prot · G609153 · 1982-12-31 00:00:00 — Man måste faktiskt fråga sig var logiken finns imajoritetens resonemang. Först är man med om att föreslå att gör ettuttalande till regeringen om att samhällets insatser i bryggeribranschen börvara inriktade på att säkerställa en fortsatt fri konkurrens mellan oberoendeföretag. Efter tvä sidors text konstaterar samma majoritet att det inteföreligger några som helst förutsättningar för något privatkonkurrensalternativ. Sanningen är den att majoriteten inte alls vill ha någonfri konkurrens. Målet är statligt ägande. Staten skall enligtutskottsmajoriteten garantera att det statliga ägandet icke missbrukas. Så härsäger man: "Staten bör i enlighet härmed i kraft av sin majoritetsställningi det nya bolaget verka för att koncernen inte utnyttjar sin starka finansiellaställning på ett sätt som står i strid med de av utskottet uttalade önskemålenrörande bryggeribranschens struktur." Utskottsmajoritetens fortsatta skrivningär inte mindre motsägande: "Som utskottet just framhållit ligger det ettstort värde i att det finns en livskraftig svensk bryggeriindustri kvar utanförden nya koncernen." Hur skall socialdemokraterna ha det? Först förklarar deatt det inte finns några förutsättningar för något privat konkurrensalternativ,och sedan i samma andetag betygar de värdet av att det finns en livskraftigbryggerindustri utanför Prippskoncernen. Resultatetav detta resonemang kan bara bli ett. Nr 153 med kommunisternas stöd skapa tvåstatliga bryggeriföretag. Tisdaeen den bryggeribranschen är därmed ett faktum. 24 mai1983 '- stiftelse somutskottsmajoriteten föreslår skall inrättas med uppgift attunderlätta strukturförändringar och skapa alternativ sysselsättning får i Bryggeribranschen dettaperspektiv närmast uppgiften att samordna de bryggerier som finns utanförPripps i en ny statligt dominerad industrigrupp. Det vore bra om utskottets talesman kunde geklara besked om var socialdemokraterna egentligen står i denna viktiga fråga.Är det något i majoritetens uttalande som inte skall gälla? Är det så, så ärdet viktigt att vi får klart besked här . har i motion och senare i gemensam reservation medmoderater och folkpartister redovisat realistiska åtgärder för att åstadkommade effekter som ett enigt utskott har uttalat sig för, nämligen -"fortsatt fri konkurrens mellan oberoende företag". Vi i ser inte något alkoholpolitiskt motiv för attstaten skall vara den dominerande ägaren i bryggeriindustrin. Det kan tvärtom ivissa fall vara en belastning. Vi föreslår därför en privatisering av genom enbörsintroduktion. Vi anser också att det finns goda skäl att visa stor öppenhetför kooperativa ägarinslag. Det finns också starka skäl som talar för att delar avPrippskoncernen skall överföras till andra ägare för att man skall kunna skapaen verkligt fri och realistisk konkurrens mellan av varandra oberoende företag.En sådan del som borde säljas ut är t. ex. Vi anser också att med den utsatta position som de småbryggerierna befinner sig i är det motiverat att staten överväger vissaspeciella insatser för att ge dem en reell chans att utvecklas och konkurrerapå något så när lika villkor. Den överkapacitet som finns i branschen finns iförsta hand inom . Det är viktigt att detta beaktas vid dennödvändiga strukturförändring som måste komma till stånd. Vi vill också stryka under vad utskottet säger om attreturglassystemet bör fä en sådan utformning att det inte otillbörligt gynnarstorföretagen med stor marknadsdominans. Med detta vill jagyrka bifall till reservationerna nr 1 och 2. 