prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — En bättre vägstandard och enökad kapacitet vid sänker företagens kostnader. Utbyggdatele-och datakommunikafioner ger alla företag möjligheter att utnyttjaavancerad teknik och skapar därmed möjligheter för ett livskraffigt näringslivi landets olika delar. Det är mot den bakgrunden som man skall se de förslag inomkommunikationsdepartementets område som presenterats i proposition 50 och somnu behandlas i trafikutskottets betänkande 1982/83:6. Den totala investeringsvolymsom regeringen här har föreslagit uppgår till 1 miljard. Till denna summa skallläggas åtskilliga hundratal miljoner som faller inom arbetsmarknadsdepartementetsanslagsram - vilket vi fidigare diskuterat - och som också kommerkommunikationssektorn och då framför allt vägväsendet till del. Med hänsyn till det pressade tidsläge somkammaren arbetar i skall jag inskränka mitt anförande högst väsentligt - ävenom det kanske skulle vara värdefullt att närmare utveckla bakgrunden till dennaomfattande investeringsverksamhet. Men med tanke på tidsramen skall jag somsagt avstå från detta. Låt mig bara avslutningsvis något kommentera de 16reservationer som är fogade till betänkandet. Bakom de olika förslagen i proposifionen står en majoritetav trafikutskottets ledamöter. Det enda parti som har ställt sig helt vidsidan om och avvisat samtliga förslag är moderata samlingspartiet. Partiet gördet mot bakgrund av sin syn på den ekonomiska politikens uppläggning ochinriktning. När det gäller kommunikafionssektorn är detta ytterst förvånande.Svenskt näringsliv, med industrin i spetsen, har ju välkomnat de framlagdaförslagen, som man bedömt vara mycket värdefulla. Moderata samlingspartietbrukar vilja ge sken av näringsvänlighet, men ställningstagandei trafikutskottet vederlägger detta. Jag beklagar att så är fallet. har i princip ställt sig bakom de framlagdainvesteringsförslagen, men reserverat sig mot att medel beviljas för projektenutöver vad som faller på innevarande budgetår. Genom detta sitt ställningstagandevill uppenbarligen införa en ny princip. Vid tidigare tillfällen - ävendå har sutfit i regeringsställning - har regelmässigt hela beloppet förinvesteringar som omspänner flera budgetår beviljats vid beslutsfillfället.Orsaken till att vi gör på det sättet är att de berörda myndighetemasarbetsplanering underlättas och att man får ett ur ekonomisk synpunkt .effektivare utnyttjande av de medel som beviljas. Att.centern går emot enupprustning av ser jag som en naturlig följd av centerparfietsnegativism mot trafikförbättringar i storstadsområdena. Vid budgetbehandlingen krävde visocialdemokrater ytterligare medel för vägunderhåll. , med dåvarandekommunikationsministern i spetsen, argumenterade kraftigt mot.Det är därför bra att man nu svängt och ställer upp bakom vårt krav - även omman har marginella synpunkter på driftmedlens användande. är som vanligt kluvet i sittställningstagande. Man är för ökade investeringar, men går emot ökade anslagför att motverka kapitalförstöring på våra vägar och säger nej till krafttag påkollektivtrafikens område. Däremot är man från sida beredd attsatsa ytterligare 100 milj. kr. - vilket ett bifall till reservafion 3 skulleinnebära - fill utbyggnad av motorvägar. Låt mig säga att jag har förståelseför att man kräver att den fortsatta utbyggnaden av genom skall sketill motorvägsstandard. Men detta är inte en fråga för . Vi har ett system - godkänt av regering och riksdag - förhur vägplanering och dimensionering av våra vägar skall ske. Hur skulle det seut om vi här i skulle ta ställning till om en enskild väg skall vara7,, om det skall vara en grusväg eller en asfalterad väg?Det är icke frågor som skall handläggas i riksdag. Vi har ett systemför hur det skall gå fill, och det är utifrån dessa principiella utgångspunktersom vi avstyrker de aktuella kraven. Det är dessutom förvånansvärt att i sinreservation inte säger, att när man kräver utbyggnad av tillmotorvägsstandard i , har man aviserat att detta skall ske genom enannan form av finansiering. I klartext: vill nu införa vägtullarför den återstående delen av genom . Det är ytterligare ett skältill att vi inte kan acceptera krav. Det skulle vara mycket mer att säga om detta.Men jag ber med dessa ord att få yrka bifall fill trafikutskottets hemställanpå alla punkter. