prot · G609124 · 1982-12-31 00:00:00 — Den första: Det skall inte råda något som helst tvivel ommin personliga åsikt i frågan. Jag yrkar därför bara klart bifall tillutskottets hemställan. Den andra: Den här frågan är så stor finansiellt att dethade varit naturligt att finansutskottet beretts tillfälle att avge ettyttrande. 53 PER () replik: Fru talman!Till anförande har jag två kommentarer. Den ena är att det är bra att finansutskottets ordförandeansluter sig till majoritetens uppfattning. Den andra är att jag är något förvånad över att den ståndpunkten beträffande remissen. Som den som läser civilutskottetsbetänkande och då speciellt recitdelens avslutning kunnat konstatera har fråganvarit hos finansutskottet, och har givit uttryck för uppfattningar ijust sakfrågan. Frågan väcktes genom en centermotion som remitterades tillfinansutskottet. Det är alltså den som är underlag för det ställningstagande som finansutskottet redovisat i sittbetänkande nr 30 till årets . Det är alltså fel att påstå att finansutskottet inte harfått säga någonting i den här saken. Sedan är det en helt annan sak hurfinansutskottet har förvaltat den chans man hade att uttala sig i sakfrågan. 54 () replik: Vad jag ville säga, Per , var attdet till texten i civilutskottets yttrande i detta sammanhang borde ha fogatsett yttrande av finansutskottet. Vi önskar i inget sammanhang vara någotöverutskott, men vi vill yttra oss i frågor som i hög grad rörsamhällsekonomin. 55 PER () replik: Vi skall väl inte fortsätta att träta omdetta. Faktum är att samma motion som är underlag för civilutskottetsställningstagande också har utgjort underlag för ett ställningstagande ifinansutskottet. har noggrant studerat vad finansutskottet medanledning av sin hantering har skrivit i riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken i och det betänkande som kammaren också har tagit ställning till. 56 (): Man kan möjligen få ett intryck av att dennafråga gäller bostadsstödets inriktning och omfattning, men det är alltså intefallet. Vad vi reservanter tar upp är frågan om hur långivningen tillbostadsbyggandet skall administreras. Det kan vara en nog så viktig fråga. Enligt det förslag som vi reservanter har ställt oss bakomnår man enligt vår uppfattning ett antal viktiga mål. Till att börja medmöjliggörs en avlastning av statsbudgeten, och det kan vara nog såbetydelsefullt. Administrationen vid hanteringen av lånen kan bli enklare, ochdet leder till lägre kostnader för låntagaren. Samma effekt uppnås genom attlångivaren är densamma för alla lån. Därför finns det alla skäl för denbostadskommitté som övergripande arbetar med dessa frågor att ytterligare se påjust den här frågan. delar socialdemokraterna uppenbarligen inte våruppfattning, och det må så vara. Det är ändå litet förvånande att Per OlofHåkansson drar slutsatsen att vår reservation är ett hot mot den socialabostadspolitiken. Jag kan inte finna att frågan har den digniteten. Frågan omhur lånen skall administreras rör ju inte bostadspolitikens inriktning elleromfattning, som jag nämnde. Men när socialdemokraterna inte är överens medoss andra, brukar de ta till paradargumentet, att vad vi föreslår är ett hotmot den sociala bostadspolifiken. Man går inte närmare in på varför eller hurman kan påstå det. Jag ber med dessa ord att få yrka bifall tillden reservation som är fogad vid utskottets betänkande. Nr 124 Anf. 57 PER (): Onsdieen den " talman! Jag har tidigare redovisat i vilka avsnitt somreservationen går 9(1 3pjiloe emot den sociala bostadspolitiken.Jag kan inte se annat, , än att detta också är ett sätt att ifrågasätta bostadsverkets kompetens. Bostadshvssandets ' '' " ifrågasätta det faktumatt bostadsverkets hantering finansierins faktiskt är billigare än dealternativ som står till buds. Jag tror, fru talman, att vi skulle få sämre möjligheter,som jag tidigare sade, att förändra bostadspolitiskt betingade regler via detsystem som de borgerliga förordar än om administrationen ligger kvar