prot · G60946 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottets talesman rekommenderade etf par fidigare falare att återkommadå vi tar upp själva sakfrågan fiU behandling. Jag skall infe kommentera det påannat sätt än att jag rekommenderar utskoffef atf då litet bättre behandla detsom man här har dolt under förkortningen "m. Granskningav den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av Överläggningenvar härmed avslutad. -Utskottets hemställan bifölls. 28§ Granskning av den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av betänkande 1982/83:9 om revisorers granskning avden ekonomiska uppgörelsen i samband med bUdandet av (förs. 1981/82:8). AnL 186 (): Näringsufskoftets betänkande nr 9 är föranlett av den rapport somriksdagens revisorer har avgivit sedan de utfört granskning av den ekonomiskauppgörelsen i samband med bildandet av . Det kan finnasanledning atf börja med en liten, bakgrundsbeskrivning. Våren1978 beslöt om finansiell medverkan från statens sida vid bildandetav . Grunden för tillkomst var som bekant behovet av enomstrukturering av den svenska handelsstålsindusfrin. Närvi 1978 behandlade defta ärende i var vi i vissa avseenden djuptoeniga. Från den dåvarande opposifionens sida riktades stark krifik mot vissainslag i överenskommelsen om bildandet av . Krifiken gick främst ut på atfavtalet var affärsmässigt ogynnsamt för staten och i samma mån gynnsamt för deprivata intressenterna. Kritikengällde i huvudsak fre punkter. En var fördelningen av aktierna i på statenoch de privata aktieägarna, och . En annan var denstatliga garanfi som Statsföretag skulle få med hänsyn fill de privata infressenfernas rätt aft under vissa förhållanden begära inlösen av sina akfier iSSAB. En tredje punkt var värderingen av de anläggningstillgångar somtillsköts av parterna såsom apportegendom. Somnämndes inledningsvis har revisorer granskat den ekonomiskauppgörelse som träffades vid bildandet av . Den granskningen har gjorts påförslag från näringsufskottet. Granskning av den ekonomiska uppgörelsen i samband medbildandet av revisorernasgranskning har blivit en rapport, där man - i enighet - i allt väsentligtstöder den bedömning som utskottet redovisade vid tillkomst 1978. Det är bara på ett par punkter som man har anmältavvikande mening. När def gäller förvärv av TGQJ-rörelsen från Grängesrikfar revisorerna invändning mot uppgörelsen. På den punkten ifrågasättsstarkt om infe den överenskomna överlåtelsesumman var omotiverat hög. Som framgårav rapporten kan man dock på denna punkt hänvisa fill speciella omständighetersom dikterade uppgörelsens innehåll. När vi nu behandlar revisorernas rapport är oenigheten iutskottet inte alls så påfallande som 1978. Vi är eniga om att i hemsfällaninfe föreslå någon särskild åtgärd från sida med anledning avrevisorernas rapport. Vi är också eniga beträffande revisorernas betänkligheteri fråga om def rekonsfrukfionslån som ingick i uppgörelsen. På den punkten harvi infe någon invändning. Def som skiljer utskottets majoritet och dess minoritet åtär mofiveringen. Socialdemokraterna i utskottet kvarstår vid sin krifik från1978 och går därmed betydligt längre än vad revisorer har gjort isin enhälliga rapport. Utskottsledarriöterna från , moderatasamlingspartiet och folkparfiet kan infe instämma i majoritetens skrivning påden punkten. Vi har därför i en särskild reservafion redovisat den skrivningsom vi anser vara den rätta. Jag ber att få yrka bifall fill denreservafion som finns i betänkandet. AnL 187NILS (): Som har påpekat är def påförslag av näringsutskottet som revisorer har granskat denuppgörelse som träffades mellan NJA, och vid bildandetav . De frågor som kommit upp till granskning är särskiltfördelningen mellan parterna av akfierna i , rätfen för de privataintressenterna att under vissa omständigheter få sina akfier i inlösta avstaten, värderingen av tillskjuten apporfegendom och ersättningen fill Grängesför överlåtelse av dess järnvägsrörelse - TGQJ - fill . Av def fill näringsufskottet