prot · G609145 · 1982-12-31 00:00:00 — Ett sådant klarläggande skulle vara avstort värde för det gotländska näringslivet. Trädgårdsnäringen är en annan värdefull del av gotländsktnäringsliv. Denna närings framtid har utretts under förre jordbruksministernAnders ledning, och nuvarande jordbruksministern har utlovat ettregeringsförslag under innevarande år. Ur gotländsk synpunkt är det angeläget attregionalpolitiskt stöd kan utgå till byggandet av växthus på samma villkor somgäller för kommunala industrihus. Det är min förhoppning att en kommandeproposition innehåller förslag i den riktningen. bör redan nu geregeringen till känna att sä skall bli fallet. I annat sammanhang har jag under dettariksmöte talat för förslag om utveckling av vattenbruk, försök med vind- ochvågkraftverk samt ett rättvist transportstöd till kommunikationerna mellanGotland och fastlandet. Detta tillsammans med en garanti för attskatteutjämningsbidrag och transportstöd inte tilläts att urholkas är viktigainslag i den helhetsbild som måste formas för att det på skall kunnages sysselsättning och bostad ät alla som vill leva sitt liv där. Jag yrkar bifall till motion 1046. 32 BONILSSON (s): Regionalpolitiken är uppenbarligen en av deviktigaste frågor som har att behandla. Det beror kanske på att dethär finns speciella möjligheter för oss riksdagsmän att ta upp den egnabygdens, kommunens eller regionens olika problem, framför allt när det gällersysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken. Min uppgift i den här debatten äremellerfid att något kommentera några av de reservationer som finns med iarbetsmarknadsutskottets omfattande betänkande 1982/83:23; det gällerreservationerna 5, 13, 14 och 16. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanunder de berörda momenten, vilket innebär avslag på dessa reservationer. I reservation 5, av och ,tar man upp frågor om decentralisering med utnyttjande av ny teknik som framförallt gäller användning av datatekniken för att skapa nya arbeten i Norrlandsinland. Här verkar egentligen alla vara överens. I proposition 120 om åtgärder föi anmäls planerpå att inom loppet av två bygga upp SIGA:s verksamhet i malmfälten, såatt sysselsättning kan beredas för ytterligare 250-300 personer. Utskottsmajoritetensskrivning är också så positiv som den med nu kända fakta kan vara. Det verkarvara någon form av klåfingrighet av att just i den frågan reserverasig, då alla parter tycks vara eniga i sakfrågan. I utskottets skrivning stårdet på s. 32-33: "De utvecklingsmöjligheter som de båda motionernaaktualiserat har emellertid sådant intresse ur regionalpolitisk synpunkt attutskottet dessutom räknar med att de kommer att uppmärksammas av den nya regionalpolitiskautredningen och att utredningen i det sammanhanget även överväger det behov avkomplettering av stödformerna som kan föreligga." Här kan tilläggas alltdet positiva som sagts i denna fråga i debatten i går om . Till dettaskall naturligtvis också fogas att vi räknar med att parlamentarikerna i denregionalpolitiska utredningen ser till att bevaka också dessa frågor i detfortsatta utredningsarbetet. Den moderata reservationen 13 är en följdreservation tillreservation 1, och jag konstaterar att denna i sak redan är avklarad av vårordförande, . Här kan jag bara ytterligare påminna om att vi,dvs. alla partier, tycks vara överens om att arbetsmarknadsläget i Norrbottenstår i särklass i landet. Som en följd härav prövar vi nu också nedsättning avsocialavgifterna just i Norrbottensområdet. Med det sagda yrkar jag bifall till utskottetshemställan under mom. 23, vilket innebär avslag på reservation 13. I reservation 14 av krävs att Timråkommun skall inplaceras i stödområde C. är det ju så, att förendast sedan efter noggrann prövning antog en nystödomrädesindelning. Dessutom har den nya regionalpolitiska utredningen nysspåbörjat sitt arbete, och jag utgår ifrån att frågorna om inplacering istödområde för olika regioner och kommuner