hosbostadsverket. Det är helt klart mycket enklare via bostadsverket. Dessutomskulle den föreslagna ordningen leda till mycket stora förändringar och försättet att låneförvalta redan befintlig lånestock. Allt detta sammantaget kanman inte bortse från, . Det här är ingen enkel, teknisktavgränsad fråga, utan den hänger ihop med mycket annat. Det är inte fråga om att göra bedömningar för och . Detta får självklart mycket långsiktiga konsekvenser, och man kan baraspekulera i vad de leder till och . Vi är övertygadeom att ett kreditgarantisystem i moderat tappning inte är bra, om man står fören social bostadspolitik. 58 (): Per drar utomordentligtlångtgående slutsatser när det gäller denna reservation. Allt kan uppenbarligeninrymmas under rubriken hot mot den sociala bostadspolitiken. Här är det intefråga om att förändra förutsättningarna för att få lån, utan det gäller att nåbästa möjliga rationella hantering av detta system. En väg i den riktningen kanman beträda, om man bifaller reservationen. 59 PER (): avvisar också möjligheternaatt rationalisera inom bostadsverket och intar samma ståndpunkt som tidigaredebattörer har gjort i denna debatt, nämligen att bostadsverket saknar förmågaatt rationalisera. Det är en något märklig ståndpunkt. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (konsumentverksamheten vid länsstyrelserna) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 81 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (utformningen av länsstyrelsernaskungörelseannonsering m. Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot50 för reservation 2 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (vissa ökade resurser för kronofogdemyndigheterna) Bostadsbyggandets Utskottetshemställan bifölls med 298 röster mot 16 för reservation 1 av Mom. 6 (anslag till kronofogdemyndigheterna) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avTore , bifölls med acklamation. Mom. 7 (indragning av kronofogdedistrikt) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 67 förreservation 3 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (administrationen m. m. av statens stöd fillbostadsbyggandet) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 143 förreservationen av m. fl. 1982/83:33om vissa datafrågor samt om anslag till statlig rationalisering och revision, m. m. 1982/83:100 delvis) samt 1982/83:35om betalningar till och från staten. 60 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 33 och 35 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedan bådabetänkandena slutdebatterats. Först upptas alltså finansutskottets betänkande 33 omvissa datafrågor samt om anslag till statlig rationalisering och revision, m.m. Vissa datafrågor, m. m. Vissa datafrågor, m. m. 61 (): betänkande 1982/83:33 omvissa datafrågor samt om anslag till statlig rationalisering och revision, m.m. innehåller sex reservationer. Jag kommer att beröra reservationerna 1, 2 och6 och yrkar därför inledningsvis bifall till dessa. Den första reservationen handlar om datadelegationensfortsatta verksamhet, som mina medmotionärer och jag har framfört synpunkterpå i motion 859. Föredragande statsrådet säger i budgetpropositionen,bilaga 2, att datadelegationens uppgifter minskat som följd av attcivildepartementet tillskapats. Detta departement ges uppgifter av stor viktför datapolitiken. Datadelegationen avses få nya direktiv, som preciserar dessarbetsuppgifter till vissa särskilda frågor inom datapolitikens område. Dessa uppgiftersynes vara: 1. attavsluta sitt arbete på teknikupphandlingsområdet, 2. att lägga fram förslag om hur en fortsatt bredutbildning om datafrågorna skall kunna bedrivas, 3. att avsluta och rapportera sittarbete att beskriva utvecklingstendenser inom datateknologin samt 4. att vara ett forum för åsiktsutbyteoch informationsutbyte mellan olika intressenter inom datapolitikens område. Enligt oss motionärer är de aviserade förändringarna avdatadelegationens uppgifter av sådan betydelse att de bör föreläggas