prot · G609133 · 1982-12-31 00:00:00 — Även om vi inte kunnat enas i utskottet om samtliga de åtgärdersom vi velat vidta för att komplettera propositionens innehåll och lagtext, harvi ändå i samstämmighet gjort vissa justeringar, dock av mera teknisk natur.För att utskottet skulle få en rimlig möjlighet att behandla propositionensinnehåll har vi föreslagit att ikraftträdandet av den nya vattenlagenframflyttas till . Om vi med den nya lagen vill att vatten för framtidenskall skyddas mot alltför hård exploatering, fill förmån för enskilda ochallmänna intressen, måste sådan rätt att utnyttja vatten som strider motallmänna och enskilda intressen begränsas. Som huvudregel måste gälla attskyldighet att söka tillstånd för utnyttjande av vatten skall föreligga, om detinte är uppenbart att varken enskilda eller allmänna intressen skadas genomvattenföretags inverkan på vattenförhållandena. Denna tolkning är utskottet i stort sett överens om. Menjag kanske också kän uttrycka det så att vi är oense om hur vi skall tolkatolkningen. Fem reservationer har fogats till betänkandet avutskottets borgerliga ledamöter. I den första reservafionen vill man göraundantag från tillståndsprövning när det gäller utnyttjande av vatten vidbevattning av jordbruksareal där det inte bildats bevattningsföretag. Jag kandela uppfattningen att enskilda jordbrukare kan utföra bevattning av sittföretag utan att detta för den skull medför några olägenheter. Men om flerajordbrukare utefter samma vattendrag bedriver jordbruksbevattning kan dettainnebära problem. De behöver inte vara anslutna fill ett gemensamtvattenföretag för att skada skall uppstå. Vi kan också förmoda attjordbruksbevattningen kommer att öka, och därför bör vi varauppmärksamma på detta område. Tillståndsplikt bör gälla även för enskildaföretag. Tillstånd för kraftverk och andra störrevattenbyggnadsföretag prövas av vattendomstol. hadeenligt sina direktiv att utreda frågan om hur tillstånd för vattenbruk skulleprövas och föreslog ett nytt prövningssystem, som innebär att man skulle övergåfrån den nuvarande juridiska prövningen till en administrativ prövning. Dettaskulle innebära att tillstånd för de större företagen skulle prövas av regeringen, för de medelstoraav koncessionsnämnden och för de mindre av länsstyrelserna. Detta förslagmottogs med mycket blandade reaktioner av remissinstanserna. Ipropositionen framläggs inget förslag om ett nytt prövningssystem, utan detnuvarande juridiska systethet skall bibehållas. I utskottet har vi funnit attett system med administrafiv prövning har många fördelar, men vi är dock inteberedda att föreslå ett direkt införande av ett sådant system utan anser att enytterligare analys av systemet är nödvändig. Förslaget om administrafivprövning bör inte avvisas, som föreslås i reservation 2. Vi vill i stället attden här frågan utreds ytterligare och att den får prövas i . Därföryrkar jag avslag på reservafion 2. Ipropositionen behandlas även frågan om markavvattning. Från socialdemokraternahar vi krävt inventering och bättre skydd för våra våtmarker. Vianser att det inte är tillräckligt skydd att markavvattning skall prövas enbartur vattenrättshg synpunkt, utan att man bör komplettera med fillståndsprövningenligt naturvårdslagen. Vi vill därmed förstärka skyddet för våra våtmarkerutöver det som föreslås i propositionen och som de borgerliga har ställt sig bakomi reservation 3. Därför vill jag också yrka avslag på denna reservation. Inteheller när det gäller ersättningsfrihet för det allmänna vid omprövning avtillstånd för vattenbruk har vi i utskottet kunnat enas. Från utskottsmajoritetenssida menar vi att om ett kraftverksföretag söker omprövning av tillstånd skallföretaget, om så påkallas av allmänna intressen, avstå viss del -upp till 1/20-av vattenföringen utan att göra anspråk på ersättning. Det kan, som vi ser det,inte vara orimligt att det vid omprövning vid sådana tillstånd tas viss hänsyntill uppkomna allmänna intressen. Därför