kommer att prövas ytterligare idetta utredningsarbete. Att i detta läge ta fram en kommun för särbehandlingär naturligtvis både ogörligt och orealistiskt. Detta resonemang gäller också andrakrav på inplacering av orter i stödområde. Utskottet har behandlat detta pä s.44. I reservation 16, också från vpk, krävs ett åtgärdsprogramför och . Här vill jag påpeka att detpågår ett synnerligen akfivt länsplaneringsarbete, som syftar"till enindustriell utveckling såväl i länen som i berörda kommuner. En del av deuppslag som kommer fram i motionerna och i reservation 16 kan f. ö. med fördeltas med i detta arbete, som har till mål att komma till rätta med problemen iområdet. Låt mig i det sammanhanget citera landshövdingen iGävleborgs län, , som har sagt: "Inga kan såsom vi avgöra varde verkliga problemen finns och hur stödmedlen från de statliga myndigheternaskall användas." 5 protokoll 1982/83:145-147 Nr 145 Får jag erinra om att regeringenhar fördelat betydande medel till Onsdagenden utvecklingsinsatser i de olika länen,till 26,4 milj. kr. 11 mai1983 ''" 16,4 milj.kr. Dessa medel kan, som jag tidigare nämnt, komma till användning för det arbete med åtgärdsprogram m. m. som Regionalpolitik aktualiseras i reservation 16. Fårjag dessutom tillägga att alla delar av landet just ,bl. a. genom sina riksdagsmän, kräver att regeringen skall görautvecklingsprogram för deras kommun eller region. Detta är, som alla förstår,varken möjligt eller särskilt meningsfullt. Efter demisslyckade borgerliga regeringsåren och den internationella lågkonjunkturenbehövs nu en allmänt offensiv politik i kombination med en aktivregionalpolitik, där sysselsättning och inte svångremmar kommer i första hand.Vi socialdemokrater är på väg att genomföra en sådan politik. En rad åtgärderhar redan satts in, såsom devalveringen och flera räntesänkningar. Ett annatexempel på detta är den proposition om utveckling i som behandladesi går, och det finns flera exempel. Och satsningarna kommer att fortsätta mednya åtgärder för att främja sysselsättningen. Det framgår bl. a. avkompletteringspropositionen. Alla dessa åtgärder främjar naturligtvisutvecklingen även i mindre utsatta regioner. Men om vi skall uppnåregionalpolitikens mål, måste vi också ha kraft och förmåga att stärka dentotala sysselsättningen i landet. Med dessa argument yrkar jagavslag på reservation 16. Låt mig bara med några ord också ta upp det särskildayttrandet nr 4 av , som gäller sänkning av arbetsgivaravgifterna iSorsele och . Det är förvånande att , som för bara elvamånader sedan var utskottets ordförande, inte såg till att genomföra sittförslag i samband med behandlingen av regionalpolitiken vid förra riksmötet.När han nu inte ville eller kunde klara detta , är det väl ioch för sig rimligt att sädana frågor får prövas av den nya utredningen. Menjag utgår ifrån, efter att ha lyssnat till diskussionen i utskottet, att allavettiga förslag inom området också tas upp till prövning och bedömning, medeller utan särskilda yttranden. vill jag bara kort nämna att situationen påarbetsmarknaden är svår också i regioner och landskap som tidigare under långtid har varit förskonade frän större problem. I är antalet arbetslösa ca 30 000, och härtillkommer nedskärningen på i , som innebär ytterligare ca 900friställda. I har vi under de borgerliga regeringsåren förlorat 4000 arbetsfillfällen, och detta enbart genom statliga beslut. Får jag i det här sammanhanget nämna att isitt inledningsanförande tog upp Finans och pä något sätt tog ät sig äran för detta bolag. Det är ju på det sättet att Finans kom till därför att en socialdemokratisk motion i anslutning till varvspropositionen det året yrkade på 100 milj. kr. för att utveckla nya produkter i . Det var alltså en socialdemokratisk motion som låg till grund för pengarna, och sedan är det kommunen och facket som har kommit med 66 förslag till hur Finansskulle utformas. är det också i gång med stor framgång. Medfolkpartiets