prot · G609113 · 1982-12-31 00:00:00 — Mom.6 (skatt på viss elkraft) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 4 av m, fl.,bifölls med acklamation. Mom. 7 (investeringsfondför avyttrat fartyg) Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 177 av , bifölls medacklamation. Mom.8 (investeringsfond och investeringsreserv) Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 367 av , bifölls medacklamation. Mom.13 b och c (forskning och utveckling) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 5 av m. fl.,bifölls med acklamation. Mom.16 (representation) Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 19 för det av underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom.17 (arbetsrättsligt skadestånd) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 170 röster mot145 för bifall till utskottets hemställan med godkännande av den i reservation6 av m. fl. Mom.21 (löneavgift) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 81 för reservation 7 av . Mom.26 (skatt på utlandsinvesteringar) Utskottetshemställan bifölls med 297 röster mot 18 för det av underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 15 § Anslag till allmänhälso- och sjukvård Föredrogs socialutskottets betänkande 1982/83:22 omanslag inom verksamhetsområde, såvitt avser allmän hälso-och sjukvård (prop. 1982/83:100 delvis). Anf.57 TREDJE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Anslagtill allmän hälso- och sjukvård 58 (): I socialutskottets betänkande 1982/83:22 behandlas anslag inomsocialdepartementets verksamhetsområde avseende allmän hälso- och sjukvård.Förslagen om anslag gäller /84.1 anslutning härtill behandlas enrad motioner. Underpunkt H 2. tas den moderatamotionen 1982/83:1823 av m. fl. upp till behandling. Imotionen hemställs att de medel som anvisats under anslaget H 2. miljömedicin tillsammans med tjänsterna skallöverföras till annan socialpsykologisk och medicinsk forskning. Denpsykosociala miljöns påverkan på människors hälsa och välbefinnande haruppmärksammats först och är inte lika väldokumenterad som effekterna av fysiska, kemiska och biologiska inslag i miljön.Vikten av forsknings- och utvecklingsarbete inom den psykosociala miljömedicinensområde har uppmärksammats genom inrättandet av , , . Psykosociala aspekter på människanssituation finns invävda i många olika forskningsområden. Det är därförtvivelaktigt om det var rationellt att från annan social psykologisk ochmedicinsk forskning avsöndra en särskild ochbevakning av psykosociala risksituationer och riskgrupper. Isolerad i ensärskild institution måste sådan forskning, för att ge resultat, ha en bredförankring. Betydande basresurser skulle också, inte minst , krävas.Även om institutet har erhållit personella resurser, saknas fastaforskningsresurser av betydelse. Institutet begär också i sina äskanden attviss vetenskaplig basutrustning anskaffas - detta för att verksamheten skallkunna bedrivas effektivt. Alternativettill en väldig expansion till en organisation som kan överblicka detta storaforskningsområde är, enligt vår mening, att man tillvaratar den forskningskompetenssom finns inom institutet, överförd till andra befintligaforskningsinstitutioner, som redan har uppbyggd basorganisation ochtillgängliga resurser. Vi tror att på så sätt skulle den psykosocialt inriktadeforskningen uppnå bättre kontakt med angränsande områden inom psykologi,medicin och arbetsmiljöforskning. Vissa besparingar skulle då också på siktkunna ske. Anslagtill allmän hälso- och sjukvård Institutetsstyrelse bör utreda hur personalen med hänsyn till den individuelhi kompetensenbäst kan överföras till andra institutioner. Utskottetresonerar annorlunda än motionärerna och finner ej anledning att tillstyrk. !den moderata motionen. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen och i övrigt tillutskottets hemställan på samfliga punkter. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens, förhandlingar. 