att drivadetta efter mitt svar och efter det tillkännagivande som gavs genom herrGriimms artikel i . Fakta var kända för . Det ärdärför jag måste ifrågasätta hans syften. Men jag tar fasta på det sista, atthan nu faktiskt utgår ifrån att kontrollen tillämpas och att de uppgifter somlämnats här är riktiga. Om ökad insyn i kommunala bolag 19 (): Jag vill som svar på detta hänvisa till minatidigare inlägg i denna debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:437 om ökad insyn i kommunala bolag har frågat mig om regeringen ärberedd att vidta åtgärder i syfte att öka insynen i kommunala bolag. Motivet för kommunerna att välja företagsformen framfördrift i kommunalrättslig ordning är i allmänhet effektivitetsskäl. Samtidigtfinns från kommunaldemokratiska synpunkter nackdelar som hänger samman med attkommunal verksamhet i företagsform följer associationsrättens regelsystem.Detta innebär att bolagens verksamhet inte är underkastad vare sigkommunallagen eller andra lagar eller förordningar som gäller för kommunerna. Olika åtgärder har vidtagits för att förbättra deförtroendevaldas och allmänhetens möjligheter till insyn och inflytande i dekommunala företagen. I kommunallagen (1977:179) finns numera bestämmelser omproportionellt val av styrelseledamöter och revisorer i kommunala företag.Vidare utvidgades rätten att framställa interpellation om de kommunala företageni samband med den nuvarande kommunallagens tillkomst (prop. 1975/76:187, KU1976/77:25). finns sålunda möjlighet för kommunfullmäktige att föreskrivaatt ordföranden i kommunstyrelsen får överlämna en interpellation till enstyrelseledamot i ett kommunalt företag. Frågan om att öka insynen i de kommunala bolagen utreds f.n. av kommunalföretagskommittén. Kommittén har överlämnat betänkandet (SOU1982:13) Kommunalföretaget och betänkandet (Ds C 1983:6) Interkommunalsamverkan i privaträttslig form. Dessa innehåller förslag som syftar till attförbättra möjligheterna till insyn, inflytande och kontroll över de kommunalaoch interkommunala företagen. Om ökad insyn i kommunala bolag även vissaöverväganden som gäller interpellationsrätten. a. föreslås att eninterpellation skall kunna framställas direkt till ordföranden i ett kommunaltföretags styrelse. Betänkandena bereds f. n. i . Avsikten äratt kommittén skall redovisa återstoden av sitt arbete, som gäller enutvidgning av offentlighetsprincipen till t. ex. statliga och kommunala bolag,i ett slutbetänkande . Regeringen kommer därefter att taställning till vilka åtgärder som bör vidtas för att ytterligare förbättrainsynen i de kommunala företagen. Från regeringens sida vidtas alltså åtgärder för att skapabättre förutsättningar för insyn i de kommunala bolagen. Kommunerna måste docksjälva ta ansvar för hur insynen i bolagen fungerar. 21BIRGITTA BUDD (vpk): Jag tackar civilministern för svaret på minfråga. Det är positivt så till vida att civilministern inser att man behövergöra förändringar för att förbättra insynen i bolagen. Vi som försöker arbeta kommunalpolitiskt är mycketberoende av att få insyn i de olika ärenden som vi enligt kommunallagen ärsatta att sköta. Vi har rätt och möjlighet att ställa frågor ochinterpellationer till de ansvariga i olika förvaltningar. Men tyvärr har man möjlighet att helt sätta denna för att demokratin skall fungera så viktigaförutsättning helt ur spel, genom att man bildar kommunala bolag. Sådana bolaglyder under aktiebolagslagen, och man kan sedan göra en mycket snäv tolkningav gällande bestämmelser, hänvisa till sekretessregler och t. o. m. säga attden som lämnar uppgifter om»bolaget i fråga kan riskera åtal. I min hemkommun har man bildat sådana boiag delsinom energisektorn, dels i form av ett kommunalt fastighetsbolag. När detgäller har en mycket aktiv miljövårdsgrupp, genom att vända sigtill , lyckats bevisa att direkt felaktiga uppgifter lämnats omtemperatur, utsläpp och sådant.