prot · G60973 · 1982-12-31 00:00:00 — En annan bidragande orsak,enligt sjöfartsnäringen, och som framför allt gäller sjöfarten påNorrlandshamnarna är det transportstöd som utgår för landtransporter men ej försjötransporter. För nästa budgetår anvisas 176 milj. kr., vilket är enuppräkning med hela 50 milj. kr. Som norrlänning vill jag uttrycka stortillfredsställelse med detta som i huvudsak beror på att påsocialdemokratiskt initiafiv äterinförde transportstödet på sågade och hyvladeträvaror för de kustsågar som arbetade under samma betingelser sominlandssågarna, men också att vi äterinförde transportstödet för vissa järn-och stålprodukter. Det är fullständigt klart att detta räddade många jobb iNorriand. Faktum kvarstår att sjöfartsnäringen hävdar att transportstödet inteär konkurrens-neutralt. Man vill givetvis också ha del i detta. Från SJ:s sidahävdas i stället att det uteblivna fraktstödet uppvägs av att staten står förhela kostnaden för isbrytningen. Men även andra argument används av SJ, som attsjöfarten tillförs direkta bidrag och att dess avgifter subventioneras av statoch kommuner. Detta var några exempel på den - vill jagpåstå - rätt intensiva debatt som pågår mellan de olika trafikgrenarna omkonkurrensneutra- liteten pä godstransportområdet. Jag skulle naturiigtviskunna ta fler exempel, mendet får räcka med dessa. Men klartäratt varjetrafikgren anser sig missgynnad i förhållande fill andra. Det är naturligtvis klart otillfredsställande att detfinns så många frågetecken som behöver ut. Därför är det bra att man nuinom har påbörjat en analys av effekterna avnuvarande kostnadsansvar och avgiftssystem för olika transporttjänster. Men detär naturligtvis också viktigt att utredningarna sker snabbt, så att vi får svarpå frågorna. En tillfredsställande transportförsörjning till lägstasamhällsekonomiska kostnad förutsätter nämligen att det, som jag sagt,råder ett rimligt mått av konkurrensneutralitet mellan de olika trafikgrenarna.Men, fru talman, när jag talar det inte samma saksom när gör det. När talar om konkurrensneutralitet ärdet samma sak som att minska anslaget till SJ: bara man minskar anslaget tillSJ åstadkommer man konkurrensneutralitet mellan de olika trafikslagen. Såenkelt är inte problemet. Det är viktigt att utvärdera effekten av olikatransportpolitiska åtgärder. Det är alltså ett primärt samhällsintresse. , fru talman, vill jag säga litet om forsknings-och utvecklingsarbetet inom SJ - eller snarare bristen på sådan. Som jag nämnde i min inledning har SJ:s godstransporterminskat med en tredjedel . Man har framför allt förloratmarknadsandelar till lastbilarna, vilket också gäller på längre sträckor, därjärnvägen borde vara konkurrenskraftig. Mot den här bakgrunden krävs storautvecklingsinsatser, om man skall kunna vända denna negafiva utveckling. Manmåste satsa resurser på att utveckla nya transportlösningar, där bl. a.kombinerade transporter - järnväg-lastbil - blir en viktig konkurrensfaktor.Det ställer krav på en produktutveckling avseende den rullande materielen, menockså på en modernisering av terminalhanteringen. Hade mer resurser satsats på forsknings- ochutvecklingsarbetet inom järnvägsområdet, är jag fullständigt övertygad om attGävle Vagnverkstad, som är ett helägt dotterbolag till , inte skulle habehövt tillverka ca 600 tyska godsvagnar på licens. Ett kraftfullareutvecklingsarbete hade med stor sannolikhet inneburit att man i stället hadekunnat producera en svensk godsvagn. Ett annat exempel är de beryktade - jag kanske skall sägaökända -italienska motorvagnarna, varav en del tillverkades på licens pä KalmarVerkstad. Erfarenheterna från den förra vintersäsongen och även från dennavintersäsong visar att utvecklingsinsatserna är klart otillfredsställande. trafikpolitiska beslut slog vi även fast attjärnvägsnätet skulle utgöra stommen i person- och godstrafiken. Det är alltsåett samhällsintresse att SJ:s verksamhet svarar mot målen i det trafikpolitiskabeslutet. Detta kan SJ också göra