prot · G60945 · 1982-12-31 00:00:00 — Den som fiskar för sitt nöje han bör väja för den somfiskar för sitt bröd. De människor som fiskar för sitt bröd på ostkusten ärmänniskor som har små inkomster, och det är deras område man inkräktar på. Jagtror inte aft fritidsfisket kommer att vinna särskilt mycket på def. Jag skulle också vilja rätta på en punkt.Jag tror han har fel beträffande det han sade om handredskapsfiske, dvs,spöfiske. Man kan ha andra slags handredskap, t, ex, släpdörj, boffendörj, m,m, AnL 113 () replik: Jag anser def också vara mycket angeläget aftden som fiskar för nöjes skull skall väja för den som fiskar för sitt bröd. Jagär mycket angelägen om aft slå vakt om ett livskraffigt yrkesfiske. Det finnsmånga skäl till atf vi skall göra det. Men ärJens ordförande i . Eftersom def i debatten gång på gång görs gällande atf enfritidsfiskare med handredskap hotar en yrkesfiskares utkomstmöjligheter,skulle jag vilja be aft redovisa ett exempel där enfritidsfiskare har hotat en yrkesfiskares utkomstmöjligheter. Det finns stora kustområden där den här situationen kanuppkomma , oavsett vilket beslut kommer att fatta om någonfimme. Ge exempel på att fritidsfisket med handredskap har hotat yrkesfisketsutkomstmöjligheter! AnL 114 ()replik: Nr 45 Def skall jag gärna göra, , därför att jag har Torsdaeen den erfarenhet av handredskapsfisket. Min far som har fiskat medålryssjor i hela sitt liv fick mångaredskap förstörda - många ilanddragna ryssjor efter helgens handredskapsfiskedå man kastat med spö och dragit i land redskap. Hummerfiskarna har gjortprecis samma erfarenhet på , så detta är inget ovanligt. Detgår aft leva med defta, men nog blir det ett stort intrång, def skall vi kommaihåg. Man kan infe förneka de problem som def ställer fill. Vi har haft enfantastiskt stor invasion, bl, a, av norrmän, på , vilket har skapatproblem, Handredskapsfiskethar skapat problem. Det har tagit yrkesfiskarnas inkomster. Det är bra aft ÅkeWictorsson vill väja för dem som fiskar för födan, för jag tror att vi behövergöra def med anledning av def speciella sätt på vilket man fiskarpå ostkusten. Vi har haft ett fantasfiskt fint samarbete med , och jag hoppas atf han kan medverka fill aft def samarbetetfortsätter, Def har aldrig funnits några motsättningar mellan de verkligafritidsfiskarna och yrkesfiskets organisafioner, men tycker jag aft ni ärute på en farlig väg, så ni får nog passa er. AnL115 () replik: kunde alltså inte ge något exempel på aft yrkesfiskarnasutkomstmöjligheter har hotats av ett fritt handredskapsfiske. Däremot pekadehan på vissa problem som kan uppkomma när man infe har fillräcklig respekt förvarandras redskap, etf förhållande som jag i mitt inledningsanförandeförutskickade att regeringen noga skulle beakta i sitt beredningsarbete. På denpunkten är alltså tillgodosedd, AnL116 () replik: Jag vet inte vilka bevis vill ha. Det räcker kanske sombevis aft de som bedriver det kusfnära fisket på är människor medsmå inkomster. Utantvivel finns def stora problem, och frifidsfisket inkräktar på yrkesfisket. Påvästkusten har vi nästan ingenting kvar längre aft fiska med handredskap. Vihar därför nu infe något särskilt stort fisketryck. Men def beror alltså intepå atf def inte skulle finnas människor som vill fiska utan på att ingentingfinns att fiska. Talmannenanmälde aft anhållit att fill protokollet få antecknat aft haninte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 117 (): Anhängarna av det socialdemokratiska förslag som vi diskuterar i dagvill gärna göra gällande atf ett frisläppande av handredskapsfisket påostkusten och i de inte skulle vara till men för den Jag var på etf skärgårdsting på i Stockholmsskärgård. Där kunde jag lätt konstatera att befolkningen i Stockholms skärgårdhar en helt annan uppfattning. Det klargjordes där med eftertryck. Dess värre var inte närvarande vid det härskärgårdstinget, inte heller någon annan företrädare för densocialdemokrafiska riksdagsgruppen, såvitt vi kunde