prot · G609110 · 1982-12-31 00:00:00 — 16 § Svar på fråga 1982/83:337 om finansieringsvillkorenför offshore-konstruktioner har frågat industriministern omregeringen avser att vidta åtgärder för att förbättra finansieringsvillkorenför offshore-konstruktioner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Som bekant har regeringen förelagtriksdagen en proposifion om varvsfrågorna. I denna proposition föreslås olikaåtgärder för svensk varvsindustri, bl. a. ett fortsatt men begränsat statligtstöd. I propositionen behandlades ocksåfinansieringen av offshore-anläggning-ar. Det är riktigt att räntan förfinansiering av sådana anläggningar fill följd avinternationella överenskommelser höjts från till f. n. Dennahöjning har som säger föranlett oro hos svenska leverantörer avoffshore-anläggningar att de inte skall kunna erbjuda konkurrenskraftigafinansieringsvillkor vid försäljningar. I propositionen erinras därför om attdet föreligger möjlighet till gynnsammare finansieringsvillkor än eljest om ettpåvisbart anbud från ett utländskt varv ger anledning till en s. k. matchning. 62KERSTIN (): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. De nya finansieringsregler som gäller sedan november månadför de svenska beställare som via fartygskreditnämnden vill finansierabeställningar vid svenska varv kommer att drabba offshore-sektorn hårt. En ränta på är bra mycket mer än vad en ufländskbeställare behöver betala. Räntan i det fallet blir densamma som den som gällerför beställning vid utländska varv. Det gäller också för svensk beställare vidutländska varv. Räntan blir då betydligt lägre, vilket medför svårigheter försvensk varvsnäring när det gäller att konkurrera. Efter detatt jag framställt min fråga har regeringen lagt fram sin s. k. varvsproposition,proposifion 1982/83:147. Den lösning på problemen som statsrådet föreslår ipropositionen måste betraktas som en mindre god lösning. Det handlar alltså ommöjligheten fill gynnsammare finansieringsvillkor om ett påvisbart anbud frånett utländskt varv finns. Den s. k. matchningen är inget eftersträvansvärt sättatt lösa problemen på. Detmåste vara bättre att ha generella regler, som beställare och leverantörer, ochinte minst regeringen, kan följa. Regeringen slipper då den grannlaga uppgiftenatt från fall till fall bedöma graden av angelägenhet. Minfråga är alltså: Anser statsrådet att man skall arbeta på att få till stånd enräntesats som medger en förmånligare behandling när det gälleroffshore-plattformar och beställningar vid svenska varv? Jag vill endast säga, Kersfin , att regeringen nu har lagt framsitt förslag och att det skall bli föremål för behandling i utskott ochriksdag. Därutöver har jag alltså inget att meddela. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1982/83:98 fill kulturutskottet /83:125 Bil. 1 punkt 3 till civilutskottet iövrigt till försvarsutskottet Bil. 2 till socialutskottet Bil. 3 tilltrafikutskottet Bil. 4 till finansutskottet Bil. 5 punkt 1 fill kulturutskottet iövrigt fill utbildningsutskottet Bil. 6 till jordbruksutskottet Bil. 7 tillarbetsmarknadsutskottet Bil. 8 fill civilutskottet Bil. 9 fill näringsutskottet1982/83:147 Bil. iövrigt fill näringsutskottet /83:151 och 153 till civilutskottet 18 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:2249 tillcivilutskottet 1982/83:2250 tillförsvarsutskottet 1982/83:2251 punkterna 2och 5-7 till arbetsmarknadsutskottet 19 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /83:32 och 34 Nr 110 betänkanden1982/83:23 och 24 den betänkanden1982/83:25 och 28 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /83:14 och 15 betänkanden /83:12 och 16 20 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptassocialförsäkringsutskottets betänkande 14 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 21 § Anmäldes och bordlades Propositioner och skrivelse 1982/83:117 Erkännande ochverkställighet av österrikiska domar på privaträttens område 1982/83:129 Vissa studiesocialafrågor (hälsovård för högskolestuderande, gymnasieelevers resor ochåterbetalning av studiemedel) 1982/83:132Politiska sekreterare i kommuner och landstingskommuner 1982/83:133Ändring i aktiefondslagen (1974:931) 1982/83:136 Ändring i lagen(1968:576) om stadshy-potekskassa och omstadshypoteksföreningar 1982/83:137Radiotidningar m.m. 1982/83:148Ändring i lagen (1982:942) om 1982/83:152 Ändringar i lagen (1963:633)om biskopsval, lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord 1982/83:154Ändring i lagen (1980:2) om finansbolag, m. m. 1982/83:155 Överlämnande avallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning 1982/83:156 Godkännande avtilläggskonvention till utlämningskonventionen mellanSverige och Förenta Stater 1982/83:157Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. 