överlämnade förslaget framgåraft revisorerna inte har anmärkt mot uppgörelsen förutom vad avser den del somgäller överlåtelsen fill av TGOJ-rörelsen. Därutöver har revisorerna noterat aft upptar 200 milj. kr. av def femåriga rekonsfrukfionslånsom beviljades företaget /och som genom särskildabeslut tillförts bolaget . Revisorerna finner det anmärkningsvärtatf den sista delen av rekonstruktionslånet, 200 milj. kr., disponeratsredovisningsmässigt i bokslutet , trots atf def upptogs påstatsbudgeten för /82. I fråga omden ekonomiska uppgörelsen har revisorerna ansett att ersättning förTGOJ-rörelsen ter sig omotiverat hög. I övrigt har revisorerna inte funnitanledning att anmärka på uppgörelsen. Därom har den av reservafionen avsett ett mildare omdöme än utskoftsmajoritefen. Detär emellertid väl bekant att socialdemokraterna vid bildandet av riktadekrifik mot def materiella innehållet i uppgörelsen. Vi ansåg att statensåtaganden vid bolagsbildningen var av sådan omfattning atf staten borde gesstörre andel av ägarkapifalef. I själva verket förklarade vi aft uppgörelsenhade inslag av bristande affärsmässighet. Vidare riktades krifik mot attregeringen gått med på en för och fördelaktigvärdering av apportegendomen. I riksdagsbehandlingen protesterade vi då motden överföring av värden som gjordes fill de privata intressenterna. Viddagens behandling av ärendet instämmer vi utöver vad revisorerna anfört i dentidigare kritiken mot uppgörelsen. Utskottet går alltså nu längre änrevisorerna i förslaget 1981/82:8. Deansvariga statsråden har emellerfid till följd av utfallet i valet avgått,varför utskottet inte funnit det föreligga skäl att vidta någon särskild åtgärdmed anledning av revisorernas rapport. Enomorganisafion av Statsföretag har också föreslagits av regeringen. Krafttagvill nu till för atf lösa de stora uppgifterna aft utveckla och stärkaföretaget. Detsom har hänt kan med den prövning av ärendet som här har skett i sig tjäna somvägledning när det gäller framtida hantering av liknande uppgörelser. I revisorernas kritik avTGOJ-uppgörelsen instämmer utskottet. OmSSAB:s användning av de 200 milj. kr. som var resterna av rekonsfruktionsplanenför 1978 och det lån på 1 800 milj. kr. som då ställde sig bakom,anser sig utskottet på grund av dels bokföringsnämndens anvisningar, delsutlåtande från auktoriserade revisorer mena att förfarandet inte kan påståsstrida mot god redovisningssed. Somframgår av utskottets redovisning har i särskild ordningbeslutat atf rekonsfruktionslånen skulle få tas i anspråk. Def nu aktuellabeloppet har anvisats av en enhällig riksdag, och därmed förelåg denerforderliga säkerheten för att de 200 miljonerna kunde upptas som en fordran ibokslutet. Mednämnda bakgrund har i denna del etf enhälligt utskott ansett attriksdagsrevisorernas förslag kan läggas fill handlingarna. Def är med alluppskattning av revisorernas arbete, herr falman, som jag äskar bifall fillutskoftets förslag. Granskningav den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av AnL 188 (vpk): revisorers granskning och den överblick man har av bUdandefav gör att man kan dra vissa slutsatser. och fick sina tillgångar högtvärderade vid bildandet. Staten, dvs. Granskning av den ekonomiska uppgörelsen i samband medbildandet av Trots defta fick företagen behålla den lukrativa vattenkraften. Vidare fick - dvs. i slutändan skattebetalarna -betala de privata bolagens varulager med etf högt pris. När betalningen fördessa varulager var klar var def dags för en av intressenterna. StoraKopparberg, atf hoppa av, i det läge när behövde kapital fill rörelsen. Dåhade fåft full pott. Skattebetalarna hade räddat konkursboet,bolaget hade fåft betalt för varulagret, han fick behålla vattenkraften ochslapp fa ansvaret för framtiden. Den höga värderingen av apporfegendomen utnyttjar Grängesnu fill utpressning mot staten. På denna grund vill man nu ha en miljard och utlösas urSSAB för atf göra ett aluminiumsmältverk i . Skattebetalarna kan iförlängningen få stå för alla