vill jag också avvisareservafionskravet om ersättning till vattenkraftsföretag för sådana restriktionersom vi från socialdemokraterna föreslagit. Blandalla de frågor som behandlas i propositionen finns också ett förslag om ettnytt vattenrättsligt avgiftssystem. Det nuvarande avgiftssystemet är i mångafall ofidsenligt, eftersom det är fråga om långa avtalsperioder för dettaavgiftssystem, i vissa fall upp fill . Då det inte varit anpassat tillpenningvärdeförsämringen har systemet urholkats. Det nya avgiftssystemet äranpassat fill kommande penningvärdeförsämringar genom århg indexuppräkning. Jagär medveten om att det kan vara komplicerat att vid införandet av ett nyttavgiftssystem få det anpassat fill det redan löpande. Men när de borgerligaledamöterna i utskottet här från talarstolen gör ett så stort nummer av att detskulle strida mot allmän rättspraxis och mot grundlagen, vill jag avvisa dettatal. Det är kammarkollegiet som har föreslagit det övergångssystem som vi frånsocialdemokraternas sida har förordat i betänkandet. Det är ju ändåkammarrätten som har att för regeringens räkning pröva sådana här frågor.Kammarkollegiet har påpekat att det mycket väl går att anpassa det äldresystemet till den nya vattenlagen med indexbundna avräkningar. Det är enligt vår meningnödvändigt att möjligt åstadkomma en Nyvattenlag m. m. Nyvattenlag m. m. anpassningav äldre avgifter fill den aktuella prisutvecklingen. I annat fall kommer, somkammarkollegiet påpekar, stora förluster att uppstå för de allmänna intressensom avgiftsmedlen är avsedda att tillgodose. Det måste också vara angeläget attvi har en likvärdig bedömning av kraftverksföretagens vattenavgifter. Annarskommer de kraftföretag vilkas avgiftsperiod löper ut och som kommer attteckna nya avtal för lång fid framåt att länge ha en lägre avgift än de varsavtalstid löper ut strax efter det att den nya vattenlagen trätt i kraft 1984.Dessa kommer att få betydligt högre avgifter. Det kommer att uppstå orättvisorom det inte, såsom vi har föreslagit i betänkandet, sker en successiv övergångtill det nya systemet. Därförkan vi inte acceptera vad som föreslås i reservation 5, att tecknade avtal intekan brytas, oavsett om förhållandena ändras väsentligt, som i detta avseende ärfallet. Jagvill också påpeka, att om vi hade infört ett nytt system - exempelvis en skatteller någon annan form av avgift för kraftverksföretagen - hade ni inte allskunnat hävda att det skulle strida mot någon grundlag. Vi får därför inte idetta fall hänga upp oss på vissa principer. Det gäller ju att skapa rättvisamellan de olika kraftverksföretagen. Därför vill jag yrka avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 109 () rephk: gör först en allmän deklaration, där han betygarutskottets enighet. Sedan går han vidare och pekar på en del punkter däråsikterna går isär. Han säger, att en gång givna tillstånd ej för alltid skallvara gällande. Det har vi aldrig hävdat, . Vihar i våra reservationer bara gett uttryck för att vi vill slå vakt omrättstryggheten och säkerheten. De fillstånd som gäller kommer att successivtomprövas när avtalen går ut. Det är aldrig fråga om att ett tillstånd skallgälla för alltid. Jagskall ta upp frågorna om markavvattning, ersättningar och rättstrygghet. HåkanStrömberg säger att penningvärdeförsämringen har gjort att de ersättningar somhar utdömts är för låga, att värdet av dem har urholkats. -Jag vill svara medatt det inte kan vara företagens skyldighet att ta ansvar för det. Det ärsamhället som har drivit en politik som gör att penningvärdet är urholkat, ochdet skall inte företagen straffas för. Vi hävdar att det strider moträttssäkerheten. Hansäger att det allmänna gör stora förluster genom att man inte räknar uppvärdena. Jag hävdar att det allmänna inte kan förlora pengar som man aldrig haftoch egentligen inte skall ha. Detblir givetvis en spänning mellan nya och gamla domar och omprövade domar. Mendet är inte vad det gäller utan om en dom skall ha