1982/83:158Åklagarväsendets regionala organisation m. m. 1982/83:160Vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. 1982/83:161Ändring i civilförsvarslagen (1960:74) 1982/83:162Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 22 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:2252av och 1982/83:2253av Per m. fl. Riktlinjerför (prop. 1982/83:119) 1982/83:2254 av . 126 1982/83:2255 av ochUlla-Brin 1982/83:2256av m. fl. 1982/83:2257 av m. fl. Kommunalekonomiskafrågor (prop. 1982/83:90) 5april 1983 1982/83:2258 av m. fl. 1982/83:2260av Bo Finnkvist 1982/83:2261av m. fl. 1982/83:2262av och 1982/83:2263av m. fl. 1982/83:2265av m. fl. 1982/83:2266av. m. fl. 1982/83:2267av Per 1982/83:2268av och 1982/83:2269av och 1982/83:2270av m. fl. 1982/83:2271av m. fl. 1982/83:2272av m. fl. 1982/83:2273av m. fl. 1982/83:2274av m. fl. 1982/82:2275av m. fl. 1982/83:2276av m. fl. 1982/83:2277av Per m. fl. Utvecklingi (prop. 1982/83:120) 1982/83:2278 av m. fl. 1982/83:2280av Per och 1982/83:2281av m. fl. 1982/83:2283av i och 1982/83:2284av m. fl. Underrätternassammansättning m. m. 1982/83:126) 1982/83:2285 av m. fl. 1982/83:2286av tredje vice talman m. fl. 1982/83:2281av m. fl. 1982/83:2288av Hans Nyhage och 1982/83:2289av m. fl. 1982/83:2290av m. fl. Åtgärderför tekoindustrin, m. m. 1982/83:130) 23§ Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:27 Vissa anslag under huvudtiteln dess verk m. m. jämte motioner (prop. 1982/83:100 delvis och förs.1982/83:17) 1982/83:33Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1982/83:96)1982/83:34 Beskattningen av ideella föreningar m. m. 1982/83:35 Vissaföretagsskattefrågor m.m. 1982/83:22 Anslag inomsocialdepartementets verksamhetsområde, såvitt avserallmän hälso- och sjukvård (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:23 Anslag tillomsorg om äldre och handikappade m. m. 1982/83:100 delvis) Utbildningsutskottetsbetänkande /83:19 Antalet skoldagar under läsåret 24§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1982/83:105 av () till statsrådet om fritidspraktikernas verksamhet: Enligt förslag i proposition 1976/77:116 beslötriksdagen att offentligt anställd läkare som bedriver fritidspraktikfr. o. m. och i första hand fram till skulle fåansluta sig till försäkringen under förutsättning att han har heltidstjänst ioffentlig vård. Ett tidigare gällande villkor om att arbetsgivaren skulle haavböjt ökad tjänstgöring på s. k. särskild arbetstid togs därmed bort. Genomändringen beräknades antalet besök hos fritidspraktiker öka från ca 200 000till 300 000. Vid beslutet anförde socialförsäkringsutskottet att utskottetutgick från att anslutningsreglerna skulle omprövas om förslaget skulle fåandra effekter än som förutsatts. Sedanår 1982 har antalet fritidspraktikter ökat väsentligt. Enligt de uppgifter jagfått ökade antalet besök hos fritidspraktiker till 400 000 . Prognoservisar på att ökningen fortsätter och att antalet besök kanbli inemot 600 000. Detkan noteras att intresset för fritidspraktik ökade ungefär somriksförsäkringsverket gick ut med ett meddelande till försäkringskassorna omatt man inte som tidigare skulle lämna årliga uppgifter till taxeringsmyn- digheterna om vilken ersättning som utgått till privatavårdgivare från försäkringen. Enligt vad jag erfarit grundade sig borttagandetav denna upplysningsskyldighet på en överenskommelse mellanriksförsäkringsverket och . Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefrågor till statsrådet : Ämnar regeringenvidta någon ändring av de nuvarande villkoren för fritidspraktikerna att bhanslutna till sjukförsäkringen med anledning av att förutsättningarna förriksdagsbeslutet inte längre uppfylls? Övervägerregeringen att höja den del av arvodet för läkarbesök hos fritidspraktiker sompatienten själv betalar? Ämnarregeringen vidta någon åtgärd för att med hjälp av de uppgifter om utbetaladeersättningar m. m. som finns hos försäkringskassorna få en bättre kontroll avprivatpraktiserande vårdutövares inkomster? Hur serstatsrådet på fritidspraktikernas verksamhet ur planerings- ochtillsynssynpunkt? 