om man bl. a. i långt störreomfattning än som är fallet satsar på ett intensifierat forsknings- ochutvecklingsarbete -tillsammans med sina egna dotterbolag och gärna i samarbetemed privata företag och andra statliga företag som arbetar inom detta område. Därigenom skulle man få fram svenska transportlösningar,som också skulle kunna nå framgång på exportmarknaden. Detta skulle stärka vårkonkurrenskraft på exportmarknaden och skapa måriga nya jobb i , Kalmaroch för att ta några exempel. Men det skulle också skapaförutsättningar för en utveckling av verksamheter på SJ:s egna verkstäder istället för de avvecklingsplaner man har för dessa på flera orter runt om ilandet. Jag kan nämna bara en ort, nämligen , som ligger i ettregionalpolitiskt känsligt område med en arbetslöshet som tillhör landetshögsta. Med andra ord, fru talman, skulle ett ökat forsknings- ochutvecklingsarbete för SJ:s del innebära bättre tågmateriel, bättre tågföring,bättre tidtabellshållning och ökad komfort för passagerarna. Det skulle ocksåinnebära att SJ:s konkurrenskraft på godstransportområdet förbättrades. Ochsist men inte minst: det skulle skapa många nya jobb inom det här området. 70OLLE (): Viktigt för trafikpolitiken är avvägningen ochsamspelet mellan samhällsekonomi och företagsekonomi inom trafikpolitiken ochinom olika grenar av den. Trafik uppstår inte primärt för sin egen skull utansom en följd av ett servicebehov för samhällets aktiviteter - produktionen inäringslivet, tjänstenäringar och den enskildes behov av att i skildasammanhang förflytta sig. Trafiksystems uppbyggnad och vidmakthållande harockså en inverkan på arbetsmarknaden. Det trafikpolitiska beslut som fattade påförslag av folkpartiregeringen hade som utgångspunkt en rättvis fördelning avkostnaderna, ett tillgodogörande av vinsterna med ett väl fungerandetrafikförsörjningssystem och möjligheter att ta till vara de sociala fördelarsom ett för den enskilde ekonomiskt fördelaktigt kostnadsuttag ger. Det är nu.viktigt att den trafikpolitiska utredningens arbete, som låg till grund förförslagen, kan följas upp med en vidare översyn av de olika trafikslagenssamhällsekonomiska kostnader, betalningsansvar och vinster. Däri ligger ocksåden grad av marknadsekonomi som bör kunna råda och avvägningen mot den allmännanytta de olika trafikinsatserna står för. Den ekonomiska stagnation som råder och dess värreförstärkts med regeringens desillusionerande politik för enligtarbetsmarknadsverkets bedömningar också med sig en så svårsituation för sysselsättningen att landet inte tidigare upplevt något liknande.Här vilar ett tungt ansvar för att inleda ett återtåg mot en ökadsysselsättning och för att få liv i bygg- och anläggningsbranschen, men också imånga andra industri- och branschgrenar. Det är viktigt att i det sammanhangetutnyttja trafikapparaten som den motor för att åter få hjulen i gång som denså väl lämpar sig för att vara och i tidigare konjunkturnedgångar visat sigvara. En offensiv satsning på detta område har redan tidigare lagtfram förslag om. Ett sådant brytande av ny mark - ett språng med ansträngningeninriktad - är nödvändigt, ger stora realvärden igen och måsteockså erkännas ha ett samlande symbolvärde. Väginvesteringar har ett långsiktigt bestående värde församhället och kräver ringa import. De har betydelse för att öka aktiviteteninom samhällsekonomin, bidrar till en trafik med färre olyckor, förbättradtransportkapacitet och därmed, i ett perspektiv, bättre samhällsekonomiskfunktion. Brobyggen som ersätter färjetrafik kan snabbt betala sigtill följd av uteblivna driftkostnader. har visat att dengenomsnittliga återbetalningstiden för en broinvestering är så kort som 11-12år. Brobyggen är personalintensiva och ger därför lokalt godasysselsättningstillskott. De kan tjäna som referensobjekt för entreprenörer -inte minst i exportsammanhang. Broar ger bättre framkomlighet och därförbättre transportekonomi än färjor i det enskilda fallet. anser att det finns väginvesteringar