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. 59ROLF CLARKSON (m) replik: Redan i mitt korta inledningsanförandeuttalade jag klart att vi inte hade detaljgranskat de olika investeringsobjektsom regeringen föreslår i Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. sin proposition.Jag sade också att vi mycket väl - om vi hade granskat förslagen var för sig -skulle ha kunnat finna dem vällovliga och lönsamma. Vi liksom andratrafikpolitiker i utskottet tror att investeringar på kommunikationsområdet ärgoda och lönsamma. Vi tror också - och det måste jag be attnotera - att om vi hade fått bestämma utformningen av den ekonomiska politikeni det här landet, då hade där skapats resurser av en helt annan storlek än densocialdemokraterna nu presterar. Dess värre är det inte heller resurser man harpresterat, utan man lånar pengar som andra skall betala tillbaka så småningom.Vi tycker detta är en förkasflig metod, och vi kan inte säga ja till den.Därför har vi på varje punkt tagit avstånd från regeringens förslag. 60CLAES ELMSTEDT (c) replik: Jag vill bara fästa uppmärksamheten på ett parfrågor som var inne på. sade att vårt avslagsyrkande när det gälleranslaget till är ett utslag av storstadsfientlighet itrafikfrågor. Det är naturligtvis inte på det sättet. Vi har i vår reservationmotiverat detta med att har fått rätt mycket pengar tillpost, tele och järnvägar. Det är dessutom högt och tydligt utbasunerat attdetta är ett arbetsmarknadspaket, och då skall det förhållandet i första handstyra beloppens placering. Det är skälet till att vi har sagt nej fillförslaget om , och ingenfing annat. Jag kan försäkra att om han reser runt ilandet och ser hur vägväsendet är på sina håll, så skall han finna att detfinns många andra ställen där pengar behövs fill vägarna i stor utsträckningoch där också arbetsmarknadssituationen är värre än i . Den omfördelning av medlen som vi har föreslagit ireservafionen kallar för marginella ändringar. Det kan mannaturligtvis göra, men det beror på vilken inställning man har till de olikadelarna, t. ex. till det enskilda vägnätets betydelse. Det enskilda vägnätetomfattar åtskilliga tusen mil, och vi vet att det finns ett stort behov av bådenormalt underhåll och införande av nya vägar under de statsbidragsbestämmelsersom gäller. Varje tiotal miljon som hamnar där är av utomordentligt stortvärde. Det har jag också markerat som kommunikafionsminister. Detgjordes attacker på det här anslaget i samband med budgetbehandlingen iriksdagen, men vi lyckades avvärja en neddragning av det. Jag utgår ifrån attden kommande budgetpropositionen inte innebär nya attacker mot det enskildavägnätet. 61 () replik: Jag vill mycket kortfattat konstatera att RolfClarkson genom sin replik har talat om för kammaren att han avser att röstaemot ett förslag som han sakligt anser vara välmotiverat. Det är beklagligt attRolf Clarkson inte får vara trafikpolifiker utan en representant för moderata Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. samlingspartietsom i sitt ställningstagande tvingas ge avkall på saklighe- Nr 54 ten. Sedan vill jag återkomma till det sadebeträffande min slutsats att man från uppenbarligen är mindreintresserad för väginvesteringar i storstadsområdena. Den beror helt enkelt påatt det fanns ett enda investeringsobjekt på Europavägnätet som gälldeStockholmsområdet, nämligen , och det gick emot. Det finnsbåde arbetsmarknadspolitiska skäl, trafiksäkerhetsmässiga skäl ochtrafikpolitiska skäl som talar för att detta utomordentligt angelägnavägobjekt bör komma fill stånd. 