kostnaderna, medan storkapitalet klarar sig.Grunden är alltså . Def är också bara att konstatera aft skattebetalarna fåttbetala TGOJ två gånger. Övervärderingen av de privata tillgångarna i avtalet äroskäligt hög och har fått ett alldeles för stort inflytande i fortsattautveckling, infe minst på konsortialavfalet. Det finns skäl aft dra lärdomar av SSAB-hisforien, infeminst när det gäller det som händer nu med specialstålet, där man håller på attfå ett liknande förlopp. Infe minst måste man fundera över den grundlag vi har,som förhindrarsamhällef aft gå in och fa ett samhällsekonomiskt ansvar för enhel näring. Den nuvarande industriministern har sagt i detta aktuellafall att han infe har medel i sin hand. Jag hoppas aft han skaffar sig demedlen. I annat fall kan, på grund av nuvarande lagsfiftning, storfinansenbedriva utpressning och få oräffmätigt stora ekonomiska fördelar, som i falletSSAB. Ansvaret för utvecklingen i och för aft de privatabolagen har skott sig på skattebetalarnas bekostnad faller naturligtvis tungtpå den regering och det statsråd som aktivt medverkade till denna uppgörelse. Jag skall nöja mig med atf instämma iutskottets krifik av denna uppgörelse. AnL 189STURE (): Def har redan erinrats om bakgrunden tilldetta granskningsärende. Def var, som def nu har sagts , näringsutskoftetsjälvt som hos revisorerna begärde atf man ur statens synpunkt skulle granskaden uppgörelse som ledde fram fill bildandet av . Defta arbete pågick under1981. Jag vill göra bilden något mer fullständig genom atf tala om gången iärendet. framlade revisorerna resultatetav denna granskning för . Först nu - snart etf år senare, när vinärmar oss 1983 - har näringsutskoftet avgivit sitt betänkande till riksdagen.Under mellantiden har fåft en annan riksdagsmajorifet och en nyregering. och bytehar ägt rum på industriminisferposten. Revisorernas utredningsmaterial omfattar ca 80 trycksidor.Granskningen av denna förhandlingsuppgörelse har givit fill resultat atfrevisorerna riktar en klar anmärkning på en punkt. Def gäller statensersättning till Grängesbergsbolagef vid övertagandet av TGQJ-rörelsen.Revisorerna -som är eniga - är hårda i sin kritik och slår fast att de privataintressenterna fick en oskälig ersättning för apporfegendomen. Revisorerna framhåller att erhöll en gottgörelse iform av en revers på 343 milj. kr. - alternativt 480 milj. kr. ompensionsskulden medräknas - och skriver: "Värdet för del av dennaverksamhet torde från företagsekonomisk synpunkt starkt kunna sättas ifråga." Näringsufskoftets majoritet instämmer i krifiken, medanutskottefs borgerliga reservanter är överraskande milda. De stryker över medhartassen och skriver atf revisorerna rikfar "någon invändning motuppgörelsen". De borgerliga reservanternas glidning i språket ger en bildav vissa intressebindningar och hur värderingarna skiftar - jag tänkerfortfarande på . Så här långt är utskottsmajoritefen enig med revisorerna.På övriga punkter anser näringsufskottet att revisorernas slutsatser irapporten "genomgående framstår som obestämda". Utskottsmajoriteten slår däremot på icke redovisadegrunder fast "att staten fick en för liten andel av aktiekapitalet, attbestämmelserna om rätt fill inlösen av aktier var alltför fördelakfiga för deprivata intressenterna och aft dessa också på ett oskäligt sätt gynnades genomvärderingen av de anläggningstillgångar som de tillsköt fiU def nyabolaget".. Enligt revisorerna uppstår def ofta delade meningar om etfförhandlingsresultat , även om uppgörelsen som i detta fall- visserligen medytterst knapp majoritet - godkänts av . Ytterst bUr def här fråga ombedömningar och politiska värderingar som faller utanför de rent revisionellauppgifter som riksdagsrevisorerna har att sköta. Mot den bakgrunden är detförvånande att inte näringsufskottet, i anslutning fill revisorernas utredning,vill ge regeringen fill känna sina egna krifiska synpunkter, vilka dennuvarande riksdagsmajoritefen sannolikt skulle ansluta sig till. Utskottetsyrkande slutar märkligt