märka - fanns def någondär var vederbörande i så fall förfärligt tyst och tillbakadragen, Def var naturligtvisbeklagligt, och det avslöjar likgiltigheten för skärgårdsbornas synpunkter idenna för dem så avgörande fråga. Jag är oerhört förvånad över attsocialdemokraterna lägger fram ett sådant här förslag till omröstning ikammaren och sedan inte ställer upp när de berörda människorna vill diskuterakonsekvenserna av def förslaget med dem. Jag tror att det är vikfigt att vi far skärgårdsbornasbekymmer på allvar. De lever ofta på marginalen, och det krävs inte mycket föraft många av dem skall uppleva sin situation som ohållbar, I har vi kunnat se enposifiv utveckling av den bofasta befolkningen, en befolkningsökning av fillbakagång. Det beror delvis på en framsynt politik från statsmakternasoch de regionala myndigheternas sida , en medveten satsning föraft skapa förutsättningar för en levande skärgård. kan denna utvecklingkomma aft vändas i sin motsats, Def vore tragiskt. Detta är ett förslag som uppenbarligen är till men för denbofasta skärgårdsbefolkningens intressen. Men jag vill också, herr talman,påstå att den infe heller är bra ur fritidsfiskarnas och frifidsfolketssynpunkt. För oss som bor i är enoerhört viktig källa till rekreafion. Men skall vara dennavärdefulla fillgång för den här delen av landet, så krävs det just atf def ären levande skärgård med en bofast befolkning och ett fungerande näringsliv. Ochdärvidlag är yrkesfisket en mycket vikfig del, också inomskärsfiskef som nunärmast berörs. Det ligger alltså även i frifidsfolkets och fritidsfiskarnasintresse atf förutsättningarna för en levande skärgård bevaras. En annan sak som också i hög grad ligger ifrifidsfiskarnas intresse är att vi får en god fiskevård. Jag tror inte att detfrämjas bäst genom en socialisering av fiskevaffnen och en fiskevård i statensregi, utan def främjas bäst genom att man har fiskevårdsområden och vattenägaresom har ett lokalf ansvar för varje enskilt vatten, Def förslag som dåvarande jordbruksministern ladefram och som också biföll, om inrättande av fiskevårdsområden,tillfredsställer både fritidsfiskarnas och yrkesfiskarnas behov. Det öppnartillgång fill fiskevatten för fritidsfiskarna. tryggar detyrkesfiskarnas intressen, eftersom de kan skapa garanfier för att fritidsfisketsker inom de ramar som ett fortsatt yrkesfiske möjliggör. Det tryggar enlevande skärgård, och det slår fast ansvaret för fiskevården. Det blir alltsåfiskevårdsområdena som har ansvaret för en långsiktigt väl fungerandefiskevård, Def är gynnsamt för den också gynnsamt för fritidsfolkef i Nr 45 bosatta befolkningen, och def ar skärgården och för fritidsfiskarna. Därför, herr falman, är det min förhoppning atf riksdageni dag säger ett klarf nej fill det socialdemokratiska förslaget om att släppaloss handredskapsfisket på ostkusten och de , Qm infegör det, och def blir en beställning till regeringen, så är min förhoppning atfregeringen begraver den här frågan i en utredning och låter denna utreda fråganså länge som def över huvud taget är möjligt. Och om det kommer ettförslag i den här riktningen från den utredningen, så hoppas jag att defstoppas i en skrivbordslåda. Det är där förslaget bäst kan höra hemma. Jag ber att få yrka bifall till reservationnr 1, AnL 118ALF WENNERFORS (m): Det har redan sagts mycket i debatten, ochdet har klart framgått att ärendet har mycket stor principiell betydelse. Menutifrån den mer principiella diskussionen har många praktiska frågor dryftats.Jag skall infe nu diskutera den principiella sidan av saken, utan jag skallbegränsa mig fill en mera prakfisk fråga. började vi moderater intensifieraStorstockholms-regionens glesbygdsfrågor, och det gällde då framför alltStockholms skärgård. Vi ville slå vakt om en levande skärgård, dvs, en bygd sominte bara lever upp utan som lever . För alla dehundratusentals svenskar som på olika sätt vill ge sin fritid och sin semesterett innehåll i skärgården är det ofantligt vikfigt att