34CHRISTER EIREFELT (fp): Inledningsvis yrkar jag i enlighet medreservation 1 i betänkandet avslag pä regeringens proposition nr 92. Avslag på regeringsförslaget om bryggeriindustrin bordeockså ha blivit den logiska slutsatsen av majoritetens skrivning. På den enapunkten efter den andra uppmärksammar socialdemokraterna i utskottet denstundtals mycket fräna kritik som detta regeringsförslag föranlett. Och den här gången blåser det snålt från alla väderstreck.Moderaterna, och avvisar propositionen helt. mokratiskaledamöter är också kritiska och oroliga för förslagets följder, och avdiskussionen i näringsutskottet att döma finns den oron också hosregeringspartiets företrädare där. Bryggeriarbetarna har vägrat att instämma med sinordförande, när han utlovat regeringen sitt stöd. I en skrivelse säger man raktpå sak att det här förslaget är oacceptabelt. Av naturliga skäl ärbryggeriarbetarna bekymrade för den centralisering som det här skulle innebära. är kritisk, och handlarna ärkritiska. Konsumenterna blir visserligen inte tillfrågade, men deras intresseav en fungerande konkurrens kräver knappast något remissförfarande. Ja, en följd av allt detta borde, enligt folkpartietsuppfattning, bli att det här förslaget avvisas. gör majoriteten i utskottetvisserligen några justeringar, och man omgärdar sitt bifall med en del i ochför sig viktiga markeringar, men den logiska konsekvensen, avslag päpropositionen, uteblir alltså. Det regeringen nu föreslår är att bryggeribranschenomstruktureras genom bildandet av ett nytt moderbolag till vilket andrabryggerier, som det heter, "bör kunna ansluta sig". Enligt den plan som utarbetats av det statliga Brygginvestoch det statligt dominerade och som ligger till grund för det härförslaget skall all produktion samlas i ett bolag, medan försäljning ochmarknadsföring skall ske i två bolag. Avsikten är att den konstruktionen skallgarantera en effektiv konkurrens. Vi tror inte att det är realisfiskt. Konkurrens får maninte genom att fästa några ord på ett papper. Skall den bli meningsfull finnsdet inga genvägar. Konkurrens skapas bara genom att man tvingar helt friståendeföretag att tävla med varandra. Erfarenheten visar att det är svårt, för attinte säga omöjligt, att få till stånd en sådan tävlan mellan företag inom enstatlig koncern. I praktiken kommer alltså proposifionens förslag attinnebära en begränsning av konkurrensen inom bryggerinäringen, en begränsningsom med nödvändighet blir till nackdel för konsumenten. Av det skälet är kritisk motförslaget. Han skriver i ett yttrande till näringsutskottet att han "ärnegativ till en så långtgående åtgärd som en av statsmakterna stöddmonopolisering av bryggeribranschen. Det bör vara möjligt för företagen inombranschen", fortsätter NO, "att i socialt acceptabla former göraytterligare anpassningar av kapaciteten i de fall detta anses erforderligt utanatt statsmakterna medverkar till ett tillverkningsmonopol." Enligt uppfattning bygger propositionen påflera felaktiga antaganden. Vi tror alltså inte att det går att få till stånden konkurrenssituation inom det här paraplybolaget. Vi tror inte heller attytterligare ett steg mot ett bryggerimonopol ökar våra möjligheter attkonkurrera med importen. Med all säkerhet kommer köpmännensoch konsumenternas intresse för utländska produkter att öka i takt med atturvalet frän våra egna produkter minskar. Man låter sig inte luras av att namn ochförpackning är olika så länge innehållet är detsamma. Dessutom tyder erfarenheten på att ett bolag som totaltdominerar marknaden, med näst intill monopolställning, lätt blir ett"dött" företag. Effektiviteten blir sämre, nytänkandet uteblir ochmarknadsföringen får inte samma spänst som när man ständigt tvingas att slåssmed andra företag. När det gäller importen så kan man förresten fråga sig omden verkligen är så oroande som man vill ge sken av. Det handlar dock bara om6-7 %. I reservation 1, som är gemensam för , centernoch .folkpartiet, konstaterar vi att förslagen i propositionen innebärytterligare ett steg mot ett statligt bryggerimonopol. Vi säger att man istället bör pröva nya vägar för att stärka de mindre bryggeriernaskonkurrenskraft. Vi förordar att Prippskoncernen börsintroduceras, och detgör vi pä samma grunder som när vi i betänkandet omStatsföretagsgruppen pekade på den möjligheten. För del är det därutöver angeläget attpoängtera att en börsintroducering i sig inte innebär att den monopolliknandeställningen bryts. Vi har