nog i atf såväl revisorernas granskningsrapport som deegna synpunkterna skall läggas fill handlingarna! Utskoffef far även upp frågan om redovisningen avrekonsfrukfionslån. Revisorerna har infe fört fram denna fråga för riksdagensprövning, utan endast tagit upp den i förbigående på s, 63 igranskningsrapporten. När nu näringsutskottet har tagit upp denna fråga ochställt den under prövning borde enligt vår mening resonemanget byggtsut genom en fylligare skrivning. blir tyvärr beslut ett slagstolkning av bokföringsnärtindens anvisningar om vägledning för framtiden. Jag skall inte gå in på de olika faserna i denna fråga, dåden finns beskriven i revisorernas utredning. Det är emellertid märkligt aftutskottet kan försvara de bokföringsåtgärder som fidigare vidtagits i dettaärende. Jag har svårt atf tro atf bokföringsnämnden kan godta att medel sorn ärbeslutade för en Granskning av den ekonomiska uppgörelsen i samband medbildandet av Granskningav den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av period får tillgodoräknasen annan. Näringsutskottetsbeskrivning av hur den tidigare regeringen agerade mot bakgrund av riksdagenskonkreta beslut i defta ärende är, enligt min mening, en fråga som bordeintressera konstifufionsufskotfet i dess granskningsarbe-fe. På grund av den ofillfredsställande handläggning som näringsutskoftetgjort i denna fråga försätts vi socialdemokrafiska revisorer i ett svårt läge.Det logiska hade varit att vi i detta ärende lagt ner våra röster. Men medtanke på risken att resultatet av en sådan röstning skulle kunna bli atf denborgerliga reservafionen bifalles, kommer vi - och enbart av denna anledning -att rösta med utskottet. I detta anförandeinstämde (). AnL 190 (): Det är uppenbarligen den s, k, klämmen i betänkandet som främst harväckt den irritation som ligger fill grund för anförande.Riksdagens språkbruk är i sitt ändlösa flöde på ett område infe bara ordkargtutan fastmer torftigt. Utskotten saknar i stort sett formell möjlighet atf i enslutkläm uttala vad de egenfiigen avser. Jag anser aft något annatadministrativt uttryckssätt borde övervägas i . Desom är nya, förhoppningsfulla mofionärer kommer snart att märka aft motionernakan vara sådana som t. ex, är så bra eller så omfattande aft utskottet intehelt kan sätta sig in i ämnet - det är givetvis ett teoretiskt fall förnäringsufskottet. Resultatet bUr en slutkläm med avslag. En mofion kan vara såbra att myndigheter har tänkt på samma sak och börjat verka i mofionensriktning, Def bUr då avslag med mofiveringen atf någonfing redan är på gång.Motionen kan vara så förutseende att en utredning redan har tillsatts, och iklämmen blir def avslag, Mofionen kan vara så bra att utskottet förutsätter attregeringen prövar frågan, och slutklämmen blir avslag. Motionen kan möjligenvara bra men så väl inspelad i systemet atf den infe kan avslås, och då måstedet bli bifall i slutklämmen. Vidare kan motioner vara bra, och de avslås dåmed en vänlig skrivning. Eller också är mofioner dåliga i olika nyanser, och dåavslås de givetvis. Införrevisorer har svenska folket en inrotad respekt, som naturligtvis slår igenompå dess folkvalda ombud. En revisorsanmärkning som ges fill känna på enbolagsstämma är en allvarUg sak för exempelvis en verkställande direktör. SturePalm och jag har lång erfarenhet av KU:s rapporter, som med ogillande eller -ve och fasa! - med gillande lagts tUl handUngarna här i kammaren. Detär inte så - def vet vi väl - att betänkanden infe läses avregeringen om inte slutklämmen innehåller orden "ges regeringen tillkänna". Tvärtom skrivs många beställningar in i betänkanden i form av att"utskottet förutsätter att, , , ", trots att def i slutklämmen äravslag i någon form. Ett exempel härpå finns i def betänkande vi skall behandlahärnäst, nr 10, där det i sista stycket sägs: "Def bör kunna fömfsäffasatt regeringen utan särskildbegäran från sida allsidigt överväger industristödefs omfattning ochutformning," Och ändå gäller det en framställning om avslag. Attge en