gilfighet. Frågan är om ettföretag - en enskild företagare eller ett bolag - kan lita på I de här fallen har avtal träffats ochockså bekräftats. Om den ena parten ensidigt bryter ett sådant avtal är fråganvart samhället är på väg. Det är där vi hävdar att rättsotryggheten finns.Rättssäkerheten sätts ur spel. Jag slutade mitt anförande med att fråga: Kan man lita påstaten? - Jag hävdar att vi måste slå vakt om möjligheten att lita på statenoch på av samhället ingångna avtal. Det är ett mycket rimligt krav i samhället. Ny vattenlag m. m. 110LENNART BRUNANDER (c) replik: sade att man när det gällerjordbruksbevattningen inte kan gå med på reservanternas skrivning på grund avatt konkurrensen om vattnen kommer att bli så stor och att man därför måstebegära tillstånd. Vi har i vår reservation inte sagt att man inte skall begärafillstånd - det är bara frågan om när tillståndsplikten skall inträda som vi äroense om. förslag heter det att det skall varauppenbart att man kan skada annan för att man skall vara skyldig att begäratillstånd. Vi har sagt att samma regel skall gälla här som när det gällerdikning - det skall vara sannolikt att man skadar någon annan för att man skallvara skyldig att begära tillstånd. Annars skulle man bli tvungen att begäratillstånd vid i princip varje tillfälle för att vara säker på att man integjorde fel. Det är inte motiverat att ha det på det sättet. När det gäller hur de här ärendena skall prövas - om detskall ske genom ett administrafivt förfarande eller om domstolarna skall göradet - har vi fastnat för det som föreslås i propositionen, nämligen attvattendomstolarna skall handlägga dessa ärenden även i fortsättningen; därfinns en mycket stor kunskap, som vi i annat fall går miste om. Det kommer attvara mycket svårt att bygga upp den kompetensen på något annat ställe. Det ärutan tvivel en mycket stor fördel att behålla det nuvarande systemet. säger att vi måste få ett bättre skydd förvåtmarkerna och att man därför skall ha en prövning både enligt vattenlagen ochenligt naturvårdslagen. Men vi har ju tidigare i betänkandet varit överens omatt dubbelprövning skall undvikas i alla fall där så är möjligt. Vi menar attdet här är ett fall där det definitivt är möjligt att undvika dubbelprövning,allra helst som den nya vattenlagen i sig innebär prövning av allmännaintressen och därmed också naturvårdsintressen. När det sedan gäller den sista frågan -övergångsbestämmelserna fill bygde- och fiskeavgifterna - är vi överens om denlångsiktiga modellen: Vi skall ha en årlig uppräkning för att man skall få denrätta avgiften till kommunerna. Men det är här ändå fråga om avtal, och avtalkan man inte gå in och bryta hur som helst, menar vi. Därför måste vi accepteraatt det här kommer att råda vissa orättvisor företagen emellan,beroende på att de har olika avtal. Jag tycker det är ett mycket gott skäl förställningstagandet från oss reservanter. /Vy vattenlag m. m. 111 () replik: Det är ju ändå på det sättet, HåkanStrömberg, att vi i utskottet mycket noggrant har övervägt hur man bäst skalltillgodose kraven på rättvisa som man bibehåller kravet att avkunnadedomar skall gälla den fid som angivits. Vi har fått ta del av en hel delyttranden i den här frågan liksom i många andra, bl. a. av ett referat frånkonstitutionsutskottet , då man framhöll "att påförmögenhetsrättens område - dit vattenlagstiftningen får anses höra - denprincipen ansetts gälla, att ny lag inte bör ges tillämpning pårättsförhållande som uppkommit före lagens ikraftträdande. Stor vikt har enligtkonstitutionsutskottet fästs vid den enskildes möjligheter att vid enrättshandlings ingående kunna överblicka konsekvenserna därav. 