i vår motion pekat på fördelarna med ett starktkonkurrensalternativ till . och ICA:s intresse för GrängesbergsBryggeri är mot den bakgrunden intressant och bör kunna få en fortsättning, omriksdagen undviker att i stället styra utvecklingen mot ett bryggerimonopol. Så här lyder en mening i utskottsmajoritetenssammanfattande text: "Genom att en ny bryggerikoncern nu bildas, med deninriktning som anges i propositionen, bör möjligheterna att lösa sådanakapacitetsproblem som uppkommer inom ha ökat." Ja, det ärsäkert en riktig slutsats. Men det måste ju också vara ett direkt slag iansiktet pä våra fristående bryggerier. Eftersom det här förslaget, i alla fall enligtpropositionens rubrik, gäller hela bryggeribranschens fortsatta utveckling, såbör förslaget avvisas av . Jag yrkar bifall till de båda reservationerna. 35JÖRN (vpk); Vpk hade tvä farhågor gentemot regeringensproposition. Den ena var att utvecklingen inom näringen alltför mycket skullekomma att domineras av den stora koncernen. Den andra var att små bryggerier avbetydelse för de regionala arbetsmarknaderna alltför lätt skulle offras. behandling av frågan har undanröjt dessafarhågor, varför vi stödjer utskottsmajoritetens förslag. Vi gör det imedvetande om att reservanterna i sina klingande bekännelser nog alltför lättbortser från att det som kallas fri konkurrens ofta är en omskrivning för någotsom i verkligheten är en okontrollerad utslagning. 36BIRGITTA (): Bryggerifrågor har diskuterats tidigare idenna kammare. Senast bryggerifrågan stod under behandling var . I proposition 1978/79:32 bedömdes aktiva statliga insatsersom nödvändiga i syfte att skapa konkurrenskraftiga företagsstrukturer medlångsiktiga överlevnadsmöjligheter för att kunna ta hänsyn till samhälletsregionalpolitiska och sysselsättningspolitiska intressen. Bakgrunden till bildandet av var problemenoch den inom branschen oroande utvecklingen. Brygginvests uppdrag enligt riksdagsbeslutet var i korthetatt utarbeta en strukturplan, att medverka vid tillskapandet avkonkurrenskraftiga företagsstrukturer och att medverka till attstrukturomvandlingen kunde ske i socialt acceptabla former. Branschens problem är ännu delvis olösta och har ivissa delar också förvärrats. Överkapaciteten har, trots vidtagna åtgärder iform av nedläggningar och produktionsbegränsningar, bestått, bl. a. till följdav vikande efterfrågan. Ett för branschen nytt problem är också att importen avöl har tagit en alltmer ökande andel av marknaden. Om inga åtgärder vidtas är risken överhängande för att enokontrollerad utslagning av bryggerier kan komma att ske. Detta stämmer inteöverens med beslut om att den nödvändiga omstruktureringen avbryggeribranschen skall ske i för samhället acceptabla former. Det är angelägetatt förutsättningar skapas för en konkurrenskraftig svensk bryggerinäring. Enförutsättning för en livskraftig svensk bryggeriindustri är att desskonkurrenskraft stärks, inte minst gentemot utländska bryggerier. Utländska bryggerier har successivt ökat sina andelar påden svenska marknaden. Uppenbart är nu att de åtgärder som vidtagits medanledning av tidigare riksdagsbeslut inte har varit tillräckliga för att hindraden fortgående utslagningen av de små bryggerierna, ofta med allvarliga följderför sysselsättningen på de berörda orterna. Mot bakgrund av de problem som finns inombryggeribranschen ser majoriteten i näringsutskottet med tillfredsställelse attregeringen i proposition 1982/83:92 har föreslagit åtgärder som enligtmajoritetens bedömning är ägnade att allmänt sett förbättra förutsättningarnaför den svenska bryggerinäringen och för de anställda i bryggeriföretagen. Det grundlägggande problemet för denna näring är,som redan framhållits, överkapaciteten i branschen. Genom att en nybryggerikoncern nu bildas med den inriktning som anges i propositionen börmöjligheterna att lösa sådana kapacitetsproblem som uppkommer inom Prippskoncernenha ökat. Jag tänker bl. a. på att är delägare i den. Majoriteten villunderstryka att den nya koncernen inte bör söka lösa sina egna strukturproblemgenom att förvärva och lägga ner bryggerier som står utanför Prippskoncernen. Staten böri kraft av sin majoritetsställning i det nya bolaget verka för att Nr 153 koncernen inte utnyttjar sin starkafinansiella ställning på ett sätt som står i Tisdaeenden f"'* uttalanden utskottetgör vad beträffar konkurrenskraften inom 24 maj1983 bryggerinäringen. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att förutsätt- Bryggeribranschen ningar skapas fören konkurrenskraftig svensk bryggerinäring. Det gäller alltså att åstadkommaöverlevnads- och utvecklingsmöjligheter för fler företag och produktionsenheterinom branschen. Utskottet har sett det angeläget att säkerställa enfortsatt fri konkurrens mellan oberoende företag. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Med anledning av uttalandet om vikten av enkonkurrenskraftig bryggerinäring har motion 2237 av m. fl. iallt väsentligt tillgodosetts. I propositionen föreslås att en särskild stiftelse skallinrättas med uppgift att flnansiellt medverka till att alternativsysselsättning skapas på orter som berörs av strukturförändringar inombryggerinäringen. har i ett yttrande tillnäringsutskottet ansett det viktigt att sysselsättnings- och regionalpolitiskaskäl vägs in under det fortsatta arbetet med en strukturell anpassning inombryggerinäringen. Med hänsyn till bryggeribranschens speciella problem, bl.a. det förhällandet att staten genom lagstiftningsåtgärder i viss mån styrkonsumtionen av maltdrycker, anser majoriteten i utskottet att huvudansvaretför strukturomvandlingen inom branschen bör ligga direkt hos staten. Av dettauttalande följer att den särskilda stiftelsen bör inta en från allaföretagsintressen fristående ställning och inte vara knuten till den nyakoncernen pä det sätt som var utsagt i propositionen. Enligt utskottets mening bör stiftelsekapitalet i ställettillföras något statligt organ som har erfarenhet i frågor rörandestrukturomvandling av industrier, exempelvis . Utskottet understryker att stiftelsens huvuduppgift börvara att motverka och lindra sysselsättningsproblem som kan uppkomma påbryggeriorter. Stiftelsen bör emellertid också vara oförhindrad att medverkavid offensiva satsningar på sådana orter i samband med strukturförändringar.Utskottet föreslår att i ett uttalande till regeringen ansluter sigtill vad utskottet har anfört om den särskilda stiftelsens verksamhet. Ur Brygginvests fonderade vinstmedel avsätts 30 milj. kr.till den särskilda stiftelsens verksamhet, medel som enligt vår uppfattning kantillföras exempelvis . Med detta uttalande bör den oro som kommit till uttryck imotionerna 2235, 2236, 2237 och 2238 ha tillgodosetts i allt väsentligt. Utskottet har också pekat på att överkapaciteten inommälteribranschen måste lösas. Enligt vår mening bör en försäljning av Brygginvests aktier i till någon annan intressent övervägas. Eftersom staten via Brygginvest äger av aktierna i , riktar utskottet ett uttalande fill regeringen av denna innebörd vad gäller att upprätthålla konkurrensen 110 även inom Nord-Malt. De borgerliga ledamöterna i näringsutskottet har tvåreservationer fogade till betänkandet, vilka jag nu yrkar avslag på. Enligt reservation 1 finns inga bärande skäl för ettstatligt ägarengagemang i bryggerierna. I stället förordas att Prippskoncernenbörsintroduceras. Börsintroduktion skall tydligen lösa alla industri- ochbranschproblem i detta land. Tillåt mig att tvivla på det. Reservation 2 tar upp Prippskoncernens marknadsdominansoch dess finansiella ställning gentemot konkurrerande bryggerier. Genom statensinflytande i Prippskoncernen utgår majoriteten i utskottet frän att staten idet nya bolaget verkar för att Prippskoncernen inte utnyttjar sin starkafinansiella ställning på ett sätt som står i strid med de av majoritetenuttalade önskemålen rörande bryggeribranschens struktur. Per har frågat mig om vi skall inrätta ensärskild stiftelse för varje bransch som har eller kan tänkas få problem. Detär en