som haren stor samhällsekonomisk lönsamhet och där det enskilda projektet är ettmycket gott exempel just på vilka fördelar en offensiv inriktning och satsningkan ge, både transportekonomiskt och sysselsättningsmässigt. Vi har tagitupp en utbyggnad av från till norska gränsen som ensammanhängande motorväg. Frän strax söder om till på norra sidan omHallandsåsen har vägen successivt byggts ut till en standard som motsvarar trafikintensitetoch transportekonomi i stort. har inneburit en ökadgenomsnittshastighet och därmed effektivare transportarbete. Trots ökadhasfighet har helt väsentliga förbättringar i trafiksäkerheten åstadkommits.Det gäller både för de vägfarande och inte minst för fotgängare och bofastbefolkning, eftersom miljöstörningar kunnat minskas. I tar emellertidEuropavägsstandarden ett abrupt slut, och trots smärre förbättringar, nu senastden norra infarten mot , är standarden utomordentligt låg. Dessaförhållanden råder också norr om , där sträcker sig uppgenom med en intensiv internationell trafik och som den storapulsådern för länets trafik men med en för vägfarande främmande standard.Vägverket har konkreta planer på sammanbindning av de olika avsnitten medmotorväg, och en kraftig lokal opinion väntar otåligt på regeringsbeslut. Enförsta etapp i ett utbyggnadsprogram anser bör vara ettgenomförande av återstående etapp i . Därefter bör sträckangenom rustas upp. Här kan arbetsmarknadsmedel användas till ensamhällsekonomiskt vettig investering och en välbehövlig injektion påarbetsmarknaden. Den socialdemokratiska regeringen får inte låta dettatillfälle gå sig ur händerna. En motorväg på sträckan , ensträcka på 3 mil som har så låg standard att den bitvis ärhastighetsbegränsad ., kostar 300 miljoner. Direkt ger projektetsysselsättning med 400 årsverken. Många andra angelägna projekt bör prövas noggrant avregeringen, som en målinriktad satsning för att låta transportväsendet äteragera motor. Förbifartsleder kring tätorter är enligt folkpartietsmening av stor betydelse såväl för framkomlighet och trafiksäkerhet som frånmiljösyn- Den inriktning som under mittenregeringen gavs föranvändning av medel anvisade av sysselsättningspolitiska skäl till vägbyggandemed ett flertal förbifarter kring större tätorter bör fortsätta. En målmedveten satsning pä trafiksidan innebär också enuppföljning av den inriktning som de närmast föregående regeringarna gavjärnvägspolitiken. För att SJ skall kunna uppnå de förräntningskrav som börställas, erfordras offensiva satsningar på investeringar i vagnpark,förbättringar av infrastrukturen i järnvägen och en ytterligare utmejsladmarknadsprofil. Lågprissatsningarna - som SJ envist motsatte sig - har inneburit enökning av resandetalet . Den försummelse i vagnparksinvestering somförekom med socialdemokratisk regering har under de senaste årenfått tas igen. En fortsatt successiv förnyelse är nödvändig för att kunnaunderstryka serviceinriktningen i SJ:s verksamhet. En fortsatt utveckling av snabbtåg bör ske.Konkurrenskraft och serviceinriktning måste planeras med sikte på järnvägenstrafikmiljö och konkurrenssituation under återstående delen av och1990-talet. Snabbtågssatsningen är ett exempel på utveckling av ny teknologi,där importandelen är liten och det svenska näringslivet och verkstadsmekaniskaarbetsmarknaden får en skjuts framåt. Exportmöjligheten kan öka. Tillverkning och banarbeten liksom drift ger godregionalpolitisk fördelning. Behov finns att öka kapacitet och standard ockåpå Norrlandslinjer. Mittenregeringen tog initiativet till att anläggaytterligare ett dubbelspår söderut från . Det är nu hög tid för densocialdemokratiska regeringen att ta tag i projektet och låta förverkliga enför inte bara regionen utan landets järnvägskommunikationer angelägeninvestering. Låt mig, fru talman, beröra ytterligare enkommunikationslänk, som också tjänar som motor för teknikutveckling ocharbetsmarknad samt stärkande av förutsättningar för en konkurrenskraftigexportindustri. har studerat