59 INGA (vpk): När nuvarande abortlag trädde i kraft gjordes en ökad satsning på deförebyggande åtgärderna mot abort. Avsikten var att förhindra att aborternaskulle öka i antal. Antalet aborter har inte heller stigit utan ligger ganskakonstant kring 30 000 1975. Idessa fiirebyggande åtgärder ingick en utbyggnad avpreventivmedels-rådgivninge:n. Den statistik som finns visar att man ocksålyckats i intentionerna att stimulera denna utbyggnad. Mellan åren 1975 och 1977var ökningen kraftig. Sedan minskade antalet besök t. o. m. Året därpå,1981, ökade antalet besök på nytt fill nära nivå. F. n. liggerrådgivningskapaciteten per 1 000 kvinnor i fertil ålder på 350 besök . Antaletbesök varierar väldigt starkt mellan olika län. ligger t. ex. översiffran 350. och län gör också det, medan länoch ligger kraftigt under 350-strecket. ExemplenGotland, och visar att andelen besök kan öka genom att manbygger ut den uppsökande verksamheten. Men det finns också många län, därandelen rådgivningsbesök ligger lägre och som har en omfattande uppsökandeverksamhet. Det finns med andra ord inga enkla samband mellan andelenprevenfivmedelsrådgivning och aborttal. Aborttalen visar på regionalaskillnader som bl. a. hänger samman med befolkningsstruktur, traditioner,samlevnadsmönster och arbetsmarknad. Men det finns i de allra iFlesta län ettmer eller mindre starkt behov av att bygga ut preventivmedelsrådgivningenytterligare. Socialstyrelsenhar beräknat att behovet av rådgivningskapacitet ligger på 500 besök årligenper 1 000 fertila kvinnor. för hälsoupplysning har i enrapport, som heter Att arbeta med sex och samlevnad, gjort denna beräkning.Genom att analysera fertiliteten och preventivmedelsanvändningen hos kvinnor ifruktsam ålder har man räknat ut vilka resurser som behövs. Om man inbegriperinte bara de kvinnor som använder sig av de vanligaste kontraceptivamedlen, nämligen p-piller och spiraler, utan också tar med dem som vill hanågon form av preventivmedel men ännu inte har dem, uppskattas behovet tillhälften av alla kvinnor i fruktsam ålder. Det innebär just siffran 500 besökper år för rådgivning per 1 000 fertila kvinnor. Därtill kommer behovet avuppsökande verksamhet i skolor, på arbetsplatser, fritidsgårdar och flera andraställen. Storaresurser måste satsas på just denna uppsökande verksamhet. Det är också viktigtatt nå ut med den uppsökande informativa verksamheten till män och satsa på nyapreventivmedel för män. Jag sade att 1981 gjordes 350 rådgivningsbesök per 1 000fertila kvinnor. Kostnaden för detta var 50 milj. kr. Om man tänker sig attrådgivningskapaciteten hade byggts ut till att omfatta 500 besök per 1 000fertila kvinnor skulle det ha kostat 83 milj. kr. Det rör sig alltså inte om såmycket pengar för att tillgodose ett angeläget behov. Det är viktigt att rådgivningen byggs ut. Men det är ocksåviktigt att den är av bra kvalitet och anpassas efter de behov människor har.Det förekommer t. ex. mycket sällan kvällsmottagningar, trots att man vet attdet finns ett stort behov av detta. Kapaciteten är för det mestabetydligt lägre än . Detta skapar stora problem, främst påde orter som är typiska semesterorter och där befolkningen ökar undersommar-fid. Väntefiderna är på vissa håll oacceptabelt långa.Telefontiderna är knappt tilltagna vid vissa mottagningar. Den yttre kvalitetenpå rådgivningen måste på många håll förbättras ganska mycket. Det är angeläget att får de resurser sombehövs för att kunna följa, bevaka och samordna det abortförebyggande arbetet.Socialstyrelsen bör också ha ansvar för att stimulera och initiera tillprojekt på och landstingskommunal nivå som berör sex och samlevnad. Vpk menar att preventivmedelsrådgivningen bör byggas uttill att omfatta hälften av alla kvinnor i fertil ålder och att den uppsökandeverksamheten måste byggas ut, såsom föreslås i bok om sex ochsamlevnad. Utskottet tycker inte rikfigt så utan avstyrker motionenmed hänvisning till abortkommitténs arbete. Det är