riksdagenoch inte genomföras enbart genom en ändring av delegafionens direktiv. Viföreslår därför att regeringen lägger fram ett förslag till ändring avdatadelegationens uppgifter, alternativt att den upphör helt. Majoritetenaccepterar endast första delen i förslaget, medan reservanterna menar att omman nu skall pröva delegationens framtida verksamhet bör det skeförutsättningslöst. Således bör man inte utesluta alternativet nedläggning,vilket majoriteten gör. Enligt min uppfattning finns det inga givna och självklarauppgifter som datadelegationen skall lösa permanent. Enligt uppgift hardelegationen just avslutat ett stort arbete om teknikupphandling, liksom denhar lagt fram förslag till breddutbildning för allmänheten. Tiden bör alltså nu vara mogen för att utvärderadatadelegationens verksamhet, och en utvärdering skall alltid varaförutsättningslös-. Det borde vara självklart för alla! Den andra reservationen behandlar generalplaner förstatliga ADB-system. Behovet av statliga generalplaner på detta område ärmycket stort. Man kan utan vidare säga att en statlig strategi helt och hålletsaknas. Jag har fört fram de här idéerna om generalplaner, som jaguppfattar som mycket viktiga. Vad som sägs om statskontorets roll som samordnare avmyndigheternas rationalisering, administrativa utveckling m. m. gällernaturligtvis bara den Statskontoret sysslar inte med administrativ rationalisering. Nr124 datorisering och utveckling på nationell nivå. Det finns ingen instanseller den myndighet som gör det i , vilket är beklagligt.Och det kan leda till att 20 aoril 1983 vi inte pårätt sätt utnyttjar våra resurser och därmed försitter möjligheter i Vidare vill jag i detta sammanhang påpeka att det kommeratt bli allt svårare att få ny teknik och nya system utifrån. Deninternationella öppenhet som fidigare har funnits på det här området hållerdelvis på att förändras till sin motsats. Detta är bara ett argument, men ettviktigt sådant, för att en samordnande myndighet för alla samhällssektorer börinrättas. Statskontoret riktar som sagt sin verksamhet endast mot den statligasektorn. Det skall statskontoret göra också, men på det nationellaplanet behövs en ny, samordnande myndighet i likhet med styrelsen för tekniskutveckling, STU, på den tekniska sidan. Det är anmärkningsvärt att en sådanmyndighet saknas, eftersom det "administrativa området" i dagsysselsätter betydligt fler personer i än det "tekniskaområdet". Eftersom ingen annan myndighet har till uppgift att pånationell nivå stödja den administrativa utvecklingen har STU delvis tagit uppsådana frågor. Men STU:s intresse har - i och för sig i överensstämmelse medSTU:s uppgift - närmast entydigt begränsats till att insaterna skall leda till"tillverkning av tekniska prylar". Den administrativa verksamhet därdessa prylar, t. ex. datorsystemdelar, skall användas har man visat ringaförståelse för. Insatserna behöver därför samordnas för att de effekter someftersträvas med ADB-teknikens användning skall kunna uppnås. Dessa uppgifterbör alltså anförtros ett särskilt organ. Det kan ske genom att ett befintligt organ får vidgade ochdelvis nya arbetsuppgifter eller genom att ett nytt organ tillskapas. Många ochavgörande skäl talar för att ett nytt organ bör bildas för de här avseddauppgifterna. I reservation nr 6 till betänkandet begärs därför en översyn av gällandeordning. Med det anförda yrkar jag än en gång bifalltill reservationerna nr 1, 2 och 6. 