fråga som jag inte kan besvara. Beslut därom får nog fattas frånfall till fall. Men vad som kan vara intressant för Per och deövriga borgerliga ledamöterna att veta är att Brygginvest har varit en form avstiftelse, vilken inrättades under den borgerliga regeringstiden. Därför verkarfrågan litet konstig. Såvitt jag har kunnat utläsa står det heller ingetmotstridigt om stiftelsen i reservationen. talar om statligt monopol, att har enstatlig dominans och att det blir ytterligare en sådan genom att resterandebryggerier utanför koncernen också skall inlemmas i ett statligt företag. Detär tydligen väldigt dåligt påläst. Det vi i majoriteten har menat med våraförslag är att vi skall stärka de små och medelstora företagen så att de får enchans att överleva. Vi är också mycket väl medvetna om att , på vissaorter där sådant finns, betyder oerhört mycket för regionalpolitiken och försysselsättningen. Det är det vi har velat värna om med våra förslag. Jag yrkar bifall till näringsutskottets hemställan. 37PER () replik: Jag vill bara för fill attbörja med tala om att moderata samlingspartiet redan vid Brygginvests bildandemotsatte sig det och yrkade avslag på den proposition som föreslog inrättandetav företaget. Vi insåg redan då de problem som skulle uppstå med Brygginvest.En av de positiva delarna i propositionen och i majoritetsskrivningen ärföljaktligen att Brygginvest i praktiken försvinner i och med det riksdagsbeslutvi skall fatta. Det är även positivt, som säger, har gjort uttalanden om att skall arbeta efter lönsamhetskrav ochinte köpa upp och lägga ned bryggerier. Men problemet är attriksdagen måste bevaka och följa upp hur sädana här uttalanden efterlevs.Skulle i Stället introduceras på börsen ställdes via marknaden, viabörsen, gängse lönsamhetskrav på företaget, och avlastades den nästanomöjliga uppgiften att försöka styra via uttalanden. När detgäller stiftelsens funktion under Investeringsbanken tycker jag Nr 153 ändå att man skall notera alla deönskemål som finns om att den skall stödja Tisdaeenden arbetsmarknaden, den skall stödjabefintliga små bryggerier osv. 24 mai1983 trots välmenande uttalanden, mycketav regleringssamhälle. Man skall gå in och stötta enskilda bryggerier via mer eller mindre politiska beslut. Bryggeribranschen '"' ' någon vare sig kontrollerad eller okontrollerad utslagning av bryggerier. Detfinns i vart fall ingen anledning att redan nu föranstalta om deras hädanfärdgenom någon form av stiftelse i denna speciella bransch. Det är inget specielltmed bryggerinäringen jämfört med många andra näringar i det svenskanäringslivet. Vad avser den utländskakonkurrensen vill jag bara notera att utländsk konkurrens, eller ökande importav bl. a. bryggeriprodukter, ökar när prisnivån drivs upp i . Så harockså varit fallet , då både lönsamhet och priser harstigit inom bryggerinäringen. Detta har naturligtvis lockat in ett antalutländska ölproducenter på den svenska marknaden. Det är alltså ettsjukdomstecken pä marknaden. Det är det dominerande statliga företaget som ihuvudsak är orsaken till den ökande importen. 38IVAR () replik: Lät mig först konstatera att BirgittaJohansson i en passus uttalade sin tillit till oeh att skulle varanågot slags garant för att det här beslutet skulle ge ett sådant resultat somutskottsmajoriteten hade tänkt sig - alltså storfinans och socialism i skönförening, vad det nu kan båda för framtiden. Vem som skall stötta den ene ellerden andre kan man kanske också ta upp en diskussion om. Sedan skyller hon mig för att ha läst på dåligt. Jagtycker att det var angeläget att vi i kammaren fick utrett vadutskottsmajoriteten egentligen menar. Utskottsmajoritetens skrivning är alltsåfull av motsägelser, och man kanske med större rätt skulle kunna säga att dethela är dåligt skrivet. Man säger i det ena fallet, som jag påvisade i mittanförande, att man anser att det inte finns några förutsättningar för någotprivat konkurrensalternativ. Men säger nu att vad manegentligen menar är att stödja de