medverkan är det väl sä, att Finans ordförande iefterhand har gått in i folkparfiet. Han har gjort en fin insats, det vill jaggärna framhålla. IBlekinge, vårt grannlän, är situationen också mycket allvarlig, vilket på ettutmärkt sätt belyses av bl. a. i motion 2154. Detta kommer hansäkert att själv utveckla vidare. Även sydligaste har alltså storaproblem på arbetsmarknaden. Meddet sagda vill jag understryka vikten av att det förs en aktiv regionalpolitikmen också betydelsen av en allmänt offensiv industri- ocharbetsmarknadspolitik, en socialdemokratisk politik med det långsiktiga måletatt alla som vill och kan arbeta också skall få fillgång till ett arbete. Jag yrkar bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan och avslag påreservafionerna 5, 13, 14 och 16. Anf.33 () replik: Jag skall inte ta mer ära åt mig för de insatser som har gjorts påregionalpolitikens område än som kan tillskrivas mig utifrån sakliga synpunkter- och jag fäller inget omdöme om det. F. ö. var själv inne på att geberöm åt folkpartistiska insatser i just detta fall. Förslagetom tillkomsten och utformningen av Finans låg i linje med deintenfioner som hade, och vi var öppna för att ställa oss bakomdetta förslag i utskottet. Det kan inte sägas att det alltid finns en sådaninställning vid mottagandet av förslag när socialdemokraterna har ledningen. Sedanslängde ur sig detta opreciserade påstående om att de borgerligaåren var sex misslyckade är - ett påstående som hör hemma i debatter ovärdigadenna kammare. Vad tänker på i regionalpolitiken, när han talar omde sex misslyckade borgerliga åren, för det är den som vi diskuterar ? Denfrågan bör han ge ett svar pä här. tog upp en punkt i det särskilda yttrande som jag har fogat fillbetänkandet. Jag har ingen mer synpunkt att anföra än det som står där. kan läsa det särskilda yttrandet en gång till - jag står för det. Det kunde vara intressant att höra om Bo Nilssontycker att det hade varit angeläget att dra fram någon av alla de 65 punktersom socialdemokraterna pläderade för , eller var det bara onödigaframstötar som kom från socialdemokraternas sida? 34 BO ()replik: Bara kort: efterlyste exempel på den misslyckadeborgerliga politiken. Jag skall bara ge två exempel, som f. ö. redan har nämntsi debatten här . Närde borgerliga lämnade över regeringsmakten till oss socialdemokraterfanns det 170 000 arbetslösa. har man också debatterat situationen iNorrbotten, som, såvitt jag förstår, är värre än någonsinefter dessa borgerliga år. Jag menar att detta är tillräckligt för att tala omatt de sex borgerliga åren har varit misslyckade år. 35 () replik: kan alltså inte ge ett enda exempelsom gäller regionalpolitiken, utan hämtar exemplen frånarbetsmarknadspolitiken. Om den kan sägas att arbetslösheten , liksom denvar , är av ungefär samma storlek som , däsocialdemokraterna hade regeringsansvaret i kanslihuset, nämligen kring 3,5 %.Skillnaden mellan nu och då är att det var en låg siffra som vi lämnade efteross, medan det socialdemokratiska resultatet 1972 var en toppsiffra iförhållande till läget i och andra jämförbara länder. har kunnat bekämpa arbetslösheten bättre än andrajämförbara länder, inkl. de socialdemokratiskt styrda. Därför säger jag till BoNilsson samma sak som jag sagt förut: Man skall vara litet ödmjukare när mankommer med sädana här påståenden - och också vara beredd att ge något exempel,innan man slungar ur sig dem i denna kammare. 