skärgården lever åretom. Det gick fakfiskt innan vi fick stöd från de övrigaparfierna kring målet: en levande skärgård. Men fick vi alltstörre förståelse för aft def måste vidtas konkreta åtgärder, och fill dettahar inte minst - det vill jag gärna säga - skärgårdsbefolkningen och framförallt skärgårdsföreningarna medverkat. För dem har def stått klarf att vi hembygd - var vi än bor - som vi själva förtjänar. Jag skulle alltså viljaväga in sysselsäftningspolitiska synpunkter i debatten. Def finns ca 120-130 yrkesfiskare i . Av dem borca 11 i . Därutöver tillkommer sex sju yrkesfiskare som fiskar iMälaren och som bor i . är ett trettiotal yrkesfiskare arbetslösa i helariket, varav en bor i lan. Man kan alltså inte säga attarbetslösheten är riktigt så stor, men det är helt klart att yrkesfiskarnassysselsättning kan påverkas menligt av socialdemokraternas strävan i dennafråga. Detta kan orsaka ökad arbetslöshet. De fiesta skärgårdsbor utövar flera olika yrken för att fåtillräckliga inkomster för sitt uppehälle . Det var det som varutgångspunkten för den skärgårdsufredning som framlade ett förslag i början av1970-talef. Fisket är ett av de yrken som kan bedrivas under viss delav arbetsveckan eller under viss del av arbetsåret - vi bör alltså komma ihågatt just i denna skärgård och den typ av kust som den representerar betyderhandredskaps- fisket mer än något annatfiskesätt. Jag menar att detta bör vägas in när man diskuterar frågor som rörskärgården och kustområdenas befolkning. Därutöverkan jag litet mera parentetiskt påminna om den ökande konsumentgrupp somefterfrågar färsk fisk. Visst har väl den djupfrysta fisken varit en innovationsom vi konsumenter har uppskattat, men nog är det många som föredrar den färskafisken. Sammanfattningsvis,herr talman, har denna fråga en arbetsmarknadspolitisk aspekt, och jag menaraft den frågan - frågan om sysselsättningen - bör prioriteras. AnL 119 (): Jordbmksufskottefs socialistiska majoritet har fattat beslut om attföreslå aft uppdra åt regeringen att utarbeta förslag som syftar tillatt underlätta fritidsfisket för allmänheten genom ett inlösande avhandredskapsfiskeräffen utefter vissa kustsfräckor inkl. hela kusten runtGofiand. Härhar från flera falare framförts betänkligheter mot förslagefs genomförande,och man har påtalat de negativa konsekvenser för yrkesfiskare och andra som borvid kusterna som kan bli följden. Jagskall här infe upprepa vad som har sagts men väl instämma i def somAnders har framfört. Utskottettalar om allmänna rekreafionspolifiska mofiv som ett bärande skäl för attsläppa handredskapsfisket fritt. Jag är inte så säker på att värdet av ökadefiskemöjligheter för de många människorna ligger enbart i atf ohämmat släppahandredskapsfisket fritt, men jag tror aft def är vikfigt att alla berördaparter engageras på ett mera positivt sätt. Där torde bildande avfiskevårdsområden vara ett betydligt bättre sätt atf snabbt åstadkomma denservice som fritidsfiskarna efterfrågar och som samhället eftersträvar. Etffrivilligt samarbete mellan fritidsfiskarna och fiskerättsägare skulle bästfillgodose krav på god fiskevård. Denna uppfattning delas av såväl Gotlandskommun som på Gofiand. Dendirekta orsaken fill att jag gått upp i debatten här är att situationenförmodligen blir något allvarligare på än vid övriga kuster. Def skäletatt vi som bekant har mer än 300 000 turister på innebärsjälvfallet att def blir stora påfrestningar på kustbefolkningen, och riskenför konflikter är uppenbar. Sedanurminnes fider används strandängarna och de marker som ligger ner mot strandentill betesmarker för ungdjur och kanske främst för fåren. Markägarna längskusten är mycket upprörda över de ölägenheter som kommer atf uppstå vid ovarsamframfart med fordon, ofta med ihjälkörda och skadade lammungar som följd,Fritidsfolkef lämnar stängsel öppna efter sig och iaktta! infe alls de villkorsom måste gälla vid befesdrift. Detta är erfarenheter som markägare gjort underi dag gällande förhållanden, och