riktigt att abortkommitténsysslar med denna fråga, men det är inte nödvändigt att invänta kommitténsförslag. Vpk har tidigare i motioner föreslagit en utbyggdpreventivmedelsrådgivning. Kravet är gammalt och också preciseringen fill 500besök per 1 000 kvinnor. Det är bara socialutskottets avslagsyrkanden somvarierar . Först skall man , föreslås det, avvakta utredningen.Sedan skall utredningens förslag gå till regeringen, regeringen skall skickautredningen på remiss, och sedan skall alltsammans tillbaka till regeringen.Förhoppningsvis blir det en proposition till , och så är vi tillbakahär i kammaren. Då har några värdefulla år gått. I denna fråga behöver man varken avvakta det ena eller detandra eller utreda mer. Behovet av att bygga ut preventivmedelsrådgivningen harkartlagts fillräckligt. Det är bara att besluta att tillgodose det. Det är samma sak med nästa fråga, de gynekologiskahälsoundersökningarna. Varför skall man avvakta här? Vi vet att det skullevara bra, ja, att det är nödvändigt att bygga ut dessa. Det kunde riksdagenockså kosta på sig att markera - eller, som det heter på vårt språk, attuttala. Det finnsnu både svenska och utländska studier som bevisar att en tidig Anslag till allmän hälso- och sjukvård Anslag till allmän hälso- och sjukvård upptäcktav livmoderhalscancer leder till att antalet utvecklade cancerfall minskar.Också antalet dödsfall i sjukdomen blir färre. En expertgrupp inom har utarbetat enrapport om principer och rutiner för gynekologiska hälsokontroller. I dennarapport föreslås att cancerkontrollen skall omfatta alla kvinnor i åldrarna 20t. Kontrollerna skall utföras . Den gynekologiskahälsokontrollen med cytologprov bör enligt vad vi i vpk menar som ett förstasteg byggas ut så, som föreslår i sin rapport. För att mantidigt skall kunna upptäcka cellförändringar bör kontrollerna ske oftare.Målsättningen, menar vi, måste därför i ett andra steg vara att erbjuda kvinnori aktuell ålder denna kontroll . Med det här yrkar jag bifall fill devpk-reservationer som är fogade fill utskottets betänkande. 60RUNE (): Jag skall först med några ord beröra denreservation som avgivits av representanterna för moderata samlingspartiet ochsom gäller . Som såväl reservanterna som utskottet anfört har dennafråga blivit aktuell först . Det var i början av1970-talet som man på allvar började ägna sig åt det här. I den rapport som dåutarbetades föreslogs att man skulle ge hög prioritet åt forskning när detgäller barns, äldres och handikappades livsmiljö, hälsa och välbefinnande.Likaså skulle forskning om arbetsmiljö och psykisk hälsa ges hög prioritet. kom vi fram fill att det var lämpligt att detstressforsknings-laboratoriurn som fanns blev en självständig enhet. I enproposition 1979/80 föreslogs också detta. Det var en enhällig riksdag somfattade beslut om det. Man var också enig om att den styrelse som skulle haansvaret för denna verksamhet skulle ha en bred förankring. Den skulle haföreträdare för , envar av arbetärskyddsstyrelsen, UHÄ, , , /SR, LO, ochKarolinska institutet. Den verksamhet som har bedrivits har fått internafionellterkännande, och jag vågar påstå att den har betytt oerhört mycket på det härområdet här i . Därför förvånar det utskottets majoritet att man frånmoderat sida nu vill avveckla institutet såsom självständig enhet och lägga utverksamheten på andra enheter. Såsom verksamheten har utvecklats bedömer videt vara av betydande vikt att institutet behålls såsom en självständig enhet.På den grunden yrkar utskottet avslag på den moderata reservationen. I sitt anförande åberopade abortkommitténoch dess arbete. Men sitter ju själv i denna kommitté och harmöjlighet att påverka arbetet och även tidsaspekten. När det gäller de motionersom vpk har väckt och som man nu reserverar sig till förmån för vill jagframhålla att vi inom utskoltsmajoriteten klart har givit uttryck för attabortkommittén har uppdraget. Den kommer, som det har meddelats, att före dettaårs slut framlägga ett förslag. Vi hoppas också att det skall blien vidareutveckling och att de frågor som har tagits upp i motionerna - det ärinte första gången vi behandlar dem i utskottet - skall bli utredda. Vi anser även att utskottet genom sin skrivning hartillgodosett övriga reservationer från vpk. Därför, fru talman, yrkar jagavslag på samtliga vpk-reservafioner och bifall till utskottets hemställan. 