36 (): Arbetsmarknadsläget har blivit det störstaproblemet för oss över hela vårt avlånga land, så också för oss i Bohuslän.Framför allt har regionen omkring drabbats särskilt hårt och kräverspeciella insatser för att inte situafionen skall bli katastrofal för enskildamänniskor, kommunerna och länet över huvud taget. har i sin partimofion angående regionalpolitikenvelat ge förord för generella medel framför selektiva, dvs. medel som verkarmed marknaderna i stället för emot. Man bör således genom generella insatserskapa så goda förutsättningar för vanlig företagsamhet som möjligt. Som exempelpä generella medel kan anges sänkning av socialförsäkringsavgifterna,transportstöd och glesbygdsstöd. har t. ex. i sin motion med anledning avkompletteringspropositionen anvisat ytterligare 150 milj. kr. tillregionalpolitiskt stöd och regionala utvecklingsinsatser, att användas av resp.länsstyrelse pä sätt som denna finner lämpligast. Därigenom utnyttjas också denlokala kunskapen om näringslivet på bästa sätt, i motsats till vad som blirfallet med socialdemokraternas mera centralistiska tänkande. Allt behöver intestyras från ! Erfarenheterna tyder pä att de bästa effekterna avstatliga medel erhålls, om åtgärder planeras och utförs i samverkan mellan detprivata näringslivet och kommun, länsstyrelse, utvecklingsfond m. fl. Därförhar jag i min motion 2345 föreslagit att staten tar inifiafiv till att skapasådan samverkan i . En sådan samverkan kan t. ex. resultera i satsningar påturism och fiske, som är betydelsefulla näringsgrenar i regionen och som bordekunna bli ännu mer betydelsefulla. De som varuppmärksamma såg själva vad den samverkande turistnäring- en iBohuslän gjorde här utanför vårt riksdagshus för att göra Nr145 känt som turistlän. Detta var en samverkan mellan turistnäring. den kommuner och landsting. Devalveringarnabåde 1981 och 1982 har ju medfört att det nu är mycket billigareatt semestra i än på många andra håll i världen. Jag tycker att Regionalpolitikdet verkar som om den nuvarande regeringen inte tillräckligt aktivt harpropagerat och aktiverat sig utomlands för att få hit turister frånkontinenten. Turismen skall ses som en näringsgren som många andra som krävermarknadsföring för att kunna expandera. Fisket är en viktig näring i och behöver alltstöd. Många är de människor som ägnat ett strävsamt liv åt detta så värdefullayrke. Många är de som fått se meningslösheten i vitögat när fiskegränsernasnörpts åt, när andelarna fisk som de fått fiska blivit mindre och mindre ochförtjänsterna lägre och lägre. Det är inte så svårt att förstå den hopplöshetsom fiskarna känner när de tvingas dra sig tillbaka eller lägga ner. Fisketborde fortfarande vara en stor näringsgren, det borde fortfarande ha enframtid. Men fiskenäringen behöver hjälp och stöd . För att utveckla näringslivet krävs en rörligarbetsmarknad. Det är då konstigt att regeringen föreslår att man skall höjabensinskatten och kilometerskatten. Detta slår ju, som vi alla vet, särskilthårt i glesbygden och i alla områden som har långa avstånd. Det måste vara avsevärt bättre, om manunderlättar arbets-pendling än om folk går arbetslösa eller tvingas flytta. Att resa kollekfivt är inte alltid det lättaste. Det kanvara rätt sä besvärligt, inte minst i . Därför har jag i olika motionertagit upp problemet att få mer fart på järnvägen i detta län i vad det gällersåväl norra som södra . behövs som komplement tilllandsvägstrafiken. Det finns mycket man kan satsa på i , om man villgöra något åt arbetsmarknadsläget. Så t. ex. har jag tillsammans med någrakolleger i en trepartimotion motionerat om att "bygga samman" Öckerökommun och dess öar för att göra det lättare för öckeröborna att ta sig framoch tillbaka inom sin egen kommun - ett sätt att pröva möjligheterna attersätta båt- och färjetrafiken med ett brosystem. Man skulle t. ex. kunna prövaatt finansiera ett brobygge på kapitalmarknaden. skulle både staten ochkommunen spara pengar i form av lägre driftkostnader. Men tyvärr ställde varkentrafikutskottet eller majoritet upp på detta förslag. E 6-an genom hela behöver byggas ut ochfärdigställas. Egentligen är det en skam att en så hårt trafikerad Europavägskall få se ut som den gör på många ställen. För att underlätta för människornabehövs det fler broar till många av öarna. Ett nytt tingshus i äroundvikligen nödvändigt, måste få byggstart och komma i gång. Många är de projekt som här skulle kunnaräknas upp i vad det gäller . Jag vet att det för mänga andra