62 () replik: Jag vill efter detta utfall från KurtHugossons sida understryka nödvändigheten av att vi här i , hurspecialiserade vi än är, inte får bli fackidioter, utan måste se på ett meraövergripande sätt på problemen. Här gäller det inte frågan om saklighet vidbedömningen av trafiktekniska objekt, utan om politisk och ekonomisk moral. Dettycker jag att det vore trevligt om kunde acceptera. 63 () replik: Om läggersamman vad har fått till arbeten inom luftfarten, järnvägenoch posten och på telesidan, skall göra upptäckten attStockholmsområdet har fått en ganska rejäl tilldelning av pengar tillarbetsmarknadsobjekt för att klara arbetslösheten. har fått sinbeskärda del av det samlade utbud som propositionen innehåller. 64CHRISTER EIREFELT (fp): Jag skall kort beröra den del av det härbetänkandet som handlar om E 6:ans utbyggnad genom . Under rubrikenSärskilda väginvesteringar anvisar regeringen nu medel för att sträckan ungefär - skall kunna påbörjas. Det har vi som kommer från länet naturligtvis ingentingemot. Att vi ändå protesterar beror på att regeringen i kommentarer tillpropositionen förklarat att sträckan skall byggas som motortrafikled, inte sommotorväg, vilket vi anser att både samhällsekonomin och trafiksäkerhetenmofiverar. Vi menar, , att det är bättre att uttalar sigom standarden än regeringen, som blir fallet, eftersom man är oense mellanlänsstyrelsen och . Jag skall börja med att vidarebefordra en fråga frånchefen för länstrafikgruppen i . Han ställde den efter att i en PMförst ha noterat de många nackdelar som är förknippade med just den vägstandardsom benämns motortrafikled. Så här skriver alltså chefen för polisens länstrafikgrupp:"Frågan om en framkomlig väg genom har stötts och blöttsav våra beslutsfattare och något annat alternativ än motorväg sammankopplad med Vissa ekonomisk-, politiska åtgärder m. m. motorvägenfrån L-län med befintlig motorväg i norra delen av länet finns inte. Frågan ommotorväg faller varje gång på kostnadsskäl, men man kan fråga sig: 'Har vi rådatt undvara motorväg genom ?"' Bakgrunden till hans kommentar och fråga är naturligtvisdels hans egen erfarenhet från den motortrafikled vi har i länet, delsberäkningar som har gjorts beträffande olycksriskerna på en motortrafikled ijämförelse med en motorväg. Enligt en objektsanalys från ärolycksökningen . På den här aktuella sträckan, som är , skulledet betyda ca 15 fler olyckor , vilket i sin tur innebär att även om manskulle se det här krasst samhällsekonomiskt, skulle man inom , genomstörre trafiksäkerhet, ha tjänat in merkostnaden för motorväg. Det finns alltså, menar jag, hållbara motiv även medbeaktande av vårt statsfinansiella läge. Och det är en merkostnad på 50 milj. kr.vitalarom, inte 100 miljoner. Ändå har jag inte nämnt det vikfigaste skälet, nämligendet personliga lidande och de mänskliga tragedier som följer i trafikolyckornasspår. Vad är det då som gör att vi i menar att denfortsatta utbyggnaden av absolut inte kan dröja? Varför påstår vi att denhär väginvesteringen är vikfigare än många andra angelägna byggen runt om ilandet? Ja, nu är det ju inte bara en nästan helt enig opinion ilänet som gör den här bedömningen. Regeringen säger i propositionen att en snarförbättring av genom är nödvändig, och nye chef harockså påtalat att E 6, som den ser ut , är ett mycket allvarligt problem. Också i program för offensiva investeringarhar vi uppmärksammat att genom och snart måsteförbättras. Det bör alltså numera vara helt klart att kraven på enutbyggnad av genom inte är ett utslag av bypolitik. Vägsträckan ären mycket belastad trafikled med stor nationell och internationell betydelse.Den förbinder och med den europeiska konfinenten. Så här långt kan det alltså tyckas att jag slår in öppnadörrar. Det här är fakta som knappast går att bestrida. Det man i fleramotioner protesterar emot nu är att regeringen inte drar konsekvenserna avdessa fakta och klart uttalar att vägen måste få en standard som svarar mot denbetydelse och den belastning har. Både partimotion, en fyrpartimotionundertecknad av länets samtliga riksdagsledamöter och en motion avfolkpartister