prot · G60948 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessainbesparade pengar tänker man, om jag förstått saken rätt, använda till etfUtveckUngsarbefe för lågstadium och till kommunernasuppföljningsverksamhef, Det är i och för sig inte fel aft sätta fill pengar fördessa ändamål, men de skall inte tas fram genom inbesparingar på de lärare somarbetar på högstadiet och som där har en viktig uppgift aft fullgöra. Vadman orsakar om förslaget genomförs är en kraftig försämring i lärarnas villkor,och det bör regeringen akta sig för att göra, Defär viktigt för eleverna atf gå ut på prao- och yo-veckor och aft känna på ochlära sig arbetslivets villkor, Def är vi alla överens om, Def är också oerhörtviktigt atf lärarna får följa upp dessa veckor genom besök hos sina elever utei arbetslivet. Kontakterna mellan lärare och elev kan förstärkasoch förbättras utanför skolans väggar. Det gäller ju också atf följa upp dessaveckor i skolan efter prao- och yo-veckorna. Då är def ett villkor att lärarnahar varit med i def som hänt ute på arbetsplatserna. Vikräver atf lärarna skall ha ansvaret för sina elever, och då gäller det ocksåatt de får medverka med planering och uppföljning. Detta sistnämnda arbete farfid, och det är helt klarf att lärarna behöver den tid def gäller både fördetta och för annat arbete som har att göra. Vivet att lärarorganisationerna har reagerat starkt över SÖ:s förslag. De känneraft förslaget slår undan benen på dem i deras ärliga iver att göra ett gottresultat i sitt arbete. Därförhoppas jag verkligen atf utbildningsminister lovar att fundera igenomSÖ:s förslag i vad def gäller lärarnas tjänsfeunderlag. Jag hoppas att han dåkommer atf inse def oriktiga i att lärarna infe på rätt sätt kommer att hakontakt med sina elever under ett mycket viktigt skede i sin utbildning. Jagvill också, herr falman, ställa ytterligare en fråga fill utbildningsministern:Har kontakter med lärarorganisationer och fackrepresentanter tagits från SÖ:seller regeringens sida för diskussion i denna fråga? AnL 39 Statsrådet : Jag har i mitt svar förklarat atf läroplanens principer om ett närmaresamarbete mellan skola och arbetsliv skall fullföljas, och def kommer att ske.På den sista frågan, om kontakter med lärarorganisationerna, kan jag upplysaom att def f. n. pågår förhandlingar med lärarorganisationerna om Innehållet ibudgetpropositionen. I övrigt kan jag, av naturliga skäl, inte närmarekommentera den . AnL40 (): Anledningen till aft jag ställde min nya fråga var att jag har hörtfrån lärarna och lärarorganisationerna att de från börjat känt sig heltöverspelade i detta sammanhang. Jag anser atf statsrådet borde hakunnat ge framför allt de mycket oroliga lärarna ett något klarare besked omvad som kommer att hända på denna punkt. Jag skulle tro att också statsrådetGöransson inser nödvändigheten av att de bästa kontakter skapas mellan lärareoch elever även under prao- och yo-veckor. Jag ser med glädje beskedet i svaret atf Lgr 80:sprinciper om etf närmare Nr 48 samarbete mellan skolan och arbetslivet skall fullföljas. Jag hoppasverkUgen de att de kommer att fullföljas fill . AnL 41 Statsrådet : Jag kan försäkra om att det material som har kommit inoch de kontakter som har varit med lärarorganisationerna visar att dessa är välinformerade om de diskussioner som förs i olika organisationsled och i olikasammanhang. Också vi i departementet har kunnat ta del av de synpunkterna ochde uppfattningarna. AnL42 (): Jag tackar för svaret. Givetvis tror jag atf arbetet kommer aftfullföljas och aft dessa frågor kommer att bearbetas framgent. Jaghar alltså fått de aktuella uppgifterna av lärare, och jag tror på dem som harlämnat uppgifterna och på att dessa är riktiga. hoppas jag bara aft detfortsatta arbetet med dessa frågor kommer aft bli fill belåtenhet för bådelärare och elever, så att de verkligen känner hur viktigt det är med kontaktermellan lärare och elever samt mellan elever och arbetslivet. Omgrundskoleelevers medverkan i lokalvård