1982/83:106 av () fill arbetsmarknadsministern om byggarbetslösheten i : Under en rad år harbyggarbetslösheten i legat på en klart oacceptabelt hög nivå.Under den borgerliga regeringsperioden urholkades arbetslöshetsförsäkringen såallvarligt att många fick akuta försörjningsproblem. Den socialdemokratiskaregeringen har höjt ersättningen, men många familjers ekonomi är redan skadad.Vad som behövs nu är arbeten. Enligt länsarbetsnämndens prognos kommer det att ifebruari 1984 finnas arbete för 361 byggnadsarbetare på den reglerade sektorn ipågående och planerade projekt. Detta skall jämföras med motsvarande siffra1980 då den var 1 680, eller med siffran då den var 1 160. slutsats blir att av 3 200byggnadsarbetare som står till arbetsmarknadens förfogande kommer 1 300-1 400att vara arbetslösa . I motion 1982/83:2078 ges en kortfattad, men ganskaheltäckande bild av byggbranschens problem. Där skisseras också vissa idéer omtänkbara projekt. Ingen av de idéer som väckts av ledamöterna på Dalabänken harvunnit stöd, varför problemen kvarstår olösta. Mot dennabakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder planerar arbetsmarknadsministern att vidtaför att möta den väntade extrema arbetslöshetssituationen för byggnads- ochanläggningsarbetare i ? 1982/83:107 av () tilljustitieministern om ökat rättsskydd för barn vid insemination: slog fastatt en pojke som fötts efter insemination inte har någon far, då mannen sommodern var gift med när hon inseminerades vägrade ta på sig faderskapet närparet skildes. Den här domen ställer i blixtbelysning vad som händer när denmedicinska forskningen börjar praktiskt tillämpas på områden som har med livetsursprung att göra, innan samhällsmoral och lagstiftning tagit ställning till delångsiktiga konsekvenserna. Det kan inte vara rimligt att barn skall kunna födas iSverige utan att man -med nu gällande praxis - skall kunna fastställa vemfadern är. Ett barn har rätt att få veta vem som är dess fader så långt det ärpraktiskt möjligt. Det kan aldrig vara riktigt att tillåta att barn kommer tillunder sådana omständigheter som direkt förhindrar att faderskapet blir känt. Inseminafion är ett mycket känsligt område. Självklart möjligheten känts som en stor befrielse för många barnlösa par. Menfortfarande är det en ny företeelse. Vi vet väldigt litet om vad som händer närde här barnen blir stora, om föräldrarna skiljer sig, osv. Därför är det ytterst angeläget att en lagstiftning kommertill stånd, som antingen förhindrar insemination eller gör det möjligt att fastställa vem som är den biologiska fadern. ' Är justitieministern beredd att skyndsamt föreslå enlagstiftning som skyddar barnens rätt till att få veta vem som är denbiologiska fadern vid insemination? 1982/83:108av () fill justitieministern om psykologisk terapi för mänsom har dömts för våldtäkt: Det har presetiterats enundersökning om män som våldtagit kvinnor. I den studien framgår det tydligtatt våldtäktsmännens bakgrund är mycket mörk - det finns klara samband medförhållandena i barndomen, vilka gör att männen reagerar med rädsla ochaggressivitet gentemot kvinnor. som samhället alltmer förstått vilkenförödmjukelse det är för kvinnor att bli våldtagna och man därför i dagbetraktar våldtäkt som ett mycket allvarligare brott än tidigare, måste viockså få de män som begår våldtäkt att aldrig göra om sitt brott. Eftersomvåldtäkt är ett mycket allvarligt brott måste det också dömas därefter. Men detär synnerligen viktigt att de män som begått våldtäkt under sin strafftid, ochockså efteråt, får genomgå ordentlig analys och behandling. Om männen inte fårnågon psykologisk behandling är risken mycket stor för att de upprepar sinabrott, eftersom de bakomliggande orsakerna knappast förbättras genom enbarttraditionell fängelsevistelse. Kommer justitieministern att ta initiativ till att de mänsom döms för våldtäkt också får psykologisk terapi? 