mindre, privata bryggerierna. Det är liksommajoritetens mening. Men eftersom det inte finns några förutsättningar för dem,varför skall man då stödja dem? Vi kunde hålla pä med att analysera vad somstår i majoritetens skrivning, men det kanske inte är särskilt meningsfyllt,eftersom utskottsmajoriteten tydligen menar någonting annat. Helt klart är ivarje fall att det inom , avdelning 11, sombl. a. har uppvaktat utskottet med brev, finns en helt annan inställning tillde här frågorna än vad som åskådliggörs i utskottsmajoritetens skrivning. Ibrevet talar man verkligen både varmt och vackert för de små och medelstorarationella enheterna, som är gynnsamma ur sysselsättnings- och regionalpolitisksynpunkt. De är att föredra framför centrala mastodon-ter. Jag troratt det vore bra om äter en gång försökte att klargöra vadutskottsmajoriteten verkligen menar. Fattar vi beslutet enligt Nr 153 det sätt förslaget ärskrivet på kan vi konstatera, precis som jag sade tidigare. att det innebär ännu ettmycket stort steg mot socialisering av svensk 39 () replik: fortsätter att hävda att det här förslaget rent avskulle gynna de mindre bryggerierna. Det låter nästan som om propositionen inteskulle innebära någon form av koncentration i branschen alls, när man lyssnartill . Men om åtgärderna skall få effekter påöverkapaciteten, om de skall förbättra möjligheterna att konkurrera medimporten på det sätt som regeringen och senare utskottsmajoriteten har sagt,måste de väl ändå innebära några konkreta förändringar, annars hade vi intebehövt diskutera den av utskottsmajoriteten tillstyrkta proposifionen . Hurman än tolkar propositionen, inte går det att få det till att man eftersträvaren minskad koncentrafion. Det går inte heller att ta miste på vart ochBrygginvest siktar med förslaget. Det kommer att bli mycket svårt för mindrebryggerier att stå utanför, har t. ex. VD sagt enligt entidningsintervju. Dess värre är det nog så. Detär riktigt, , att vi medverkade till att Brygginvest kom tillstånd. Men huvudskälet var, i direkt motsats fill vad som sker, att Prippsinte skulle bli större, utan Brygginvest skulle vara något slags katalysatorvid försöken att stärka konkurrensalternativen. har man tyvärr inte lyckatsmed det, inte minst beroende på en uppenbar ovilja från sida, kanskeframför allt när det gällt att hitta lösningar där Falken skulle ingå. I någrafall har Brygginvest kunnat få till stånd samordningar, men vi tror inte attBrygginvest har någon funktion att fylla . Jaghävdar bestämt att det här förslaget inte skulle minska importen avbryggeriprodukter. Jag tycker, som jag sade tidigare, inte heller att importenär särskilt oroande, när det som är fallet handlar om . Ävenom man alltså är mån om att hålla nere importen kan inte en monopolsträvan vararätt väg. Handeln, och i sista hand konsumenten, vill ha alternativ, ochminskar vi utbudet här hemma kommer importen med all säkerhet att öka istället. Anf.40 () replik: Jag skall börja med börsintroduceringen, som enligt vad ochövriga borgerliga partier tror kommer att hjälpa varje företag. I den härspeciella situationen, som även omfattar alkoholpolitiska motiv, vill jag pekapå att även om de inte är så starka nu som de var vid bildande, finns deändå kvar, och vi har sett det som väsentligt att man ur den synpunkten har enkontroll över och att staten har ett ägarengagemang. Närdet gäller de övriga frågorna måste jag säga till att det vi har skrivit i utskottets betänkande menar vi naturligtvis. När jag sade att 113 8 protokoll 1982/83:152-153 Nr »53 finns med i gjorde jaginget stort nummer av det, utan det var Tisdagenden " konstaterande som riktadeuppmärksamheten på att även de privata 24 mai1983 intressenter som finns med i Prippsbör kunna ta sitt ansvar. Jag kan inte se att det på något sätt står i strid med de uttalanden som vi har gjort. Bryggeribranschen Sedan vill jagockså påminna om att vissa delar av det han anklagade mig för attinte tillräckligt ha klargjort finns med i de gemensamma skrivningarna, bl.