61 () replik: förklarade varför utskottethade gått emot den moderata motionen och avstyrkt den. Vi moderater anser på ett bättre och rafionellare sätt skulle kunna klara forsknings- ochutvecklingsarbetet inom området psykosocial miljömedicin genom att förläggaverksamheten fill andra institut eller områden, där det redan finns bra basresurser.Därmed skulle man i dessa tider med besvärlig samhällsekonomi bättre kunnaklara utvecklingen framöver. För att kunna klara den i det institut som i krävs mycket större resurser. Det är fara värt att det inte blir sammapositiva resultat som man skulle kunna uppnå genom ett bättre utnyttjande avredan befintliga resurser även på andra områden. Anslag till allmän hälso- och sjukvård 62INGA (vpk) replik: När det gäller preventivmedelsrådgivningen vetman hur stort minimibehovet är, och man vet hur mycket man skulle behöva byggaut rådgivningen för att tillgodose detta minimibehov. När man vet det, varförbehöver man då avvakta en utredning? Siffrorna har ju varit tillgängliga mångagånger tidigare i debatter här i kammaren. De är inte nya. Jag förstår inte behöver avvakta och invänta en hel rädda remissomgångar i stället för attuttala att man skall bygga ut så att det täcker behovet. Det är angeläget att man verkligen fastställer en siffraoch bygger ut så att hälften av alla kvinnor får denna rådgivning. finns detplaner på att ersätta landstingsbidraget med schablonbidrag. Men då drar ävenandra krafter i pengarna, vilket innebär att just denna verksamhet lätt kommerbort - vilket ofta händer med kvinnosjukvården i allmänhet. Därför är detviktigt att man lägger fast en plan för utbyggnaden. Jag kan inte förstå skall behöva vänta och avvakta abortkommitténs betänkande och hela den radav åtgärder som följer efter det. Det är likadant när det gäller de gynekologiskahälsokontrollerna. Man vet att det finns ett stort behov av att bygga ut dem.Man vet att det skulle betyda mycket för kvinnors hälsa och att det skullebetyda mycket stora vinster mänskligt sett och också rent ekonomiskt, om manbyggde ut dessa kontroller, så som expertgrupp föreslår. Varför skall man segdra alla frågor så oerhört mycket, närman har utrett och kommit fram till olika beräkningar? Varför skall man låta årefter år gå och bara försämra läget, i det här fallet för kvinnor? Jag har såsvårt att begripa de här turerna, att man segdrar frågor, som man gör med dehär frågorna som berör viktiga bitar i kvinnors hälsovård. Anslag till allmän hälso- och sjukvård 63RUNE () replik: Jag är medveten om att inte villförstå vad utskottet skriver. Jag skall läsa upp några rader, som Inga Lantzsom ledamot i abortkomriittén torde känna igen: "Komm:ittén skall sålunda belysa bl. a. hurpreventivmedelsrådgivningen fungerar, barnmorskans roll i rådgivningen samtsärskilt uppmärksamma de problem som finns då det gäller att nå ut medinformation och rådgivning till olika grupper. Kommittén skall lägga framkonkreta förslag om abortrådgivningens utformning och innehåll samt omabortförebyggande åtgärder i syfte att minska abortfrekvensen i landet." Det är detta som håller på och jobbar med iutredningen, och då tycker jag att hon som kommittéledamot skall avvakta medatt ställa yrkanden till dess utredningen lagt fram sina förslag och vi får ettsamlat grepp på frågan. ',riksson påstår att det är bättre och merarationellt att splittra resurserna till IPM. Jag tror att all erfarenhet frånandra områden talar för att man får ut ett bättre resultat om man samlar deolika åtgärderna. Vi har erfarenheterna samlade i IPM, och det är viktigt attde utnyttjas på det bästa sättet. Detta innebär inte att man inte skallsamarbeta med andra institutioner. Det är ju nödvändigt, och jag förutsätteratt så också sker. Vi bedömer - och det har väl erfarenheten visat - attdetta är ett mycket stort område som vi har all anledning att bevaka, och vimåste se till att vi får ett gott resultat av verksamheten. 