1982/83:109 av () till finansministern omvissa skatteomläggningar: Många gavs intrycket att den stora"skattereform" som beslutades av 1982 skulle leda till attflertalet inkomsttagare skulle få sänkt skatt. Resultatet skulle åtminstone blien omläggning inom ramen för ett oförändrat skattetryck. Vi vet nu aft så inte blir fallet. Skattebeslutet 1982leder i stället till att nästan alla får höjd skatt. blir det totala utfallet att skatterna stiger medungefär jämfört med tidigare gällande regler. Det beror påatt som marginalskatterna sänks urholkas inflafionsskyddet. Dessutominförs en avdragsbegränsning och en ny löneskatt. Effekterna blir större. Totalt leder"skattereformen" detta år till att skatterna sfiger med ungefär 5miljarder kronor. Till detta kommer att de kommunala skatterna kan väntasstiga bl. a. till följd av regeringens ekonomiska politik. Såväl devalveringensom höjningarna av moms och arbetsgivaravgifter ökar kommunernas kostnader. För flertalet inkomsttagare blir det alltså höjda skattersåväl 1983 som 1984, som reallönerna sjunker. I den allmänpolitiska debatten varnadestatsministern för att de beslutade marginalskattesänkningarna skulle kunnaomprövas, om utfallet av avtalsrörelsen inte framstod som acceptabelt sett urregeringens synpunkt. Liknande synpunkter har förts fram av LO. Skulle regeringen ompröva marginalskattesänkningarnainnebär det att den enda del av "skattereformen" som leder till sänktskatt urholkas. Inkomsttagarna får ännu högre skatt, och de negativa effekternaav de höga marginalskatterna kvarstår. Ett led i "skattereformen" var att en s. k.allmän löneavgift på har införts från . Denna skatt bidrartill en kraftig ökning av arbetskraftskostnaderna. Tillsammans med effekternaav tidigare avtal och utfallet av årets avtalsrörelse torde de komma att ökamed 1983. Därmed förtas en stor del av effekten av 1982 årsdevalvering. Konkurrenskraften försvagas, vilket motverkar ett förbättratsysselsättningsläge. Det synes i det perspektivet vara orimligt att fullföljatanken på att "finansiera" skatteomläggningen genom ytterligare ökadearbetsgivaravgifter. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor fill finansministern: Kommer regeringen att fullfölja debeslutade sänkningarna av marginalskatten? Är regeringen beredd vidta någraåtgärder för att motverka de stora skattehöjningar som 1984 blir följden avinkomstskattereformen? Kommer regeringen att föreslå enhöjd beskattning av arbetskraft även 1984? Nr 110 25 § Meddelande om frågor 5 aoril1983 Meddelades att följande frågorframställts Meddelande om '" '"''" 1982/83:390av () till jordbruksministern om åtgärder för att förhindra försäljning av kvicksilverbetat djurfoder: är det förbjudet medkvicksilverbetat foder i . Men är vad vissa tidningar betecknar somen ny giftskandal under upprinnelse. Det gäller försäljning av importeratdjurfoder som kan misstänkas vara kvicksilverbetat till lantbrukare iVästsverige. Jag villdärför fråga jordbruksministern: Avser jordbruksministern vidtaga några åtgärder för attförhindra att kvicksilverbetad råvara säljs till foder? 1982/83:391 av () till utrikesministern omutvandringen av judar från : har utvandringenav judar från minskat drastiskt trots att många fortfarandeönskar utvandra till andra länder. De flesta utvandrar till , ochAustralien, en mindre del till . Men oavsett vart utvandringen går är deten mänsklig rättighet att utvandra om man önskar bosätta sig i ett annat land. Med hänvisning till det anförda önskar jag att tillutrikesministern få ställa följande frågor: Hur harutvandringen förändrats ? Hur harregeringen agerat till förmån för de judar i som önskar utvandra? Är regeringenberedd vidta några vidare åtgärder i denna fråga? 1982/83:392 av (vpk) till kommunikationsministern om förbud mot användningen av besprutningsmedlet Karmex80: Nya forskningsrön visar att Karmex80 utgör en större miljörisk än man tidigare känt till. SJ har efter dessa nyarön beslutat inställa besprutningen av ett antal järnvägssträckor, dock ejalla. Bandelar inom bl. a. och kommuner kommer attbesprutas med Karmex 80 innevarande år. SJ borde ha dragit en enda slutsats av de nya forskningsuppgifternaom Karmex 80, nämligen att inställa all besprutning av banvallar med dettamedel. Jag villfråga kommunikationsministern: Tänker regeringen ta initiativ till att förbjudaanvändningen av Karm- ex 80? 