från de berörda länen på för fram samma krav: Denaktuella sträckan måste få motorvägsstandard! Jag har redan pekat på den klart lägre olycksrisken, sominnebär att den ökade kostnaden för motorväg snabbt skulle betala sig. Här är slutligen ytterligare några skäl som talar förmotorväg i stället för motortrafikled: Utöver den omfattande nyttotrafiken - antalet lastbilar ärbetydligt större på än på riksgenomsnittet av våra vägar - har vi enmycket stor turisttrafik. Turistnäringen kommer med all säkerhet attytterligare öka kraftigt,och vi vet att redan är ett mycket intressant turistmål. Antalet utländska förare är förhållandevis stort på denhär vägsträckan. Både turister och nyttotrafikanter. Eftersom de oftast intekänner till trafikreglerna på motortrafikleder och är helt ovana vid den typenav väg innebär det en extra olycksrisk. Det finns ytterligare ett antal skäl fill att motortrafikledenär en dålig lösning, skäl som har redovisats från så oUka håll som polisen.Motormännens riksförbund, läkare i länet, näringslivets organisafioner ochkommuner och landsting. Våra krav på att regeringen medverkar till att Europaväg 6genom får motorvägsstandard är alltså synnerligen väl underbyggda. Jag yrkar bifall till reservation 3 i betänkandet. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. 65 () replik: Jag sade i mitt anförande att jag harförståelse för att man framför de här kraven - att den fortsatta och nutidigarelagda utbyggnaden av skall ske till motorvägsstandard. Men jag sadeockså att trafikutskottet har tagit ställning fill den här frågan ufifrån deprinciper som vi har att arbeta efter i den här . Vi fattar intebeslut om huruvida en väg skall vara motorväg eller vanlig asfalterad väg, 9meter bred eller . Det har varit den principiella utgångspunktenför att avstyrka motionen. Låt mig, eftersom uppehåller sigmycket vid denna fråga, ändå säga att vi har normer från vilka man utgår närman dimensionerar vägar. Och ser man på årsmedelsdygnstrafiken på finnerman att den inte mofiverar ett motorvägsbygge. Sedan förstår jag inte varför representanthär inte har talat om att ni, om ni får ett motorvägsbygge, vill avgiftsbeläggaden nya motorvägen -det framgår av rriotionen och det gjordes också ettuttalande om det i valrörelsen. Det är kanske ännu ett skäl till att ställa sigytterst tveksam till krav. Jag tycker,avslutningsvis, att det är bättre att bygga vägar på längden än att bygga vägarpå bredden. 66CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Bara några ord om avgiftsfinansiering. Det äralldeles riktigt att har sagt att det här är en vägsträcka där manskulle kunna pröva en avgiftsfinansiering - i varje fall borde möjlighetenkunna utredas, om det är den enda chansen att få detta vägbygge till stånd. Såviktigt tycker vi att det är att få en motorväg. känner till att har motorvägsstandardbåde norr och söder om den nu aktuella sträckan. Det måste innebära att man hargjort bedömningen att det är erforderligt med motorvägsstandard - och det ärdet definitivt. Man kan naturligtvis fråga sig varför just hallänningarnaskulle betala vägavgift, men om de ställs inför valet att få en motortrafikledeller en Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. avgiftsfinansieradmotorväg tror jag att de skulle välja en motorväg. Fördelen med att pröva en avgiftsfinansiering på den härvägsträckan är att man har den gamla parallellt. De som inte villutnyttja den nya motorvägen skulle alltså kunna köra på den gamla. Det är rikfigt att det inte fattats något formellt beslut,men har sagt att det skall bli motortrafikled. Beskeden frånregeringen fill dem som redovisat länets synpunkter har tyvärr inte inneburitnågon öppning. Därför vill vi ha ett uttalande från i stället. 67 () replik: Bara ett berikfigande. sägeratt det är motorväg på ömse sidor om den nu planerade vägsträckan på . Detär icke riktigt. 