64 () replik: Av propositionen framgår att styrelsen förinstitutet är angelägen om - ytterst angelägen t. o. m. - att få anslag föranskaffning av viss vetenskaplig basutrustning. Det rör sig om sammanlagt . för nästa budgetår. har visserligen inte regeringengått med på detta, men det är just därför vi moderater känner en viss orö. inte kan få de önskade basresurserna, menar vi att det vore bättreatt utnyttja de resurser som finns inom andra institutioner. 65INGA (vpk) replik: Det är klart, , att jag vetallt som abortkommittén har sagt och tyckt. Jag har läst alla de papperen bådeframlänges och baklänges under de år som vi har jobbat med frågorna. Men jag har tidigare motionerat om behovet av att bygga utpreventivmedelsrådgivningen, och använder man abortkommittén som slagträför att avslå vpk-motionens krav om en sådan utbyggnad. har manhaft andra argument. Alltid har man avslagit vpk;s krav på att man skall byggaut prevenfivmedelsrådgivningen. Detta har utretts tidigare - säkert mångagånger förutom den här utredningen som jag hänvisade till och somsocialstyrelsen har gjort. Vi vet att det finns ett stort behov, attrådgivningen har minskat och att den ligger nivå. Det är olika iolika län - det varierarefter vad man prioriterar ute i landsortsgrupperna. , Jag tycker inte att detär relevant när utskottet säger att nu skall vi avvakta. Vi behöver inteavvakta, det behöver inte utredas mer i den här frågan. Det är redanfärdigutrett, och gäller det för att fatta ett beslut och markeravar vi står. Samma sak gäller de gynekologiska hälsoundersökningarna.Det skulle också betyda mycket om man här i gjorde en viljeyttring ide här frågorna och fastslog ett mål. Anslag till allmän hälso- och sjukvård 66 () replik; Det är riktigt som säger, attinstitutet har begärt ytterligare medel. Det har verkat i ungefär , ochdet är inte tillräckligt utbyggt. Det är ingenting som säger - och det har inteheller påstått - att det inom andra institutioner finnsfillräckliga basresurser som skulle kunna användas. Jag har fått uppfattningenatt vi här med jämna mellanrum får yrkanden om anslag för ytterligareutbyggnad. Efter hennes sista inlägg kan jag göraden reflexionen att jag inte förstår att sitter kvar i en utredningsom egentligen inte fyller någon uppgift, eftersom allting redan är klart. Förste vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 67KARIN (); I socialutskottets betänkande nr 22 behandlasanslaget till allmän hälsokontroll. Där tas anslaget till utvärdering av det s.k. upp, dvs. den screeningverksamhet för tidig upptäckt avbröstkörtelcancer som bedrivits i dessa landsting. I budgetförslaget säger föredragande statsråd när detgäller utvärderingen av detta projekt, att det skall vara avslutat i och medutgången av nästa budgetår. Skriver man så, tyder det tyvärr på okunnighet ominnehållet i projektet, anledningen till tidsåtgången och vikten av attutvärderingen fullföljs. Med anledning av detta väckte jag tillsammans medandra centerpartister en motion med krav på att utvärderingen av W-E-projektetfullföljs. Staten bidrar med medel till förutvärdering av resultaten av screeningverksamheten. Främst vill man kartläggatidigdiagnosens betydelse för dödligheten i och andra allvarliga följder avbröstcancer. Den helt dominerande kostnaden i sammanhanget står berördalandsting för. Eftersom orsaken fill det ökande antalet fall avbröstkörtelcancer inte helt kan förklaras, måste andra vägar sökas för attförhindra lidande och för tidig död i tumörsjukdomen. En sådan väg kan kanskemassundersökning av kvinnor, , visa sig vara. vet