1982/83:393 av () till statsrådetGertrud om påbyggnadsutbildning inom långtidssjukvården: Antalet patienter med ålderdementbeteende har successivt ökat på långvårdssjukhusen. I dagensläge finns enligt vissa undersökningar 25 000 personer med ålderdement beteendeinom den somatiska långtidssjukvården, 12 000 på ålderdomshem, 6 000 inom denpsykiatriska vården samt 20 000 i egna hem eller servicebostäder. Man harberäknat att det 1985 finns 71 000 personer med ålderdement beteende. Av erfarenhet vet vi att ju bättre utbildning personalenhar desto kortare vårdtider får man. Långvården är en relativt ny specialitetoch ett eftersatt område. Patienternas mest elementära behov är inte enstillgodosedda enligt vad som framkommit i en doktorsavhandling som gjorts avIngrid Heiden-borg. WHO uttalar i sitt program när det gäller vård av äldreatt påbyggnadskurser för sjuksköterskor som skall arbeta inom detta områdeskall utarbetas. Är sjukvårdsministern beredd att verka för att förbättradekunskaper om de speciella problem som finns inom långvården tillgodoses, genomatt sjuksköterskor som skall arbeta i ledande ställning inom somatisk långtidssjukvårdges möjlighet till påbyggnadsutbildning? 1982/83:394 av (c) till utrikesministern omen kärnvapenfri zon i : En kärnvapenfri zon i är enviktig del i det svenska nedrustningsarbetet och i arbetet på ettkärnvapenfritt . Enligt tidningsuppgifter har från regeringens sidaförklarats att tanken på denna zon har lagts på is. Detta strider helt motriksdagens 1981 uttalade intentioner, på den föregående regeringens strävandenoch mot en utbredd uppfattning i landet företrädd av bl. a. organisationer somarbetar för fred och nedrustning. Mot dennabakgrund vill jag fråga utrikesministern: Är regeringen beredd att arbeta vidare för en kärnvapenfrizon i enligt intentioner? 1982/83:395av () till jordbruksministern om vattenbruk: Enligt samstämmiga uppfattningarfrån många instanser bör "vattenbruk" kunna bli en näring i Sverigesom skulle kunna sysselsätta ca 2 000 personer redan omkring 1990. Detta harman ansett sig kunna förutspå bl. a. genom att studera de anläggningar somnågra handlingskraftiga pionjärer startat och driver . Mot denna bakgrund blir man därför bestört, när man bl. a.i tidningen får erfara, att ett par av de skickligaste ochinitiativrikaste pionjärerna i hotas av att bli berövade sinaodlingsmöjligheter på grund av "klantig" handläggning avtillståndsfrågan. I ett rättssamhälle borde det vara otänkbart, att någon somstartat en näring med erforderliga tillstånd hotas av ekonomisk ruin, därföratt gör en annan bedömning. I vart fall om maninte samfidigt tilldelar odlarna nya lämpliga vatten, som säkrar en planeradutveckling av företaget och tryggar sysselsättningen för företagarna och derasanställda. Mot denna bakgrund ber jag om kammarens tillstånd attställa följande fråga: Vilka åtgärder överväger jordbruksministern för atteliminera verkningarna av här ifrågavarande åtgärder från naturvårdsverketsamt förebygga liknande händelser ? 1982/83:396av () till kommunikationsministern om innebörden av vissorganisationsförändring inom postverket: Vårriksdagen 1976 godkände med visstvekan en av postverket föreslagen ändring av bl. a. den regionala indelningen.Postverkets motiv för organisationsförändringen var, att man därigenom skullekunna åstadkomma en ökad delegering av beslutanderätt till främst lokal nivå.Man beräknade också, att den administrativa personalen skulle kunna reducerasmed i centraladministrationen och i den regionalaförvaltningen. Såvitt jag vet har varken den regionala indelningen fullföljtsenligt förslaget eller de utlovade personalreduktionerna uppnåtts. Det är därför med största förvåning jag har tagit del avpressuppgifter, att den administrativa personalen kommer att minskas på lokalnivå, bl. a. genom reducering av nuvarande 59 förvaltningsområden till 33regionkontor. Att låta den kvalificerade personalen öka i centralförvaltningensamtidigt som den minskas på lokal nivå kan inte leda till annat än en ökadcentralisering av för allmänheten väsentliga beslut och står alltså i strid med1976 års beslut och löften. Med anledning härav anhåller jag om kammarens tillståndatt ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar kommunikationsministern vidtaga föratt se till att postverket infriar löften om ökad delegering av beslut tilllokal nivå samt personalreduceringar inom centralförvaltningen? 26 § Kammaren åtskildes .