projekt som innebär byggande avkabel-TV-nät i på alla orter med mer än 4 000 invånare. Det skulletäcka mer än tvä tredjedelar av alla landets hushåll och möjiggöra billigmottagning av fler TV-program. Projektet är lönsamt och kan finansieras påvanliga kommersiella grunder. Projektet tar i anspråk fiberoptik, ett av demest dynamiska områdena inom telekommunikationsindustrin under de kommande tvådecennierna. Projektet kan ge ett svenskt kunnande av stort intresse påväxande exportmarknader. gäller det för en socialdemokratisk regering attvisa handlingskraft och skapa förutsättningar för att projektet skall kunnagenomföras. Förlegade ideologiska föreställningar måste här få stryka på foten,till fördel för både människors arbete och deras fritid. 71OLLE ÖSTRAND (s) replik: Det finns ett gammalt ordspråk som säger attsent skall syndaren vakna. Jag kom att tänka på det, när jag lyssnade på OlleGrahns anförande. Det är bra, , att vi nuär överens om att en god trafikförsörjning är en motor i svensk ekonomi. Det ärbra att vi nu är överens om att det är viktigt att man satsar investeringsmedelför att ersätta färjor med broar. Jag vill erinra om att vi förraåret, när socialdemokratin satt i opposition, väckte en rad motioner i dennariktning. Vi föreslog bl. a. ökade investeringar i SJ pä över 1 miljard. Viföreslog ökade väginvesteringar också på över 1 miljard, just för att vi varklara över att en god transportförsörjning utgör en motor i svensk ekonomi. Viföreslog också att man skulle satsa på att ersätta en lång rad färjor medbroar. Detta sammantaget skulle ha förbättrat den svenskatransportförsörjningen, men det skulle också ha förbättrat sysselsättningen iväldigt stor utsträckning. Vad gjorde den borgerliga riksdagsmajoriteten, därfolkpartiet ingick i regeringsunderlaget? Man sade konsekvent nej till vårakrav. Hade ni sagt ja den gången hade vi haft en lägrearbetslöshet , . Men det är bra att ni vaknar. Kan vi i fortsättningen varaöverens om att ökade investeringar inom SJ och på vägarna förbättrarden svenska industrins konkurrenskraft och förbättrar den svenska ekonomin, dåär det bra. Men det är synd, fru talman, att ordspråket gäller än : Sentskall syndaren vakna. Huvudsaken är dock att syndaren vaknar . 72 () replik: Jag tror inte det är någon syndabekännelse somjag har framfört i talarstolen . Jag vill peka på satsningar som vi trorkommer att vara värdefulla för samhället i dess helhet. Jag hoppas nu att t. ex. regeringen och det parti som OlleÖstrand företräder kan ställa upp för den satsning som vi vill göra påexempelvis kustvägen från till . Jag tror det är en typiskinvestering, som skulle ge mycket bättre trafiksäkerhet på en hårttrafikerad väg. Jag är också säker på att det skulle innebära en bra injektioni sysselsättningshänseende på . Det är väl bra, , om vikan vara överens om satsningar på byggande av broar och satsningar på vägar somger bättre trafiksäkerhet. Då blir det resultat . 73OLLE ÖSTRAND (s) replik: Det är bra att och jag är överens idetta hänseende. Jag förstår att har läst budgetpropositionen. Dåhar han sett att de krav vi framförde har vi följt upp i åretsbudgetproposition, både när det gäller satsningarna pä SJ och satsningarna påvägarna, liksom även satsningarna på att ersätta färjor med broar. Därför reagerade jag skarpt när jag hörde inledningen iOlle Grahns anförande, där han ville hävda att vi från socialdemokratiskt hållbedriver en desillusionerande politik som skapar arbetslöshet. Det ärprecis tvärtom, . Det visar exemplet ifrån kommunika- tionsområdet,där vi nu är beredda att göra dessa stora satsningar som i slutändan innebärökad konkurrenskraft för svensk industri, efi förbättring av den svenskaekonomin och framför allt en ökad sysselsättning. 74 () replik: debatt F''u talman! säger attvi är överens om de här satsningarna. Det tar jag som ett löfte om att också kommeratt påverka den nu sittande regeringen till förmån för den här satsningen somvi vill göra på Europaväg6 i . 