'Endast tungtvägande sociala hänsyn har ansetts kunna medge avsteg från denna grundsats'(1974:60 "Betänkandet var också föremål för behandling och Jag har i min hand också ett referat av några domar, vilkadet kunde vara av visst intresse att läsa in till kammarens protokoll:"Umebygdens tingsrätt Års- ochkorttidsreglering av sjön . Regleringsaygift - dom : 'Den nyaavgiftsperioden löper t. o. m. . Eventuell begäran om ny prövning skallinges före utgången av ' ". Det är alltså ett domslut, som inte kangälla längre. Fiskeavgift - dom ;"Ny prövning påkallas före utgången av år.2000". Detta är klara exempel på hur otroligt långa perioder detkan gälla, vilket i sin tur på sitt sätt understryker att man behöver ha andraövergångsbestämmelser. Det finns flera exempel. Litet oroande är det attriksdagens majoritet genom ett beslut utan hänsyn kör över alla dessadomar. 112HÅKAN () replik; Jag haraldrig påstått att företagen är orsak till detta. Vad vi pekar på är den gamlavattenlagen. Genom den inflation som började här i landet har det inteskett någon anpassning till penningvärdeförsämringen. Därför har man inte genomavgifterna nått de mål som man från början hade. Meningen var att avgifternaskulle täcka vissa kostnader som det allmänna kunde tänkas ha eller vissaförluster som kunde uppstå, t. ex. genom uteblivet fiske eller genom minskad turismoch andra olägenheter på grund av reglering av vattendrag. Då kunde det intevara mer än rimligt att man anpassade kraftverksföretagens avgifter. Trots alltär det ganska blygsamma belopp som kraftverksföretagen betalar. För englesbygdskommun kan de dock innebära en ganska hygglig inkomstförstärkning, omvi kan anpassa systemet. När det gäller jordbruksbevattningen vill jag säga tillLennart Brunander att det inte behöver innebära några olägenheter, om enskildalantbrukare bevattnarsina åkrar och ängar ur ägt vatten. Men om flera lantbrukare kring Nr 133samma sjö eller vattendrag börjar ta i anspråk vatten för jordbruksbevatt- Torsdaeen den ning, kan det medföra stora olägenheter. Det får inte vara så kan gå 2» aoril 1983 in ochgöra vissa begränsningar först sedan man har upptäckt att det har skett Det är bättre att man redan vid tillståndsgivningen gör yy vattenlag nödvändiga avvägningar för att kunna bibehålla och skydda vatten från talade om kravet på rättvisa. Vad innebärdet för rättvisa, , om vi tvingas skjuta på lagens ikraftträdandetill ? Det finns kraftverksföretag, vilkas avtalsperioderlöper ut under detta år och som skall teckna nya avtal med i vissa fall20-åriga avtalsperioder. Deras avtal skulle då enligt ert förslag gälla i 20år, medan ett annat kraftverksföretag, som tecknar nytt avtal fr. o. m. 1984sedan den nya lagen har trätt ikraft, får betydligt högre avgifter, trots attbara skiljer. De tar förmodligen ut samma pris per kilowatt, menkommunerna får mycket små intäkter av de företag som har tecknat avtal före dennya lagens ikraftträdande. 113 () replik: Herr talman!Mycket kort till . Det finns en principiell skillnad mellan vårauppfattningar. Låt oss bara konstatera detta. Det lönar sig inte så mycket attargumentera. Vi hävdar emellerfid att ett ingånget avtal är ett ingånget avtaloch skall gälla. Det kan inte ensidigt brytas. När man sfiftar lagar, kommer man alltid till en tidpunktdå lagen skall träda i kraft. Det kan väl inte från rättssäkerhetssynpunkt varapå annat sätt än att ikraftträdandet skall ske den dag som harbeslutat för ikraftträdandet. måste man ändå ha en brytpunkt. Omriksdagen vill ha längre fid för att väl genomarbeta detta förslag, är det heltovidkommande för företagen. Det är vår egen sak. 114 () replik: 'sade, att om det blir storaolägenheter när man tar vatten ur en sjö eller ett vattendrag förjordbruksvattning, skall man söka tillstånd. Det är naturligtvis så. Blir detstora olägenheter, får det nog anses ha varit sannolikt att sä skulle blifallet, och då skall man söka tillstånd även enligt vårt förslag. När det gäller bygdeavgifterna säger attdet är ganska små belopp det handlar om men att det för den enskilda kommunenkan röra sig om rätt mycket pengar. Ja, det är klart. Jag kan mycket väl delaHåkan uppfattning-visst vore det bra om kommunerna kunde få dessapengar. Men vi måste ändå ha respekt för de avtal som slutits ochinte gå