ny regering till känna en erinran som denna, av engångskaraktär, somgäller en fidigare regering, har utskoffef därför funnit vara väl kraftigt,Defta kan på sitt sätt också vara ett svar till , AnL191 (): I mitt inledningsanförande redovisade jag att oppositionen 1978 varstarkt krifisk när det gällde framför allt tre punkter i den ekonomiskauppgörelsen vid bildandet av . På två av de punkterna har revisorerna infehaft någon anmärkning att göra. På den tredje punkten, nämligen värderingen avanläggningsfillgångarna och då främst TGOJ, har revisorerna ansett atf värdetsafts för högt. Ändåhar revisorerna en något försiktig skrivning. De konstaterar aft man väl fårförutsätta atf uppgörelsen närmast får anses inrymma ett inslag avnäringspolitiskt stöd. Def är möjligt att def var orsaken. Orsaken kan också havarit den aft def var rätt besvärligt atf åsäfta TGOJ-rörelsen ett rätt ochriktigt värde när man skulle upprätta avtalet. TGOJ-rörelseninnehöll som bekant en järnväg, som kanske var rätt svår att värdera. Just idet läget, 1978, gick järnvägsrörelsen inte med vinst, det är jag väl medvetenom, rrien bara fidigare hade just järnvägen inom TGOJ-rörelsen variten strålande affär. Jag känner väl fill def, eftersom järnvägen i sinnederända, om jag får uttrycka mig så, drar fram genom det län där jag har minhemvist. QmTGOJ-rörelsen hade fillämpat samma frakttaxor för rrialmtranspor-terna som SJgjorde, skulle järnvägen inom TGOJ-rörelsen ha varit en strålande affär även1978. Def är alltså infe heller alldeles tvärsäkert att den biten avuppgörelsen var så negafiv för staten. Dettaär nära nog den enda punkt där revisorerna har varit krifiska, men de har ävendär uttryckt sig med viss försiktighet, och det har funnits anledning att göradet. Granskningav den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av AnL 192 (); ' Herr talman! TageSundkvist fortsätter att gå med hartassen över det här materialet. Def är ingettvivel om att ni reservanter ser mycket mildare på uppgörelsen rned änvad revisorerna gör. Desenaste inläggen styrker bara vår uppfattning aft frågan bör ha intresse förkonsfitufionsutskottet vid en granskning av hur den förra regeringen hanteradefrågan. Överläggningen varhärmed avslutad. Utskottetshemsfällan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 163 röster mot136 för bifall fill utskottets hemsfällan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservafionen av m.fl. Statligt stöd tiU industrin 29 § Statligt stöd till industrin Föredrogs näringsutskoftetsbetänkande /83:10 om statligt stöd fill industrin (skr, 1982/83:33, förs,1982/83:4), AnL 193 (): Den flora av statliga stödformer tillindustrin som vuxit fram är mycket svåröverskådlig, Def harvarit skälet för revisorer att göra en omfattande kartläggning av deolika stödåtgärderna. Revisorerna föreslår atf hos regeringen begären samlad översyn av industristödet och därutöver vidtar olika samordnings-ochreformåtgärder som angivits i åtta klart angivna punkter. Granskningspromemorian, som varit föremål för en omfattanderemissbehandling, fick ett genomgående positivt mottagande av såväl LO somTCO, Även anslöt sig i väsenfiiga delar fill revisorernasförslag, I de åtta punkterna har revisorerna framfört olika förslagoch begärt atf en samlad översyn bör ske av industristödefs administrafion ochutformning i syfte att bl, a, begränsa antalet stödorgan och stödformer, atfett register införs över stödföretagen samt att en ökad samordning och en merändamålsenlig strukturering sker av informafionen beträffande den internationellaekonomiska, tekniska och handelspolitiska utvecklingen. Vidare föreslås att en förteckning upprättas övervikfigare informationskällor i vad avser utvecklingen på dessa områden och atten sammanställning görs ur de förslag som framkommit vid de senaste årensomfattande näringspolifiska utredningsverksamhet. Dessutom behandlas åtgärderför bättre överblick på def handelspolifiska området, Näringsufskottet har i def betänkande som nu haratf behandla levererat