68 (): Om den fortsatta utbyggnaden av genomHalland, som diskuterats, har avlämnats en motion, 1982/83:72. Den ärundertecknad av samtliga riksdagsledamöter från representerandefyra parfier. Den breda enighet mellan parfierna som där återspeglas återfinnsäven hos länets olika myndigheter, , landsting, kommunförbund,länsavdelning och länsvägnämnd. Vi har uppmärksammat frågan omutbyggnaden av och den standard E 6 skall ha. När det gäller det aktuella projektet har vägverketmeddelat att man bör projektera för motortrafikled. och de övrigalänsorgan som jag här nämnt har sagt att man vill ha motorväg. Enligt detsystem som har redogjort för kommer detta att betyda att det blirregeringen som får avgöra frågan och ta del av de olika uppfattningarna. En uppvaktninghar redan skett, och det blir väl fler kontakter. Därför menar vi motionäreratt det nu är en lämplig tidpunkt att framföra vår åsikt, innan regeringen harbestämt sig. Vi yrkar bifall till reservation 3 i utskottetsbetänkande, där motion 1982/83:72 tas upp. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(anslag till Särskilda väginvesteringar) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avRolf Clarkson m. fl. med 82 röster mot 54 för reservation 2 av . 192 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 196röster mot 79 för reservation 1 av m. fl. 53 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2(utbyggnaden av på sträckan ) Nr 54 Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 30 förreservation 3 av den . 7 ledamöter avstod från att rösta. åtgärder m. m. Punkt 2 (åtgärder mot eftersatt vägunderhåll) (TU) Reservation 5 av och , somställdes mot reservation 6 av , antogs till kontraproposifion ivoteringen om kontraproposifion i huvudvoteringen. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 avRolf Clarkson m. fl. med 97 röster mot 54 för reservation 5 av . 175 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 4 av m. fl., bifölls med acklamafion. Punkt 3 (särskilda investeringar vid ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 7 avRolf Clarkson m. fl., bifölls med acklamation. Punkt 4 (särskilda investeringar för luftfarten) Efterställda propositioner på bifall till de/iutskottets hemställan, delsreservation 8 av m. fl. dels reservation 9 av m. fl. biföllsutskottets hemställan med acklamation. Punkt 5 (särskilda investeringar för postväsendet) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 10 av m. fl. dels reservation 11 av m. fl. biföllsutskottets hemställan med acklamation. Punkt 6 (särskilda investeringar i teleanläggningar) Efter ställda propositioner på bifall till . delsreservation 12 av m. fl. dels reservation 13 av m. fl. biföllsutskottets hemställan med acklamation. Punkt 7 (åtgärder för att främja investeringar ochutvecklingsarbete i kollektivtrafiken) Efter ställda propositioner på bifall till dels utskottets hemställan, 73 dels reservation 14 av m. fl. delsreservation 15 av och samt dels reservation 16 avOlle bifölls utskottets hemställan med acklamation. 9 § Miljökrav för kolintroduktion Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /83:20 om miljökrav för kolintroduktion. 69 (): I jordbruksutskottets betänkande behandlasregeringens förslag om kolintroduktion, speciellt miljöaspekterna på denna.Frågan kommer att diskuteras även i nästa ärende, som gäller näringsutskottetsbedömning av den, och därför skall jag fatta mig mycket kort. Centerparfiets och representanter ijordbruksutskottet har reserverat sig mot utskottsmajoriteten av den orsakenatt vi tycker att det är felaktigt att göra en kraftig kolintroduktion,när det finns tillgång till flis och andra produkter från skogen. I ökadutsträckning kommer det också att bli möjligt att utnyttja torv. Vi måste iförsta hand utnyttja de inhemska I råvarorna för att klara vår bytesbalansbättre. Men framför allt tycker vi reservanter att det är nödvändigtatt innan man satsar på kol få fram bättre och riktigare krav på rening avrökgasutsläppen. Vi beklagar att det förslag som regeringen hade blevnedröstat den gången, men vi ställer nu kravet att det skall införas regler föranvändningen innan man satsar pä kolet. Kommunerna bör innan man bestämmer sigför en sådan här utveckling veta vilka bestämmelser som kommer att gälla. Jag yrkar bifall till den reservation som avgivits tilljordbruksutskottets betänkande och hänvisar i övrigt till vad som kommer attsägas av i den efterföljande debatten i nästa ärende. 