in och bryta dem bara därför att vi tycker att det vore riktigt attkommunerna fick litet mer pengar. Jag tycker inte att det skälet ärtillräckligt. Vi måste ha respekt för det vi beslutat tidigare och även takonsekvenserna av det. Ny vattenlag m. m. 115 () replik: vet mycket väl vilken tid vihar avsatt för resonemang kring de här frågorna. Jag kan medge att rådandeförhållanden inte är bra och att vi inte är skuld till dem. Här är det fråga omförsyndelser som ligger långt tillbaka i tiden, men dem bör man inte sona meden ännu värre sådan, tycker jag. Den lagstiftning som nu föreslås besluta ominnebär ett undanröjande av rättskraften hos lagakraftvunna domar sominnehåller uttryckhga besked om avgiftsperiodens längd och om fiden förpåkallande av omprövning. Jag vill inte vara med om det, och av den anledningenhar jag reserverat mig. 116 () replik: talar om att det finns såstora principiella betänkligheter mot det förslag som utskottsmajoriteten harförordat. Men om det principiella ställningstagande som för medför en stor orättvisa, är det då inte bättre att kasta principernaoch införa logik och praktisk handling i lagstiftningen och få lagen rättvistanpassad till samtliga kraftverksföretag? säger att enskilda lantbrukare måstekunna ta ut vatten för bevattning. Det är självklart, men när man finner attett stort antal enskilda lantbrukare var för sig har tagit ut vatten förbevattning, har skadan redan skett och då är det alltså . Vi vet attjordbruksbevattningen kommer att öka . Det kan inte vara så svårt för en lantbrukare som har föravsikt att ta i anspråk vatten för bevattning att söka tillstånd. Man får dågöra en avvägning av vad det uttaget kommer att innebära för vattendraget ifråga. Kommer det att medföra skada, eller gör man den bedömningen attolägenheten är så obetydlig att uttaget kan tillåtas? Jag tror att man i de allra flesta fall kan tillåtabevattning, men i vissa fall måste det självfallet införas restriktioner, om vivill skydda vattnen, i allmänt och enskilt intresse. Talmannen anmälde att LennartBrunander anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 117PAUL LESTANDER (vpk): Ett omfattande lagförslag läggs nu påriksdagens bord för godkännande. Förslaget har både brister och förtjänster. Enav bristerna betonas av i en avvikande mening till civilutskottetsyttrande. Han anser att till detta hade bort fogas ett avsnitt med följandeinnehåll och med rubriken till vatten: "Lagförslaget innebär (prop. s. 77-79) att en nyvattenlag skall bygga på den nuvarande principen om fastighetsägarens rätt attråda över fastighetens vattentillgångar. Frågan har endast översiktligtdiskuterats av vattenlagsutredningen (SOU 1977:27 s. 125 ff.), som stannat förden princip som förs Man har därmed avvisat ett mer offentligrätts-ligtinriktat system, som liknar det som gäller i bl. a. , , Italienoch och som innebär att alla sjöar och vattendrag av någonbetydelse räknas som allmänna. och har emellertid i sina remissvar (propositionens bilagedels. 104-105) övertygande hävdat att mycket talar för att en ny vattenlag börbaseras på mer offentligrättsliga principer. Detkan inte förutsättas att jordbruksutskottet skulle ha möjligheter att förbeslut med anledning av den nu föreliggande propositionen lägga fram ettlagförslag som utgår från de offentligrättsliga principerna. Jordbruksutskottetbör emellerfid i detta sammanhang föreslå att begära ytterligareutredning i detta ämne i syfte att lägga grunden för en reform avvattenlagstiftningen m. m. som lägger fast och utgår från principen att allasjöar och vattendrag av någon betydelse skall räknas som allmänna." Dettayttrande överensstämmer med vpk:s principiella grundsyn. Det finns anledningatt återkomma i frågan. Tillförtjänsterna i det nya lagförslaget hör utan tvivel förslaget om nya,indexreglerade reglerings- och fiskeavgifter. Dessa avgifter har alltid varitför låga. Att de bestämts för så långa perioder har också bidragit till atturholka deras realvärde. När