m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar påfrågorna 1982/83:155 och 156 om grundskoleelevers medverkan i lokalvård m. m. AnL 43 Statsrådet : har frågat mig vilka åtgärder jag anser bör vidtagas föratt förverkliga intentionerna läroplan för (Lgr 80) närdet gäller elevernas ansvarstagande för den egna skolmiljön. BirgittaRydle har vidare frågat mig om jag anser atf en debatt som förts iSträngnäs om elevmedverkan i skolans lokalvård står i överensstämmelse medintentionerna i Lgr 80. BakgrundentiU frågorna är en diskussion som har förts i där kommunstyrelsen ochskolstyrelsen har förelagif en besparing på kommunens kostnader för bl. a.lokalvård inom skolväsendet genom atf låta eleverna ta ansvar för rengöring avskrivtavlor i klassrummen samt underhåll av skolbänkar. De lokala fackligaorganisafionerna motsatte sig förslaget. Det avslogs av kommunfullmäktige vidbehandlingen av kommunens budget för . Föregen del vill jag säga aft jag helt instämmer i målsättningen i Lgr 80 atteleverna aktivt skall medverka i att utforma skolans arbetsmiljö. Elever ochelevgrupper bör hjälpa till med dagliga göromål i skolan, t. ex. lokalvård ochenklare reparationer. Jag menar i likhet med vad som sägs i läroplanen attaktivitet och ansvar, inte en passiv serviceinställning, måste prägla elevernasroll i skolan. Jag vill dock säga att jag har förståelse för attfackliga 3Riksdagens protokoU 1982/83:47-49 Omgrundskoleelevers medverkan i lokalvård m. m. organisafioner slår vaktom arbetstillfällen för sina medlemmar och inte utan vidare accepterarnedskärningar inom sitt område. Manmåste enligt min mening i detta sammanhang skilja mellan å ena sidan frågan omelevernas medverkan i t. ex. lokalvård i skolan och å andra sidan frågan omhuruvida en sådan medverkan behöver eller bör få konsekvenser för den kommunalabudgeten. Jag har uppfattat def som atf motståndet från bl. a. de fackUgaorganisafionerna i i första hand gällde om en besparing skulle göraspå sfädkostnaderna. Detta är en rent fråga, i vilken def inte finnsanledning för mig atf avge något omdöme. Närdef gäller den generella frågan om elevernas engagemang i den egna arbetsmiljöndelar jag Marfin uppfattning, atf en utveckling i läroplanens riktninghar kommit i gång på många håll. I många skolor är det ett naturligt inslag iskolarbetet atf eleverna medverkar i städning och i andra uppgifter som har medden egna arbetsmiljön att göra. Jag är således optimisfisk på denna punkt ochmenar att utveckhngen i detta avseende går så snabbt som def är rimUgt atfbegära. AnL 44 (): Jag ber aft få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Fråganvar föranledd av def i massmedia över hela landet uppmärksammade fallet iSträngnäs. Vad som hänt i det fallet och även i en del andra visar att delademeningar kan uppstå i vad gäller elevers medverkan i skolan och ansvaret för engod skolmiljö, särskilt när grupper av anställda kan uppleva det som etf hotmot sina egna arbetsuppgifter. Detär vikfigt aft verksamheten och arbetsuppgifterna i skolan organiseras så, atfeleverna infe fostras fill en passiv serviceinställning. Elevernas akfivamedverkan i skolan och vikfen av att fostra fill ansvar fastslås klarf iläroplanen för . Def sägs bl. a,: "Elever och elevgrupper börhjälpa fill med de dagliga göromålen i skolan," Som exempel nämns bl, a,lokalvården. Skolansuppgift är ju att förmedla kunskaper och färdigheter men även aft ange normeroch värderingar som överensstämmer med vår demokratiska grundsyn, Atfityder somman tillägnar sig som barn behåller man lätt hela livet, Idet demokrafiska, jämlika och solidariska samhälle som vi alla eftersträvar ochvill fostra våra barn i måste def råda en beredvillighet när def gäller attställa upp på alla arbetsuppgifter. Barnen får därför infe fostras fill attanse aft endast vissa uppgifter är lämpliga för dem medan andra - kanske mindreintressanta arbetsuppgifter, exempelvis lokalvård - skall utföras av andrapersoner. Barnenbör därför i skolan vänja sig vid aft ta ansvar för sin skolmiljö och