62 (): Datadelegationen kom till 1980, som vi nysshörde, och den har haft i uppgift att försöka få fram principer och riktlinjerför datapolitiken. har föredragande statsrådet i årets budgetproposifionaviserat att man skall komma med nya direktiv för delegationen. Vi har frånfolkpartiets sida funnit det vara litet märkligt, om de nya direktiven baraskulle komma från regeringen utan att får möjlighet att pröva dem.Därför har också en majoritet i utskottet krävt att dessa direktiv går tillriksdagen för prövning, så att vi får möjlighet att diskutera och eventuelltlägga fram ändringsförslag om hur det fortsatta arbetet i datadelegationenskall gå till. Mot denna bakgrund har vi från sida funnit attutskottets skrivning är acceptabel och har därmed godtagit den. Vi harfrån i en partimotion tagit upp den viktiga frågan om 61 Vissa datafrågor, m. m. Vi hävdar att datatekniken i ett liberaltsamhälle skall styras, inte vara styrande. Den skall användas fill att spridamakt och till att ge medborgarna bättre service och förbättrad informafion. Denskall öka allmänhetens insyn och kontroll över myndigheterna och den politiskabeslutsprocessen. står vi helt klart inför en generationsväxling i fråga omdatorerna, från de stora systemen till smådatorer. Det har visat sig att destora centrala datasystemen inte är riktigt så effektiva, i varje fall inte deeffektivaste, om man jämför med de här mindre datorerna, och inte heller är debilligast per prestation. Om man däremot ser på smådatorernas förtjänster kanman konstatera att de är mindre sårbara och, vilket kanske är allra viktigast,ger sociala fördelar. De anställda som arbetar vid datorn har möjlighet attutnyttja den självständigt och känna till datorns arbetssätt, dra nytta av alladess fördelar och inte bara slaviskt följa centralt givna mönster. En annan del av datasamhället gäller problemet hur kundenmöter den nya tekniken. Många känner sig osäkra, för att inte säga oroliga,inför det omänskliga fenomenet datorn. Denna oro ökar kraftigt vid mötet med destora systemen. Kunden uppfattar sig som utanför och tycker sig ha småmöjligheter att kontrollera och rätta fel som finns upplagrade i datorn. Detgår i och för sig att rätta, men det tar ofta , och det kan varanödvändigt att gå via datainspektionen för att korrigera sådana här fel. Innanrättelsen blir utförd kan felet användas åtskilliga gånger och i olikasammanhang till stort men för den enskilde. Med de små datorerna kan rättelserutinernabli enklare och snabbare. Förutsättningen är att personalen är välutbildad pårutinerna och ingriper direkt då fel uppstår. Vi reservanter finner mot denna bakgrund att det ärangeläget att statskontorets rådgivning och upphandling av datorsystem inriktaspå smådatorer. Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 2, 3, 4 och 5. 63OLOF (): Det behövs samordning inom datapolitiken, menden är inte alltid så lätt att åstadkomma. Några av de förslag vi nu behandlarhar berörts i anslutning till den av förra regeringen framlagdapropositionen om socialpolitisk samordning. Frågorna återkommer också ianslutning till den framlagda propositionen om försäkringskassornasorganisation, i varje fall delvis. Förra årets proposition om samordnad datapolitik var ettförsta försök att åstadkomma just en samordning. Underlaget för denpropositionen var i viktiga delar utarbetad i datadelegationen, tillskapad 1980efter initiativ 1979. Eftersom jag hade nöjet att leda arbetet idelegationen från dess tillkomst och till , är jag naturligtvissärskilt intresserad av hur den nya regeringen använder detta instrument. Som redan har sagts här aviserade den nye civilministern ibudgetpropositionen att man i någon form skulle trappa ner verksamheten inom datadelegationen.Han sade att denna skulle vara ett forum för åsiktsutbyte Nr 124 I normalfallet gör ju regeringen vad den vill med den organavdethärslaget,somformellttillhörkommittéområdet, men frågan är 20 aoril 1983 om detta är något normalfall. När datadelegationen bildades angav riksdagenmycket klara utgångspunkter för verksamheten. Vissadatafråsor stod fadder för tilldragelsen och formulerade delegationens uppgiftpå ni m följande, långtgående sätt: "Delegationens huvuduppgift bör vara att bevaka utvecklingen av . datoriseringen, främja kunskapsutvecklingen på området ochföreslå åtgärder för att garantera en positiv utveckling av datoranvändningeni samhället under demokrafisk styrning och kontroll." Delegationens sammansättning preciserades också. Idelegationen skall ingå representanter för