län kan göras samma uppräkning. Man har där samma besvärliga situation som vi har. Men, fru talman, , och framför allt , har genom flera samverkande faktorer råkat i ett mycket svårt arbetsmarknadsläge. tyvärrinte slutet på detta . Fler företag kommer pä grund av de nedläggningar somnu görs att senare få det besvärligt, om inte insatser görs nu för att rädda såmycket som möjligt. Jag hoppas därför att riksdag och regeringskall göra allt som står i deras makt - och litet till - för att sätta fillresurser, så att dé som lever, bor och arbetar i även ifortsättningen får göra det. 37 (vpk): Den industri- och arbetsmarknadspolitiskasituationen i har, sedan vi diskuteradeden senast, ytterligare försämrats. Länets två basnäringar skär fortfarande nedarbetsstyrkan. Det är storfinansens s. k. strukturrationaliseringar som blintslår mot kommuner och människor. Man talar om lönsamhet och livskraftigaföretag. Men man talar aldrig om människan, den arbetslöse och hans ellerhennes familjemedlemmar. hade bolagsstämma, och ett antalaktieägare beslutade att utdelningen skall vara . Sammanlagtdelades 90 milj. kr. En av stämmodeltagarna, verkställandedirektör , företrädde 1 150 420 aktier. En 88 885 aktier. Det var alltså inga små summor som dessa två personertilldelades genom denna bolagsstämma. Det handlar om människor som inte lagtner något som helst produktivt arbete i verksamheten, men som ändå tilldelarsig miljonbelopp. Utanför lokalen demonstrerade en del av arbetare,nämligen de som riskerar att bli arbetslösa eller permitterade. De krävde attdessa pengar i stället för att användas till aktieutdelning skulle gå tillsatsningar för att skapa nya jobb i . Nog är ett sådant krav bådemoraliskt och samhällsekonomiskt klokt. Men herrar , ,m. fl. var naturligtvis inte intresserade - ingen hade väl hellerväntat sig detta. De tänker fortsätta att strukturrationalisera, och de tänkerfortsätta med utlandsinvesteringarna, därför att de vill ha en än störreutdelning på sina enorma aktieinnehav. Det är anledningen fill att man tänkerlägga ner verksamheten i och . Vad intresserar det dessa herrar omhundratals, ja, tusentals arbetare ställs utan arbete? Ingen - utom möjligenmoderaterna - vågar väl hävda att de har något som helst socialt ansvar. och aktieägare säger att det är nödvändigtatt fortsätta att strukturrationalisera. Eftersom marknaden är dålig måste mantyvärr avskeda människor, sägs det. Vi menar att det är nödvändigt att slåtillbaka mot sådana påståenden och visa att det verkligen är möjligt inte baraatt behålla jobben i dessa två företag utan också att utöka antalet jobb. Men det kräver naturiigtvis vissa åtgärder. För det förstabör man bredda handeln till att också omfatta tredje världen och desocialistiska länderna. För det andra måste man kraftigt begränsa dessa tvåföretags utlandsinvesteringar. Det är helt orimligt att tillåta ochSKF att fortsätta verksamheten i exempelvis och och en delandra fascistdik-taturer i . övriga åtgärder för att utveckla de nämndastorindustrierna, exempelvis åtgärder inom forskning och utveckling, kommerHans Petersson i att utveckla närmare i samband med att hanredogör för kraven i motion 2075, som handlar om Bergslagen. Vi har i flera motioner konkret angett hur svenskstålindustri skall kunna utvecklas och ge arbetstillfällen för fler människor.Frågorna om skogen och skogsindustrin, som är länets andra viktiga basnäring,kommer att behandlas av kammaren . Jag skall därförinte nu gå in pä någon argumentation för de konkreta förslag vi har när detgäller att utveckla den näringen, utan jag väntar med det till den debatt somskall föras i . Jag skall nu gå över till att säga några ord med anledningav min motion nr 2070, i vilken jag yrkar på nödvändiga åtgärder och förslagför ett industriellt och sysselsättningspolitiskt program för Söderhamnskommun. Jag har i motionen konkretiserat några åtgärder som bör ingå i ettsådant handlingsprogram, nämligen följande: börutvecklas