vi attdet finns ett samband mellan fettintag, dvs. fett i kosten, och bröstcancer.Många studier visar på en ökad risk för bröstcancer om kosten innehåller mycketfett. Man har funnit att mycket fett stör immunologiska processer som eventuelltskulle Anslag till allmän hälso- och sjukvård kunna oskadliggöra tumörcellerna. Medicinens historia har lärt oss att vi alltid har kunnatutarbeta förebyggande åtgärder när vi lärt känna en sjukdoms verkliga orsak ochuppkomstmekanism. Det brukar dock ta innan man utarbetarförebyggande åtgärder som kan accepteras av allmänheten. Eftersom det f. n.inte finns någon säker uppslagsända för kartläggningen av cancersjukdomarnasuppkomstmekanism kan sannolikt inte vår generation eller nästa generationhoppas på att förebyggande åtgärder på ett väsentligt sätt skall minskacancersjukdomarnas verkningar. Hoppet står därför till tidig diagnos och olikabehandlingsmetoder. Det är mot bl. a. denna bakgrund som man måste seW-E-projektet med mammografiundersökningför fidig upptäckt av bröstcancer.Därför vore det mycket olyckligt om inte utvärderingen fullföljdes så att vikunde dra slutsatser av projektet. framhåller också i betänkandet mycketstarkt vikten av detta. Tyvärr ges det ej regeringen till känna, menförhoppningen är att denna starka skrivning skall vara vägledande /85. Jag kommer naturligtvis att med intresse följa dettaärendes behandling i det sammanhanget. Jag har inget annat yrkande än bifall tillsocialutskottets hemställan på denna punkt. 68KERSTI (): I socialutskottets betänkande nr 22, som vi nudiskuterar, behandlas bl. a. motion 1982/83:925 av och migangående vikten av erforderliga insatser för upplysning om tobakensskadeverkningar. Utskottet förklarar sig dela uppfattningen om vikten av eneffektiv uppföljning av insatser mot tobaksbruket. Vi hade under gårdagen en lång debatt här i kammaren omtobaken och dess skadeverkningar. Detta ämne har också diskuterats . Det går inte att blunda för att tobaksbruket är ett avnutidens största hälsoproblem. Detta fastslog också tobakskommittén i sittbetänkande . Det råder inte något tvivel om att tobaksbruket medför enrad allvarliga medicinska skadeverkningar. Enligt beräkningar har tobaksbruketsamband med minst 8 000 dödsfall i vårt land, dvs. nästan vart tionde dödsfall.Antalet tobaksrelaterade dödsfall är därigenom större än t. ex. det sammanlagdagenomsnittliga antalet dödsfall vid trafikolyckor och andra olyckshändelser. Vid flera stora internationella undersökningar har mankonstaterat en klar allmän översjuklighet bland rökare jämfört med sjuklighetenbland ickerökare. Undersökningar i exempelvis har visat attcigarrettrökare är borta från arbetet på grund av sjukdom genomsnittligt 20 %fler dagar än icke-rökare. Orsakssambandet mellan rökning och devanligaste typerna av lungcancer är också numera helt klarlagt. Flera andrasjukdomar, bl. magsår, ärvanligare bland rökare än bland icke-rökare. Gravida kvinnors rökning har visatsig försena fostrets fillväxt något, vilket kan bidra till att förklara denbland rökande gravida kvinnor större risken för dödsfödsel eller barnets död inära anslutning till förlossningen. Ja, så här ginge det att fortsättaexemplifieringen. Det är ändå så att en icke oväsentlig del avsjukvårdsresurserna tas i anspråk på grund av ohälsa, förorsakad avtobaksbruket. Att olika åtgärder måste sättas in för att begränsa detta, ochbl. a. förhindra att en stor del av varje ny ungdomsgeneration blir rökare,torde det inte behöva råda något tvivel om. Med hänsyn fill de av tobaksbruketorsakade vårdkostnaderna är insatser för att minska detsamma direkt ekonomisktlönande från samhällets synpunkt. I vad gäller pengar redovisas i motionen de beräkningarriksskatteverket har gjort. Det framgår att tobaksskatten under budgetåret1983/84 kommer att ge staten en inkomst på 3 090 milj. kr. vid oförändratskatteuttag, och med höjd tobaksskatt fr. o. m. kommerstaten att få ytterligare ca 330 milj. kr.