atf intelämna över serviceuppgifter till andra. Självfalletskall en sådan elevmedverkan i lokalvård m, m, befraktas som viktig och positivur elevernas synpunkt och infe motiveras av direkt ekonomiska skäl. På siktleder dock elevmedverkan fill ett större ansvars- kännande och därigenomfill mindre förstörelse i skolorna, vilket efter hand gör aft kommunernaskostnader sänks. Jaghoppas att fallet och några andra som nämnts i massmedia är undantag. Eftersomdef är viktigt att läroplanens intenfioner även i denna del förverkligas i allakommuner, har det varit värdefullt aft få det ansvariga statsrådets syn påproblemet. Minfråga om vilka åtgärder statsrådet anser skall vidtas, besvaras närmast med enhänvisning till aft defta är en angelägenhet. Jag är väl medveten omdef, men jag hoppas att statsrådets positiva uttalanden om elevmedverkan skallvara en nyttig påminnelse om läroplanens intentioner i fall som dessa. Jagtackar än en gång för svaret. Omgrundskoleelevers medverkan i lokalvård m. m. AnL 45 (): Även jag beratt få tacka statsrådet för svaret. Jagtycker aft det är djupt beklagligt och olusfigt att debatter kring elevernasmedverkan i vardagsarbetet i skolan över huvud taget skall behöva uppstå, Defframgår ju så tydligt av den nya läroplanen, Lgr 80, som i fullenighet har fattat beslut om, att eleverna skall fostras fill dugliga ochansvarskännande samhällsmedlemmar. För att vi skall kunna leva upp till vad somstår där fordras def att alla som är engagerade i verksamheten i skolan ställerupp och samarbetar. Det är ju just def som är idén bakom den nya läroplanen. Jagmåste få hänvisa till Mål och rikfiinjer, s, 22 och 23, Där står def bl, a,följande: Elever och elevgrupper bör hjälpa till med dagliga göromål i skolan.De bör medverka i lokalvården, svara för servering och dukning i samband medskollunchen, arbeta med utformning av skolgården. Fråganom elevernas medverkan vid utformningen av skolmiljön måste ses i ett vidareperspekfiv. Det är därför som fackets agerande i är så illavarslandemed tanke på möjligheterna atf genomföra den nya läroplanen. Hurmånga käppar i hjulet skall facken tillåtas sätta i def avseendet? Skallmålfidspersonalen, kanske centralt styrd mot sin vilja, tvingas motarbeta afteleverna medverkar i skolmatsalen? Är protester att vänta om man på skolornaprövar aft odla egna grönsaker? Jagtycker aft skolministerns svar är något snirklande. sadeutbildningsutskottets socialdemokrafiske ordförande i en debatt här i kammarenatf han tog avstånd från def som hänt. Han sade aft det aldrig är acceptabeltatt läroplanens intentioner åsidosätts. Jag vill fråga: Är def ocksåskolministerns åsikt? Skolministernhar tillsatt en arbetsgrupp som skall studera problemen kring den s, k,utslagningen i . Jag vill med anledning av det ställa ytterligare enfråga: Kan det vara en lämplig uppgift för den aft också belysa betydelsen avatt eleverna får ta ansvar för de prakfiska göromålen under skoldagen? Omgrundskoleelevers medverkan i lokalvård m. m. AnL 46 Statsrådet : Jag tycker infe att def redovisade Sfrängnäsfallef skall uppfattas sometf medvetet försök atf bryta mot läroplanens intentioner, ord som "ytterst beklagligt" och "olustigt" när honpekade på atf debatter av den här typen kan uppstå, och med mycket bestämdaformuleringar intog hon ståndpunkten atf detta skulle vara ett systematisktförsök av fackföreningsrörelsen att hindra läroplanens genomförande. Jag troratt defta är atf dramatisera Strängnäsfrågan alldeles för mycket. Den är isjälva verket inte konstigare än så, att en fackUg organisafion, som primärtsvarar för sina medlemmars intressen, reagerar om den ser att ettintresseområde hotas. Det är ju vad def handlar om. Fråndef parfi jag tillhör har vi genom utbildningsutskottets ordförande häromdagenförklarat att läroplanen självfallet gäller. Jag har i mitt svar sagt sammasak. Jag tycker att den konflikt som uppstod i är ganska naturlig.Den kan möjligen förklaras av aft de som föreslog förändringen infe gjorde deti en strävan att