en mer allmänt hållen skrivning och avstått från att meringående behandla revisorernas åtta konkreta punkter. Utskottet hänvisar fillatf vissa inifiativ har tagits av oUka organ och skriver i sitt yttrande:"Det bör kunna förutsättas att regeringen utan särskild begäran frånriksdagens sida allsidigt överväger industristödets omfattning ochutformning," Det är det svar som utskottet ger på det här arbetet. Ett par motioner, som väckts i dessa frågor, får enUknande behandling. Utskottet föreslår aft såväl revisorernas förslag sommotionärernas yrkanden stoppas i samma säck och därmed läggs fill handUngarna.Detta sätt att behandla en omfattande utredning, som gjorts av revisorerna,verkar en aning bekvämt, och det är med viss förvåning som revisorerna tar delav denna behandlingsordning. Jag vill erinra om, att när 1979 beslutade atffackutskotten skulle få fillfällen att ta ställning till de förslag somriksdagens revisorer avsåg atf gå vidare med till regeringen, var meningen atfufskoffen skulle bli delaktiga i granskningsverksamheten och genom atf dela medsig av sin sakkunskap ge ökad tyngd åt dessa framställningar fill regeringen.Riksdagen var på def klara med att en sådan ordning skulle innebära, somframgick av förra ärendet, en viss fördröjning i behandlingen av de olikaförslagen, mén ansåg det ändå vara av värde om gav uttryck för sinmening. Ingen räknade väl med atf vissa utskott rutinmässigt skulle sättastämpeln "Till handlingarna" på dessa förslag. Det var absolut interiksdagens mening med det beslut som fogs 1979, Med hänvisning fill def anförda kommerledamöterna i revisionen i händelse av en efterföljande votering atf lägga nedsina röster. Stadigt stöd tiU industrin I detta anförande instämde (), JohnJohnsson (s), (), (), (), HolgerBergman (s), (), (), (), (), (), (), () och Wivi-AnneRadesjö (s), ' AnL 194 (): Jag förstår av dessa instämmanden frånriksdagens revisorer aft man anser aft näringsufskottet har behandlat den härrapporten med nonchalans. Jag försäkrar dock aft det inte varitnäringsufskoftets avsikt atf behandla frågan med någon nonchalans. Det var definte heller i fråga om det förra ärendet, där vi inte föreslog aftskriva till regeringen. Orsaken till aft vi stannat för ställningstagandet aft viförutsätter ätt regeringen tar del av detta material utan några särskildaåtgärder från sida är atf frågan har aktualiserats på andra sättunder tiden. Jag kan hänvisa fill att begärde en redovisning frånregeringen över de industripolifiska stödåtgärderna , Denredovisningen kom den borgerliga regeringen med , Iredovisningen redogörs i stort sett för vad som anförts i den rapport somrevisorerna har avgivit. Av de åtta åtgärdspunkfer som revisorerna har föreslagithar en del fillgodosetts genom verksamhet som redan pågår. Det betyder alltsåaft åtskilliga aktiviteter har tillgodosett de krav som revisorerna haraktualiserat. När redovisar att de två motionerna i ärendethar fått samma nesliga behandling som revisorernas förslag, finns def kanskeanledning att konstatera att de båda motionerna går i var sin riktning. Den enamofionen tyckte atf man inte skulle fa särskilt stor hänsyn fill vadrevisorerna har sagt, under det att den andra mofionen underströk derasuttalanden. Vid behandlingen av detta ärende har vi på samma sätt somnär def gäller förra ärendet haft i åtanke att den regering som nuskall skriva till och anmäla saker och ting fill infe är den regering somrevisorerna avsåg när de utformade sina förslag. Ett enigt utskott har ansettatt det nu inte finns anledning för aft vidta några särskildaåtgärder. Vi förutsätter atf regeringen ändå följer denna fråga. Statligt stöd tiU industrin AnL 195 (): Bara en kommentar i all korthet, I def. förraärendet förklarade utskottet aft revisorerna hade en mycket allmänt hållenskrivning. Det var utskottets skäl för att infe gå in på våra olika punkter. I detta ärende har vi angivit åtta åtgärdspunkter iförhoppning om aft våra förslag då kanhända skulle få en mer seriös behandlingi utskottet.