75KURT FIUGOSSON (s): Den socialdemokratiska regeringen har sedantillträdet fattat beslut om omfattande satsningar och investeringarinom kommunikationsområdet. Till sysselsättningsskapande åtgärder anvisaderegeringen närmare 750 milj. kr., och i enlighet med regeringensförslag i den ekonomisk-politiska propositionen fattade i höstasbeslut om en ökning av investeringsutrymmet för transportanläggningar ochkommunikationssystem på ytterligare 1 miljard. Dessa massiva satsningarfullföljs nu i budgetpropositionen, som innehåller förslag om sammanlagt 5,5miljarder kronor till investeringar inom kommunikationssektorn, därhuvudparten av investeringarna återfinns inom järnvägsområdet, vägväsendet ochtelekommunikationerna. Inte föreslås till stödför person- och godstransporter. Denna vår satsning på kommunikationsområdet är ett uttryckför vår strävan att stödja svenskt näringsliv och därmed också utvecklingen påarbetsmarknaden. Insatser på kommunikationsområdet - det må vara underhåll avvägar och järnvägar, stöd till person- och godstransporter eller en utbyggnadoch modernisering av telekommunikationer - stärker den svenska industrinskonkurrenskraft genom att transportkostnaderna sänks, som bygg- ochtransportföretagens exportmöjligheter förbättras. Vår politik på trafikområdet ligger därför helt i linjemed övriga åtgärder inom det ekonomisk-politiska området som vi har vidtagitför att vända deh ekonomiska utvecklingen i landet genom att förbättra svensktnäringslivs konkurrenskraft, förbättra handelsbalansen, reducerabudgetunderskottet och framför allt förbättrasysselsättningssituationen. Insatserna på trafikpolitikens område är - och detvill jag starkt understryka - ett fullföljande av det trafikpolitiska beslutetfrån , vars mål är att ge invånare och näringsliv i landets olika delar enfillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad. Vi avser från socialdemokratins sida att fullföljaintenfionerna trafikpolitiska beslut, som fattades i ganska storenighet här i nämnda år. Tyvärr, vill jag säga, har de borgerligaregeringarna inte fullföljt dessa intentioner sedan beslutet fattades. Låt mig ta några exempel. Pä vägområdet har byggandetsedan mitten av halverats, och en ytterligare halvering kommer attbli resultatet , om vi icke ökar insatserna. Detär utifrån de här utgångspunkterna man, får se det socialdemokratiskainitiativ som ger nära utöver ordinarie anslag. Vidare aviseras i budgetpropositionen en uppräkning avbygganslagen för statliga vägar från nuvarande 900 miljoner till 1.4 miljarderfr. Socialdemokratin har genom extraordinära insatser ochgenom det förslag som presenteras i budgetpropositionen försökt att leva upptill trafikpolitiska beslut på vägområdet. I stort sett har vi, fru talman, ett väl utbyggt vägnät ivårt avlånga land. Det är därför ytterst angeläget att detta vägnät underhållspå ett tillfredsställande sätt. Tyvärr har så inte varit fallet under deborgerliga regeringsåren. Det har ständigt pågått en kapitalförstöring på grundav bristande underhållsanslag, även om det beträffande innevarande års budget -bl. a. som en följd av ett tilläggsanslag på 100 milj. kr. - är enhygglig medelsfilldelning. I den budgetproposition som ligger på riksdagensbord prioriteras vägunderhållet, och kapitalförstöringen i vad gäller våravägar stoppas upp. Låt mig så gå över till järnvägsområdet. Fram till detborgerliga regeringstillträdet hade SJ en relativt hygglig ekonomiskutveckling. Driftsresultatet var positivt, även om SJ hade svårt att klarakravet på förräntning av det nedlagda kapitalet. Under de senaste aren har SJuppvisat stora förluster, och för /82 redovisas ett underskottefter avskrivningar på återanskäffningsvärdet som uppgår till 445 milj. kr. Dettotala underskottet, om man inkluderar förräntningskravet, uppgick till hela675 milj. kr. Om inga åtgärder vidtas, kommer denna negativa utveckling attfortsätta. Det är mot den bakgrunden som regeringen i budgetpropositionenföreslår en finansiell rekonstruktion