följa läroplanen, utan i syfte atf spara några kronor pålokalvårdsanslaget. Då tycker jag att utgångspunkten när man väljer motiveringför sina pedagogiska reformer möjligen kan vara avgörande för hur de fackligaorganisafionerna reagerar. Jag tycker att man skall ta detta för vad def är: enganska enkel och bagafellarfad konflikt, som det infe finns någon anledning atfhantera på annat sätt än med sunt förnuft och praktiskt förstånd. Möjligen kanman beklaga aft både förnuftet och förståndet har skenat i väg en smula iSträngnäs, AnL 47 (): Det är glädjande aft skolministern har samma åsikt som utbildningsutskottetsordförande, Föross som arbetar med skolfrågor är det naturligtvis oerhört väsentligt att se pådef som inträffar i skolorna just ur elevernas synpunkt. Det vikfiga är atf allskolpersonal lär sig atf samarbeta med varandra för elevernas bästa. Då är defangeläget atf alla personalkategorier i skolan får en ordentlig information omvad def innebär att arbeta där, hade ställt ytterligare en fråga, nämligen fråganhuruvida den arbetsgrupp som skall studera utslagningen i ocksåskall behandla elevers medverkan i exempelvis lokalvård. Arbetsgruppen har infeprimärt defta syfte. Den skall beskriva exakt det som den är fillsatf för attstudera, AnL49 (): Jag tycker att skolministern borde tänka litet på om det infe voreutomordentligt lämpligt atf undersöka vad det kan betyda för elever som kanskeär skoltrötta atf de får delta i just def praktiska vardagsarbetet i skolan. Överläggningenvar härmed avslutad, Om åtgärder mot könsdiskrimine- 13 § Svar på interpellation 1982/83:35 om åtgärder mot könsdiskri- randeskolunder- minerande skolundervisning visning AnL 50 Statsrådet : har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för atf förändra den könsdiskriminerande undervisningen främsti . Jag vill fill att börja med slå fast att arbetet förjämställdhet mellan kvinnor och män är en väsenfUg uppgift speciellt förskolan, eftersom skolan har hand om individerna under deras mest formbara år.Målet måste vara atf ge alla människor oberoende av kön samma reellamöjligheter atf aktivt delta i samhällslivet, atf få arbeten som svarar mot depersonliga förutsättningarna och att utveckla hela sin personlighet. Dettabetonas också mycket starkt i den nya läroplanen för (Lgr 80),Mycket görs också inom skolan för att uppnå de mål som angivits i läroplanen.Trots detta är jag medveten om att def fortfarande finns stora brister inomutbildningsväsendet ur jämsfäUdhetssynpunkt, Def handlar om attityder som måsteförändras bland poUfiker, skolpersonal och skoladministratörer. Def kommer attta tid, och det kräver atf polifiker och anställda inom skolan, både lokalt ochcentralt, målmedvetet arbetar för aft förbättra förhållandena. villjag redan inledningsvis peka på att skolans attityder och arbetssätt påverkasav synen på jämställdhet som finns i samhället i övrigt. Det är därför viktigtatt jämstäUdhetsarbetet drivs intensivt i alla delar av samhället. Låt mig fa några exempel på centralt initierade åtgärdersom jag ser som steg i rätt riktning. () genomförde enkampanj i syfte att göra alla ungdomar mer medvetna om sambanden mellanstudieval och möjligheterna att få ett arbete. Denna kampanj har följts uppunder med bl, a, broschyren Välj klokt!, som rikfar sig tilleleverna i 9:an, och med ett extranummer av Läroplansdebaff, där frågor omjämställdhet inom utbildning, i arbetsliv och i samhälle fas upp, Samfidigt med SÖ:s kampanj bedriver jämställdhetskommitfénetf arbete i ett antal kommuner med att finna metoder atf påverka främstflickor fill otraditionella yrkesval, SÖ har vidare fastställt etf handlingsprogram förjämställdhets- och könsrollsfrågor samt har givit ut ett material föraft inspirera fill jämställdhetsarbete i skolan. Jämställdhetsfrågornabehandlas såväl inom lärarutbildning som inom lärarfortbildning,I gällande utbildningsplaner, som fastställs av universitefs- 37 och högskoleämbetet, har vikten av atf dessa frågorbehandlas understmkifs. Omåtgärder mot