jag 1980 ställde frågan när avgifterna skulleuppräknas och om en indexreglering var tänkbar i samband med en sådanuppräkning, fick jag ett positivt svar. Vem kunde då ana att det skulle dröjahela , innan man uppfyllde ett så starkt rättvisekrav? Det är nämligenett rättvisekrav att reglerings- och fiskeavgifterna höjs. Detär också bra att höjningarna genomförs när lagen träder i kraft. Mycket fåtänker på hur omfattande skador på försörjningsunderlaget i ett älvområde envattenreglering kan medföra. Jag vill belysa dessa skadors omfattning med någrasiffror. Det gäller två älvar inom min egen hembygd, nämligen Lule älv ochSkellefte älv, och mark som tagits i anspråk för sjöregleringar och kraftverk. Skadornaomfattar för områdena kring Skellefte älv tomt- och inägomark, 2 721hektar skogsmark och övrig mark, dvs. Förområdena kring Lule älv omfattar skadorna tomt- och inägomark, skogsmark och övrig mark, dvs. Förde kommuner som deltog i arbetet inom ärlagförslaget en framgång, om än senkommen. Mot bakgrund av den storaeftersläpningen och av att fiske- och regleringsavgifterna fastställts förlånga perioder och inte varit indexreglerade är de påståenden som görs i detgemensamma borgerliga särskilda yttrandet på s. 94 och 95 i betänkandet rättmärkligt. Härhävdas på fullt allvar att behovet av en omedelbar och kraftig ökning avavgiftsmedlen inte styrkts. Ändå vet undertecknarna mycket väl att det förslagsom utskottsmajoriteten ställt sig bakom kom från kammarkollegiet.Kammarkollegiet är ju den myndighet som fillsammans med kommunerna Nyvattenlag m. m. Ny vattenlag rn. fört det allmännas talan i vattenmål och fastställelser avavgiftsmedel. Skulle alltså kammarkollegiet sakna nödvändig överblick? Dessutom är inte avgiftsmedel ett indragande till staten,vilket på fullt allvar hävdas i det gemensamma yttrandet. Fiskeavgifternafinansierar i huvudsak sötvattenlaboratoriets verksamhet. De är också avseddaför fiskebefrämjande åtgärder. Regleringsmedel används dels för att ersättaskador som inte täckts i vattenmål, dels som en sorts bygdefond, för främjandeav näringslivet, elektrifiering etc. Det särskilda yttrandet från de borgerligarepresentanterna åberopar också moraliska skäl för att stödet för ett omedelbartgenomslag på avgiftsmedelsbeslutet uteblivit. Ja, graden av moral ligger här ivalet mellan att äntligen ge de områden som drabbats av vattenkraftsutbyggnaden rimlig bygdeersättning, eller att slå vakt om vinstnivån i redan extremtlönsamma vattenkraftföretag. Borgarna väljer här tveklöst att göra sig tilltolkar för kapitalägarintressena. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner beträffande den i reservation 2 på s. 89 ibetänkandet upptagna frågan om prövningssystemet, som inte har anknytning.tillnågot moment i utskottets hemställan, ställs före mom. 5 som avser regeringensprövningsrätt. Mom. 3 (tillståndsplikt för jordbruksbevattning) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 132 förreservafion 1 av i m. fl. Utskottets motivering, som ställdes mot den i reservation2 av i m. fl. anförda motiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 8 (markavvattnirig och naturvårdsintressen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 13 (ersättningsfrihet för det allmänna vidomprövning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 14 a (övergångsbestämmelser för äldre avgifter) Utskottets hemställan bifölls med161 röster mot 132 för reservation 5 av i m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 18 §Markvillkoret i samband med statliga' bostadslån Föredrogs civilutskottetsbetänkande /83:25 om vissa ändringar i fråga om markvillkoret m. m. isamband med statliga bostadslån (prop. 1982/ 83:118). 119 (): I propositionen som ligger till grund för detbetänkande vi nu behandlar, föreslås bl. a. att det s. k. markvillkoret, som gäller i exploateringsområden, återinförs även i saneringsområden. somhär förvärvats i sådana områden före skall dock undantasfram till .