70PER (vpk): Jag deltog i kammardebatten omjordbruksutskottets betänkande nr 25, som byggde på den dåvarandemittenregeringens proposifion 1981/82:151 om åtgärder mot försurningen. Dåbehandlades ett motionskrav från vpk som innebar att naturvårdsverketsmiljökrav för kol skulle gälla utan inskränkning. I mittenregeringensproposition föreslogs antaga kolriktlinjer som, enligt ett yttrandefrån näringsutskottet, var väsentligt mindre långtgående än riktlinjerna frånstatens naturvårdsverk. Både vpk;s motionskrav och propositionens förslagavslogs av . Utskottet uttalade emellertid att de riktlinjer somövergångsvis skulle komma att gälla skulle, enligt vad utskottet hade inhämtat,komma att ligga nära dem som förordats av . Vpk:smotionskrav om riktlinjer som minimum hade därmed delvistillgodosetts. På denna grund röstade vi i voteringen med utskottet och intemed den reservation som följde upp mittenregeringenspropositionsförslag. Det är viktigt för oss att veta att vi då handlade rätt.Inget har väl, såvitt jag känner till, hänt som talar emot att vi handladeriktigt, men jag skulle gärna vilja ställa ett par frågor till representantenför regeringspartiet : Stämmerriksdagsuttalandet att de kolriktlinjer som övergångsvistillämpas ligger i närheten av dem som rekommenderats av ? Hur lång fidkan det komma att ta innan pågående, utredning och forskning kringkolanvändningen blir slutförd, remissbehandling av förslag genomförd ochförslag om varaktiga kolriktlinjer förelagda ? 71GRETHE (); Debatten om vilka miljökrav som skall ställasvid en ökad användning av kol som energikälla är egentligen en reminiscens frånden försurningsdebatt vi hade i . Då vann ett socialdemokratiskt förslag som gick ut på attden skärpta praxis vid fastställande av utsläppsgränser som koncessionsnämndenhar följt skall gälla t. v. Vi väntar på utredningar och forskningsresultat inom detnärmaste året, och därför bör man avvakta dessa och inte nu fixerautsläppsnormer som sedan kan visa sig för högt tilltagna. Den borgerliga mittenregeringens förslag låg juen bit över förslag till utsläppsnormer, även om det innebaren sänkning i förhållande till tidigare regler. I den proposition som ligger till grund förjordbruksutskottets betänkande här säger energiministern i samråd medjordbruksministern att man.vill återkomma när utredningsförslaget harremissbehandlats. Det meddelas också att vi snart får den fond som skall geunderlag för ekonomisk stimulans att få fram anordningar för att minskasvavelutsläppen. Det framkommer också att man är beredd att i både skatte- ochavgiftspolitiken på energiområdet söka bevaka miljöhänsynen. Det allra mest glädjande är väl att vi pådet internationella området snart kommer att få förbättringar. har den 24:estaten ratificerat den europeiska överenskommelsen om begränsning avgränsöverskridande luftföroreningar. Denna konvenfion kan alltså snart träda ikraft. Till Per frågor skall jag säga att jag intebestämt kan uttala mig om huruvida koncessionsnämnden har riktlinjer somligger i närheten av dem har kommit med, men jag vet att manfrån koncessionsnämndens och sida har en klar strävan att gåned i utsläppsnormerna. Med hänsyn till vad som sagts av energiministern i samrådmed jordbruksministern i propositionen, där man klart säger att man måste tahänsyn till miljön och att detta kommer att få utslag i alla desfimulansåt-gärder som vidtas från regeringens sida på energiområdet, tror jagman utan bävan kan anta utskottets förslag, och jag yrkar bifall till detta. 72 () replik: Jag vill bara understryka vikten av att detkommer nya och skärpta normer på detta område, så att man vet vad det är manskall satsa på innan man går för långt med kolintroduktionen.