könsdiskriminerande skolunder-. De lokalautbildningsplanerna och kursplanerna är i det decentraliseradehögskolesystemet en angelägenhet för resp, linjenämnd, Defär också glädjande aft jämsfälldhefskommifféns projekt om jämställdhet iskolledarutbildningen, enligt vad jag erfarit, här resulterat i att de s, k,lagledarna i de tio skolledamfbildningslag som arbetar under våren 1983skall få särskild utbildning i jämställdhetsfrågor. Härmed finns förutsättningarför att ytterligare förstärka dessa frågor inom skolledamtbUdningen, Jagvill med dessa exempel självfallet inte ha sagt att svensk skola fungerar brafrån jämställdhefssynpunkt. De atfityder, värderingar och skillnader som råderi samhället i stort återfinns naturligtvis också inom skolan, Def gäller att påolika sätt motivera personalen inom skolan och lärarutbildningen aft åstadkommade förändringar som vi är ense om behövs, Defproblem som framför allt måste uppmärksammas är de skillnader mellan filekoroch pojkar som finns i yrkesval och val av studieväg i gymnasieskolan, Def ärenligt min mening på denna punkt vi med all kraft måste vidta åtgärder. Inteminst gäller detta arbetslösheten bland ungdomar, som drabbar flickor isärskilt hög grad. Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten är områden somregeringen prioriterar högt. Dessa frågor kommer att närmare behandlas ibudgetpropositionen. Tillsist vill jag säga aft def är min övertygelse att den svenska skolan med stödoch sfimulans från etf aktivt centralt arbete skall kunna förändras så att denbättre än kan bidra fill ett samhälle präglat av jämställdhet mellanmän och kvinnor. AnL 51 (): Jag tackar statsrådet för svaret. På sitt sätt var detinnehållsrikt, även om innehållet inte så mycket rörde ämnet, utan mera sådantsom har en viss beröring med de frågor jag fog upp i min interpellation. Jagbeklagar att statsrådet knappast alls uppehöll sig vid själva kärnfrågan,nämligen att undervisningen i främst , trots alla åtgärder somvidtagits, är könsdiskriminerande, även om det är omedvetet. Statsrådetsäger aft jämsfälldhefsarbetef är en väsentlig uppgift för skolan. Det är vialldeles eniga om. Jag skulle vilja tillägga att andra företrädare förstatsrådets eget parfi ofta talar om jämsfälldhefsarbetef som om det bara hördehemma på arbetsmarknaden. Men detta är enligt folkparfiets uppfattning fel. Närflickorna och pojkarna skall ut på arbetsmarknaden, kan det nämUgen vara försent att ändra pä deras atfityder, och då har de redan fått en uppfostran iskolan som är starkt styrande. Vi måste börja fostravarje individ efter individens personliga förutsättningar, inte efter könet. Statsrådetnämnde också den nya läroplanen för och det arbete somjämställdhetskommitfén har bedrivit och bedriver på skolområdet. Det ärsjälvklart åtgärder som jag tycker är bra; jag har ju fakfiskt själv varit medom att ta initiafiv till de fiesta. Men enligt uppgifter i pressen skalljämställdhetskommitfén nu skrotas, och därmed blir def ännu vikfigare än fidigareatt varje statsråd på sitt område uppmärksammar de här frågorna. Svaret var så undvikande aft jag nästan undrar omstatsrådet har läst min fråga ordentligt. Därför vill jag upprepanågot av def som stod i frågan - eller som låg i frågan, för atf använda ettannat uttryck. Vi är ense om aft skolan skall ge eleverna lika del avundervisningen. Men visar många olika forskningsresultat atf def infe är såi prakfiken. Trots god vilja från lärarnas sida och trots alla uttalanden i dennya läroplanen förekommer def atf lärarna omedvetet behandlar flickor ochpojkar på olika sätt, atf de omedvetet fakfiskt ägnar mycket mer tid åtundervisningen av pojkar än åt undervisningen av flickor. Det kan vi ifolkparfiet inte acceptera. Sådant kan infe få fortsätta; något måste göras föraft bryta det mönstret. Vi tycker atf flickor skall ha lika rätt fillextrasfimulans i undervisningen som pojkar. Och vi tycker att det är viktigtatt se till atf åtminstone nästa generation kan få chans fill lika behandlingav flickor och pojkar