man känner alltså en stor oro för denutveckling som kan bli en följd, om förslaget genomförs. De sfrandbönder vilkasofta steniga och magra jordar inte ger tillräcklig bärgning har i fisket oftahaft en inkomstkäUa som gjort att de kunnat existera. Denna möjlighet ser de nui viss mån hotad. Urnafurvårdssynpunkt kan också stora värden stå på spel. Den ömtåligastrandmarken med häckande fåglar är ju ytterst känslig för de störningar somman på goda grunder också kan befara blir en av följdverkningarna. Med def anfördavill jag yrka bifall fill reservafion 1, AnL120 () replik: Utefter Goflandskusten kan varje svensk obehindrat fiska med nät.Däremot är handredskapsfisket inte fritt. Nusäger att om man släpper lös handredskapsfisket hotar manutkomstmöjligheten för fiskare och för de lantbrukare som existerar påstrandområdena. Minfråga fill är: Hur är detta möjligt? Är infe riskerna för ochhotet mot utkomstmöjligheterna och möjligheter atf överleva betydligt störregenom def fria nätfiskef som finns på Gofiand? Isjälva verket är def ju så aft denna punkt av fiskevatfensufredningens förslagen gång i fiden fillstyrktes t, o, m, av yrkesfiskefs riksorganisation iSverige, därför att man upplevde att de nuvarande förhållandena var så relativtorimliga, AnL121 () replik: Jag kan medge aft inkräktandet vid handredskapsfisket kan vara enmarginell del av def hela. Då är oron så mycket större bland markägarna och sfrandböndernaför de störningar som följer med fisket. AnL 122 (): Medelåldern bland de svenska fiskefartygen är hög. Svenska marinensbehov av hjälpfarfyg i minröjningsorganisafionen är stort. Def kan ha storbetydelse för svensk varvsnäring, om man från statens sida är beredd att satsaför att klara av en förnyelse av fiskeflottan och förse marinen med användbarahjälpfarfyg. Deftahar framförts i motionen 1981/82:281. Samma synpunkter framfördes i en motionår 1981, dvs. en mofion som står omtalad i utskottets betänkande och somavslogs här i kammaren . Frågan är lika aktuell , och i motsatsfill utskottet anser vi motionärer atf det behövs en genomgång av tänkbaraåtgärder från statens sida. Jag framförde här i kammaren , närden föregående mofionen behandlades, min förvåning över att försvarsutskottetinfe beretts möjlighet yttra sig. Den gången var det näringsufskottet sombehandlade mofionen. har den i samma fråga väckta motionen behandlats ijordbruksutskoftet, men inte heller nu har försvarsutskottet fått yttra sig.Det.är ganska förvånande att man infe heller tagit hänsyn till atfproblemet gäller både fiskeflottan och marinen. Vimotionärer delar inte utskottets förhoppning, atf önskemålen om 8 protokoU 1982/83:45-46 statligainsatser för aft få fram fiskefartyg som kan utnyttjas även av marinen skullevara tillgodosedda. Vad som hänt är att man beslutat att bygga ett fiskeskeppsom kan vara användbart även för marint bruk. Intresset är stort från marinenatt finna en bra lösning, I motionen begär vi tillsättande av en utredning meduppgift att föreslå lämplig utformning av stödåtgärder för byggande avfiskefartyg i plast, läftmetall eller trä, lämpade för såväl civilt sommilitärt bruk. Eftersom jag anser att en sådan utredning verkligen behövs föratf man skall hitta en lösning, yrkar jag bifall fill mofionen 1981/82:281, När def gäller det avsnitt i betänkandet där utskottettalar om behovet och möjligheterna atf förnya fiskeflottan delar jag JensErikssons synpunkter och anser atf man vid den fortsatta diskussionen i frågorrörande behov av förnyelse av fiskeflottan bör fa hänsyn till de ändringar someventuellt kommer atf göras i långtidsplanen. AnL 123RALF (): Jag skall infe ge mig in i debatten omhandredskapsfisket på annat sätt än att jag vill uttrycka tillfredsställelsemed förslaget om frisläppande. Går förslaget igenom, är det en seger för demokratin,och det torde många känna glädje över. Jag skaU ta upp den mer udda frågan, den som utskottetkallar ljusterfiske efter ål. Den frågan gäller också en viktigfritidssysselsättning