av SJ. Genom en sådan rekonstruktion, sombl. a. innebär att SJ:s statskapital skrivs ned med 1 miljard och att samhälletersätter SJ för de uppgifter som åläggs företaget utifrån samhällsekonomiskautgångspunkter, blir det möjligt att särskilja vad SJ i egenskap avaffärsföretag ansvarar för och vilka åtgärder som vi politiker lägger på politiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. På det sättet får SJmöjlighet att klara de ekonomiska målsättningar som samhället ställt upp förföretaget. För helt klart är att vi måste komma bort från dagens situation -SJdras med ett allt större underskott, som i sin tur skall täckas i efterhand. Kommunikationsministern underströk i eninterpellationsdebatt nödvändigheten av en finansiell rekonstruktion. Om ensådan inte görs, är det risk för att SJ kommer attuppvisa miljardförluster. När det gäller järnvägsområdet är det inte barafråga om en finansiell rekonstruktion, utan en massiv satsning har också skettpå investeringssidan. För de investeringar som föreslås i budgetpropositionenbehövs drygt 2 miljarder. Det innebär en ökning i reala termer . Den svenska sjöfartsnäringen har under senareår brottats med stora svårigheter, och den svenska handelsflottan har under denborgerliga regeringsperioden i stort sett halverats. För att motverka en akutkris inom den svenska sjöfarten och för att möjliggöra en långsiktig positivutveckling för näringen beslutade om ett tidsbegränsat statligt stöd till svensk sjöfart. Tyvärr har konjunkturenytterligare försämrats för sjöfarten som gått sedan riksdagenfattade beslutet. För vissa rederier har situationen blivit så allvarlig attrisken för konkurs är akut. Mot denna bakgrund förelade regeringen riksdagenförslag om att det här konsolideringsstödet till kustsjöfarten skalltidigareläggas, och härom har fattat beslut. Det totala rederistödetuppgår därför under /83 till 250 milj. kr. I det budgetförslagsom nu ligger på bord fullföljs stödåtgärderna för sjöfartsnäringen. Det är med en viss förvåning man noterar att moderatasamlingspartiet i en partimotion säger nej fill denna för svensk sjöfartangelägna satsning. I sin partimotion kräver moderata samlingsparfiet attsjöfartsstödet skall avskaffas. Skulle detta, mot förmodan, bliriksdagens beslut, skulle det leda till att åtskilliga rederier omedelbartmåste gå i konkurs, och den redan alltför stora arbetslösheten bland svensktsjöfolk skulle öka dramatiskt. Låt mig sluta min exposé över kommunikationsområdetmed att säga något om teleområdet, där den tekniska utvecklingen fortsätter medaccelererande hastighet. fick möjlighet att öka sininvesteringsverksamhet utöver i budgeten redan anvisade anslag med ca 300 milj.kr. för att skapa sysselsättning och påskynda utbyggnaden av olikateleanläggningar. I budgetproposifionen anvisas för kommande budgetår eninvesteringsram på , Genom dessa investeringar kan svenskaföretag, oavsett läge och storlek, snabbt få tillgång till elektronisk teknik.Genom de s. k. andelsväxlarna, som tillhandahålls av , kan ävenmindre och medelstora företag använda avancerad teknik. Stora delar avteleverkets produktion arbetar i full konkurrens med det privata näringslivet,och den monopolavgränsning som har beslutats i har ökat denkonkurrensutsatta sektorn för . De angrepp som från vissa håll,främst är det moderata krafter, görs på monopolsektor måste slåstillbaka, om vi skall kunna garantera hela landet fullgoda telekommunikationertill rimliga priser. Det är angeläget att vi slår vakt om , som utantvivel är ett av världens främsta teleföretag. En internationell jämförelse visar inte bara att Sverigeär världens telefontätaste land utan också att har de lägstatelefontaxorna. Även övriga produkter som tillhandahålls av harinternafionellt sett låga priser. För ett ytmässigt stort land som vårt med enrelativt liten befolkning skulle det vara förödande för glesbygdsföretag och demänniskor som bor i glest befolkade områden, om den monopolavgränsning som nuföreligger bröts sönder.