i skolan. Jag nämnde i min interpellation flera forskningsresultatsom har visat detta, bl. a. forskningar som har gjorts av iGöteborg och i . När sådana forskningsresultat kommer frammåste vi reagera. Det är ju fakfiskt så att även om lärarna medvetet har gåttin för atf försöka ge flickor lika mycket fid som pojkarna, har de i många faUmisslyckats. Det är inte fråga om medveten könsdiskriminering, men för denskull kan vi inte låta det fortsätta. Vad som däremot måste få fortsätta ärforskningen på det här området, så atf def också går aft diskutera vilkametoder som bör användas för atf bryta mönstret. Resultaten av den forskningenmåste användas vid lärarutbildning och i vidareutbildning. Därför vill jagfråga om statsrådet är villig att garantera pengar fill fortsattforskning. Det är alltid tråkigt aft behöva tjata, men på det härområdet är def förmodligen helt nödvändigt om vi skall få några resultat.Statsrådet har en unik chans atf bevisa aft han menar allvar medatt arbetet för jämställdheten är en väsenfiig uppgift för skolan, och han bördärför kalla lärar- och elevorganisationer liksom Hem och Skola tillöverläggningar för aft akfivera dem atf fa upp de här frågorna både centraltoch lokalf. Jag skulle gärna vilja höra vilken inställning statsrådet fill detta förslag. Samfidigt som jag interpellerade väckte folkpartister imånga olika kommuner liknande mofioner, där de yrkade att den kommunala skolstyrelsenskulle få i uppdrag att undersöka könsdifferenfieringen vid kommunens skolor isyfte aft tillsammans med Hem och Skola, elevorganisationer och skolanspersonal lägga fram etf åtgärdsprogram för lika behandling av flickor ochpojkar i undervisningen. Från folkpartiefs sida menar vi nämligen atf man måsteangripa sådana här problem inte bara i riksdag och regering utan lika mycket pådet lokala planet. Men för aft det skall ktmna bli resultat är det nödvändigtatt fler partier ställer upp. Jag ställer därför ytterligare en fråga: uppmana sina partikolleger Om åtgärder mot könsdiskriminerande skolundervisning Om åtgärder mot könsdiskriminerande skolundervisning ute ikommunerna att stödja folkparfiets motionskrav på egna lokala initiativ pådessa områden? Statsrådet hade i sitt svar fill mig inga egna inifiafiv attredovisa. Här finns från folkparfiet ett bra inifiafiv som jag tycker aftstatsrådet skall begrunda. Om vi inte tar vara på varje möjlig chansfill agerande , finns det nämligen tyvärr anledning aft tro att inte ensvåra dotterdöttrar kommer att uppleva rätten atf bli Uka behandlade som pojkar. AnL 52 Statsrådet : I det interpellationssvar som jag gavföredrog jag atf ge en redovisning med exemplifiering av åtgärder som harvidtagits och som vidtas i skolan. Jag gjorde därutöver ett mycket klarfuttalande om vikten av etf jämsfäUdhefsarbete. Men jag tvingas naturligtvissamfidigt, vilket jag faktiskt tror är av värde i detta sammanhang, notera attrespekten för mäns och kvinnors lika rättigheter i det här samhället ännu infeär fullt utvecklad. säger aft jag kanske infe har läst hennesinterpellafion, tagit del av den, funderat över vilka konkreta resultat den börleda till. Jag skall be atf få redovisa vad som sägs i en del av hennesinterpellafion. redovisar en undersökning av en pedagogiskforskare i , . Denna forskare har själv hållit lekfioner ochbandat dem. Sedan har hon tagit tid på hur mycket undervisningsfid som gavs åtpojkar och flickor. Av tio bandade lektioner använde hon som mest av fidenfill aft ha kontakt med flickorna och i genomsnitt . Pojkarna fick aldrigmindre än av hennes tid. Jag ser naturligtvis den redovisningen som en illustrationfill hur def är, men jag är infe beredd aft därav dra den slutsatsen atf manskall ge någon form av procentuell föreskrift i läroplanen eller i anvisningarnafill lärarna. Def är inte den konkreta åtgärd som man kan vidta. Möjligen kanman åstadkomma något genom att fala om hur förhållandena faktiskt är. Jag troraft iakttagelsen är riktig, och def gäller mycket av def som sägs iinterpellafionen.