partier, arbetsmarknadensparter, kommunförbunden m. fl. Genom sina direktiv blev datadelegationen ettövergripande, policyska-pande organ. Risken är uppenbar att delegationen blirenbart en diskussionsklubb, om den inte får behålla en påtaglig funktion, t,ex. när det gäller att formulera förslag till åtgärder. Det nyacivildepartementet i all ära, men det är bara ett av de departement inomregeringskansliet som hanterar datafrågor. Utan datadelegationen uppstår ensorts vakuum, och sektorise-ringen förstärks. Enligt min uppfattning vore dettaolyckligt, särskilt som det gäller ett område som kräver en helhetssyntvärsöver sektorerna med möjlighet att i ett sammanhang se såväl datateknikenmed dess möjligheter, tillämpning och användning som samhällskonsekvenserna -både de positiva och de negativa. Det är därför glädjande att finansutskottet har kunnatskapa en bred politisk enighet om att regeringen skall återkomma till riksdagenmed ett förslag om datadelegationens framtid. Därmed får vi möjlighet att öppetdiskutera den frågan. Det är också positivt att alternativaförslag, att datadelegationen skall upphöra, avstyrks av utskottsmajoriteten.Därmed klargör majoriteten redan nu att delegationen skall leva vidare. För migär detta yrkande om avveckling något svårförståeligt. Vad är det egentligen somhar hänt , som gjort datafrågorna mindre aktuella i samhällsutvecklingen?Det är ju tvärtom så att ett organ med de uppgifter datadelegationen fick avriksdagen 1979 behövs ännu mer . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i denna del ochavslag på moderata samlingspartiets reservation nr 1 till detta betänkande. I partimotion 1670 har vi begärt attgeneralplaner skall upprättas för stafliga ADB-system. Vi nämner särskiltRS-systemet inom skatteförvaltningen - som f. ö. varit föremål för enomfattande hearing i datadelegationens regi, återgiven i departementsstencilfrån budgetdepartementet, 1981:21 -de statliga redovisnings- och lönesystemen.System S och SLÖR, samt socialförsäkringens ADB-system, som bl. a. behandlatsav den s. k. . Utskottsmajoriteten,bestående av socialdemokrater och kommunister, 63 Vissa datafrågor, m. m. har ingenannan uppfattning än motionärerna beträffande vikten av långsiktiga beslut närdet gäller vidareutveckling av datasystemen m. m. Något annat hade onekligenvarit sensationellt när det gäller de två partier som främst brukar sätta sinlit till politisk planering. Men i detta sammanhang nöjer man sig med planeringgenom myndigheternas försorg. Det politiska vill man inte vara med om. Är dettaverkligen en genomtänkt ståndpunkt? Är avgörande frågor om de statligaadministrativa systemens struktur frågor för förvaltning och byråkrati? Sompolitiker skall vi ta ansvar för människors integritet, systemens sårbarhet,effektivitet, funktion etc, men som det här läggs fram skulle vi inte kunnapåverka systemens struktur och utformning annat än i samband med derasinrättande - vi får alltså något slags förstagångsinflytande. Alla som sysslat med den här sortens frågor vet attbindningarna är långsiktiga, att det i många fall rör sig om tioårsperspektiv.I dag ger den tekniska utvecklingen betydande möjligheter att väljasystemstruktur, vilket redan har varit inne på. Varför skall vi dåsom ansvariga politiker inte kunna använda ett instrument - generalplanen - föratt göra detta i det politiska sammanhanget? Därmed vill jag yrka bifall till reservationerna 2 och 3.Reservation 3 anger vilken inriktning vi vill ge åt generalplanerna försocialförsäkringens ADB-system, RS-systemet inom skatteförvaltningen. System Soch SLÖR inom de statliga redovisnings- och lönesystemen. Vi anser attövervägande skäl talar för en decentralisering av dessa system. Därigenom kankunskaper, påverkansmöjligheter och användarinflytande spridas. Vi kan minska sårbarheteni systemen. Vi får en jämnare fördelning av dataverksamheten, med gynnsammaarbetsmarknadseffekter som följd. I reservation nr 4 begär och enkartläggning av kostnaderna för olika produktionsfaktorer. Vi vet alla attdata- och elektronikutvecklingen har betydande verkningar på arbetsmarknaden.Ingen vet i förväg hur stora effekterna blir, och ingen vet ens i efterhand vadresultatet skulle ha blivit, om samhället inte vidtagit olika åtgärder ellerförsökt påverka utvecklingen. En vikfig utgångspunkt som vi nämner ireservationen är emellertid att förändringar och omställningar måste ske undersocialt acceptabla former. Då behöver vi också ett bra underlag för att kunnaklara det kravet. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 4. Sedan vill jag helt kort instämma i det som om smådatorerna och som återfinns i reservation nr 5. Jag yrkar alltsåockså bifall till reservation nr 5. 64RUNE () replik: undrade om datafrågorna hadeblivit mindre aktuella. Det har de naturligtvis inte blivit, . Dekommer att bli ännu mer aktuella . Men frågan är omdatadelegationens uppgifter kommer att vara lika aktuella som devarit . Om jag inte är fel underrättad har datadelegationen f.n. i mycket stor utsträckning slutfört sitt uppdrag. Man skall alltså nu skaffafram nya direktiv och se vad datadelegationen skallsyssla med i framfiden. Låt mig bara ta upp några punkter. När det gäller arbetet medteknikupphandling lär datadelegationen ha avslutat sitt uppdrag. När det gäller breddutbildning fillallmänheten lär datadelegationen ha lagt fram ett förslag eller ha ett sådantpå gång. De två utredningar som sysslar meddatafrågor och som skall hålla kontakt med datadelegafionen kommer att avslutasitt arbete inom det närmaste halvåret, om jag förstått saken rätt. En mycket viktig faktor att ta uppi detta sammanhang, , är att har tillskapats.Dess uppgift kommer att bli att syssla med övergripande datafrågor och att haansvar för den statliga datapolitiken. Därför anser jag i likhet medreservanterna att man vid en prövning av datadelegationens framfida uppgifterinte skall utesluta den möjligheten att delegationen eventuellt kan nedläggas.Jag vill citera vad reservanterna säger på s. 10 i reservation nr 1 tillbetänkandet: "Utskottet finner det naturligt att även alternativetnedläggning prövas på grundval av den utvärdering av delegafionensverksamhet som förestår." Det är inte sagt att datadelegationen 5A:a//nedläggas,, men jag tycker att denna prövning skall ske helt öppet. I annatfall blir det ingen riktig prövning av delegafionens verksamhet och uppgifter. Vissa datafrågor, m. m. 65OLOF () replik: Jag är naturligtvis part i målet, eftersom jagarbetat rätt mycket i delegationen. Men jag tror att det är viktigt att återgåtill vad syfte var, då delegationen inrättades 1979. Jag citerade endel av det som sedan blev direktiven till delegationen och som återfanns ifinansutskottets betänkande . Det var fråga om väldigt långtgåendeuppgifter. Sedan är det en självklarhet att man efter en viss tidskall utvärdera hur en delegation fungerar. Det ingick också i de tidigaredirektiven att en utvärdering skall ske efter tre . Jag motsätter migverkligen inte det, men jag menar att delegafionen fortfarande har en uppgiftalldeles oavsett tillkomst. En av delegationens viktiga uppgifter är att foga sammanden politiska och den fackliga sfären på det här området. Vi vet alla attdatautvecklingen inte går att styra från någon enstaka punkt i systemet utanatt en styrning förutsätter många parters medverkan. En av grundtankarna bakomdelegationens uppbyggnad var att olika parter skulle kunna komma fill tals, fåinformation, framlägga synpunkter och vara med i förslagsskapande verksamhet idet organet. Den uppgiften har verkligen inte minskat i angelägenhetsgrad underde gångna åren. Men finns det, som sagt, en bred majoritet bakom utskottetsställningstagande i den här delen, och jag har goda förhoppningar om att viskall kunna nå en mera långsiktig lösning för datadelegationen, gärna baseradpå en utvärdering. 5 protokoll 1982/83:124-125 Vissa datafrågor, m. m. 66 () replik: Det är bra att och jag äröverens om att datadelegationens uppgifter behöver prövas.