till ett träkemiskt centrum för tillverkning av olika kemiskaprodukter. Produktionen avoblekt massa i bör behållas och förädlingssidan byggas ut. Söderhamnsregionenbör komma i fråga vid utlokalisering eller nylokalisering av statlig industri-och förvaltningsverksamhet. Ericssonkoncernenbör åläggas att svara för ersättningsjobb till - jag vill tilläggaockså till , där man nu tänker skära ned mycket kraftigt när det gällerarbetsstyrkan. Skogsavfallbör tillvaratas för energiändamål. Hela har, som jag sagt tidigare, storaarbetslöshetsproblem. I har nedläggningar av industrier skett imycket stor omfattning och hitfills under 1980-talet.Dessutom har vi nya varsel om industrinedläggningar. Massaindustrin iMarmaverken är nedläggningshotad liksom massaindustrin i . En av devärsta "industridödarna" i är Stora Kopparberg.Dess bolagsherrar går fram med en hänsynslöshet mot de anställda, kommuninvånarnaoch länet som egentligen borde vara straffbar. Vänsättersfabriken i i lades nedi slutet av . lovade då att de flesta som blev utanarbete skulle få ett sådant i , där bolaget skulle installera ettjournalpappersbruk i anslutning fill den befintliga massaindustrin. Ingentingav detta har blivit verklighet. tänker man dessutom lägga ned massaindustrini och ställa ytterligare flera hundra personer i arbetslöshetsköerna. Man säger från aktieägarnas sida att detta är nödvändigtför att upprätthålla ett livskraftigt näringsliv i kommunen. Det ärnaturligtvis struntprat. Vad det handlar om är att man lägger ned livskraftigaföretagsenheter och koncentrerar produktionen till ett fåtal enheter för attytterligare öka sina vinster. De som får betala detta kalas för ett fåtal är Jag tycker att det är ett rimligt krav ätt låta de anställda ta övermassaindustrin i , om inte vill driva den vidare. Detär nämligen en enhet som inte går med förlust. Då borde det vara ensjälvklarhet för den nu sittande regeringen att vara med och underlätta dettalöntagarägande genom att garantera det ekonomiska, underlaget underinkörningsperioden. Ericssonkoncernen är lönsam. Om nu vissa delar avproduktionen plockas bort, skall företaget ha skyldighet att ersätta dessa medandra produkter. Det gäller bl. a. enheterna i och . När detgäller Ericssonkoncernen så bör dess alltmer svällande utlandssektor bantasner. Man bör ta hem en del av sin produktion i bl. a. , Sydafrikaoch och förlägga den till och . Utskottet avvisar de fem konkreta förslag som vi harframställt i vår motion om . Jag tycker inte att Bo Nilssonsargumentation gick utöver vad utskottet har sagt. Det finns ingenanledning för mig att acceptera era argument. Man kommer ju ändå inte ifrån attdet måste vara regeringen och som har det övergripande ansvaret förhur man skall industrialisera det här landet i fortsättningen och försökamotverka den avindustrialisering som storfinansen håller på med. Att sedan sköter planeringen i länet ochtilldelas medel härför är naturligtvis en självklarhet. Men regeringen ochriksdagen kan ändå inte komma ifrån sitt ansvar. Det är vad de har gjort underalla dessa år, och det är också därför som den nuvarande situationen haruppkommit. och utskottet menar väl ändå inte att det är som skall stoppa utlandsinvesteringarna? Det måste , såvittjag förstår, göras på riksplanet. Ni får framföra litet bättre argument för attvi skall kunna acceptera era skrivningar. Lät mig också säga några ord om förslaget frånsocialdemokraterna i om att placera in i stödområde C.Det är ett acceptabelt krav som också har ställts av centerpartietsrepresentanter i . och i har väckt enmotion därom. Men vad händer? Jo, efter att ha motionerat springer dessa herraroch damer ifrån sina krav. Utskottet har avstyrkt era yrkanden i motionen.Accepterar ni det? Tänker ni slåss för motionen och yrka bifall till den? Vadsvarar ni, , i , i Gävleoch , ? Hur tänker ni göra? Det kräver ett svar. Inte minstkräver länsinnevånarna det. Ni fick stor publicitet när ni motionerade ijanuari.