men för ett mycket mindre antal utövare. På grund av attgruppen är så liten har den mycket svårare att göra sig hörd, utövapåtryckningar och idka lobbyverksamhef. Gruppens storlek borde infe få inverka på riksdagensbeslut. Jag tror atf vi generellt har anledning aft vara mycket uppmärksamma pådet här området, Ljusferfiske är egenfiigen inte någon bra beteckning pådet fiske som vi mofionärer i mofionen 1981/82:1037 föreslår åter skall fåutövas i mycket begränsad omfattning, Def verktyg som vi föreslår skall fåanvändas igen är infe ett konvenfionellt ljuster utan ett specialfångsfmedelför fiske efter ål -bara just efter ål. Namnet ljuster har sedan gammalt en sådålig klang atf det avskräcker dem som inte närmare känner fill fångstsäffet. Den här frågan diskuterades även här i kammaren,Jag vet att det inte är populärt att envist återkomma när man fått stryk engång, men jag försäkrar utskottet och kammarens ledamöter aft jag gör def eftermånga påtryckningar. Frågan engagerar verkligen människorna i Blekingeskärgården- märkligt många med tanke på att alla vet att mycket få skulle få dispens föratt använda metoden, om mofionen skulle bifallas. Ett är klarf: Utskottets inställning har man ingenförståelse för. Den motivering som utskottet använde för avslag vid förra åretsbehandling hade infe mycken bärighet, och årets motivering är inte ett duggbättre. Utskottet skriver: "Det kan knappast anses rimligt att medgeåterinförandet av en gammal fiskemetod av kulturella skäl ochfrifidssysselsättningsskäl om fiskemetoden avfiskeexpertis anses olämplig från fiskevårdssynpunkt. Motionen avstyrkssåledes," Fårjag fråga utskottets talesman: detta atf def är rimligt aft medgeåterinförande om vi kan bevisa aft fiskemefoden inte är olämplig frånfiskevårdssynpunkt? Undersenare år har jag tagit alla fillfällen i akt aft fråga fiskeexperfis om derasinställning fill s, k, ålhuftning. Ingen jag träffat har ansett attfiskemetoden är särskilt olämplig. Då har jag ändå talat med tjänstemännen påfiskelaboraforief i , vid havsforskningsinsfifufet i samma frakt, medtjänstemän i och med många andra. Denmest kunniga expertisen på området är utan tvivel ändå att söka i , ochvarför inte peka på medlemmen av denna kammare , naturvårdarenoch djurvännen. Ingen kan på allvar tro att han skulle kunna omhuldafångstmefoder med stort inslag av djurplågeri. Låt mig citera slutorden i hansinlägg i fjolårets debatt: "Det är en mångfusenårig fiskemetod som detgäller, som till sedan bevarats som ett levande kulturminne -och därfill, vilket man infe minst kan vara glad åt , utankostnader för def allmänna. Den kulturhistoriska faktorn väger med andra ord såtungt att man kan ifrågasätta om infe mofionen hade bort remitteras tillkulfumtskoffef i stället för till jordbruksutskottet. Vi har anledning aft varatacksamma mot dem som hjälper oss i denna del av kulturminnesvården, och jagyrkar därför än en gång bifall fill min reservafion," Med def sagda hemställer jag till kammarens ledamöter: någotovanligt! Avskaffa etf onödigt förbud! Avskaffa en helt onödig restriktion! Jag yrkar bifall fillreservafion nr 2, AnL 124 vicefalmannen () replik: Herr falman! En seger för demokrafin,säger atf utskottets förslag är. Låt mig säga atf def var ett ovanligtcyniskt yttrande, menar att om man bara är i majoritet så ärallt tillåtet. Så är def infe, I ett demokratiskt beslut måste omtanken om,omsorgen om och konsekvensen för alla vägas in. De som i kustbygden ochskärgården nu snart kanske får uppleva demokratiska triumfbefraktar infe denna som resultatet av en demokratisk syn utan som något som ärmotsatsen. De talar om konfiskation, om ödeläggelse, och deras ord förtjänarockså att uppmärksammas i denna debatt, AnL125 () replik: Jag menar att det är en seger för demokrafin i och med aft alla fårnäsfan samma möjlighet aft utöva bl, a. handredskapsfiske. Det är ingen segerför den polifiska demokrafin - def är normalf att majoriteten får råda. Nr 45 AnL 126 vice falmannen () replik: Torsdaeen den Herrtalman! DemokratiförRalf är att alla delar lika. demokratiom jag kommer hem fill och skördar i hans trädgård,om han har någon, eller av hans produkter. Det är då den högsta Meddelandeom form av demokrati. Jag kan infe fatta yttrandet på annat sätt. AnL 127 ()replik: Jag tycker atf def är en seger, ett litet steg mot ett mer demokratisktsamhälle, om alla får större rätt till naturtillgångarna, för det är vad detgäller. Tyvärrhar jag ingen trädgård, så jag har litet svårt aft svara på frågan. Men om jag hadenågon, så tror jag inte att vi skall blanda in den i def här ärendet. Talmannen anmälde atf andre vice falmannen AndersDahlgren anhållit att fill protokollet få antecknat aft han inte ägde rätt fillytterligare replik. Kammarenbeslöt att förhandlirigarna skulle fortsättas . 13§ Anmäldes och bordlades 1982/83:67 Ändring ipatentlagen (1967:837) m. m. 14§ Meddelande om interpellation Meddelades atf följande interpellafion framställtsden 1982/83:48 av () till utrikes- och handelsministern om utformningen av.u-landsbiståndet: invigdes TanzaniasStandardiseringsbyrå, (), av landetspremiärminister . Instifutionsbyggnadenär belägen i Ubungo, Dar-es-Salaam. Byggstarten skedde 1979, och kostnaden framfill invigningen uppgick till 28 milj. Tsh, ca 20 milj. kr. 1 byggnaden inrymslokaler för administration och provningslaboratorier för textil, livsmedel ochkemi samt meteorologi. Som komplement tillkommer etfmaterialprovningslaboraforium. Sverigesstöd fill TBS omfattar vidare aft tillgodose behovet av nödvändig experfis (f.n. sju anställda experter), aft utbilda personal (etf tjugofemfalTBS-tjänstemän har utbildats i , andra som stipendiater i andra länder),att med hjälp av svenska konsulter välja och inhandla utrustning tilllaboratorierna samt att tillhandahålla "back-up service".Verkställandet av dessa åtaganden har på uppdrag av SIDA överlåtits på . I den löpande driften av TBS är SISSAB:s medverkannödvändig under ännu . Svensk experthjälp skall ges fill PR- ochinformationsverksamheten, till rådgivning angående distribution ochmarknadsföring av publikationer och tjänster samt åt TBSförstagångsrepresenfanfer vid internationella möten inom ISO, FAO och WHO.Behov finns av fyra svenska standardiseringsexperfer i linjetjänsf ävensom avkonsult för planering av underhåll av byggnader och skötsel av laboratorierna.Finansiell hjälp önskas även till inköp av 18 prefabricerade hus samt fillinköp av reservdelar och förbrukningsmaterial fill laboratorierna. Med industrialismens genombrott växte frametf behov av standardisering av produkterna. Arbetet härmed inleddes i Sverigeav svenska elekfrofekniska kommittén (SEK) som bildades , SEK följdes 1919av elektriska standardiseringskommiffén (ESK) och Sverigesmekan-standardisering (SMS), Ytterligare organ för standardisering fillkom framfill 1978 då i standardiseringsgrupp(SIS-STG) bildades. Som synes hade en ca 40-årig snabb industriellutveckling bakom sig innan den första standardiseringskommiffén bildades. Tilldenna tidrymd får läggas för atf komma fram till dagensorganisation av standardiseringsverksamhefen i vårt land, I belysning av här beskrivna utveckling ger tillkomsten avTBS anledning till vissa reflexioner, indusfri är ännu fögautvecklad. Landet saknar nödvändig primär infrastruktur. Transportsystemet ärbristfälligt, Väsenfiiga huvudvägar saknas eller är i dålig kondition på grundav eftersatt underhåll. Fordonsparken har en hög sfillesfåndsprocent på grundav onormalt stort slitage kombinerat med brist på reservdelar, Def fidigarelivsmedelsexporferande landet är ej längre självförsörjande. Listan påfundamentala brister kan göras lång. Utifrån den svenska bisfåndspolifiska målsättningen att gehjälp till självhjälp finns anledning att ställa frågan om SIDA:s satsning påTBS ligger rätt i tiden för aft uppfylla anförda målsättning. Meralivsnödvändiga behov än ett standardiseringsinstitut finns i atffillgodose i , TBS har en utgifts- och en kostnadssida.