prot · G609160 · 1982-12-31 00:00:00 — sade en gäng att somliga människor tycksanse atf näringslivet är ett rovdjur som bör skjutas, andra att det är en kosom skall mjölkas så mycket som möjligt, medan det i själva verket är en hästsom drar hela lasset. Åtgärder vidtas som försvårar näringslivefs möjligheterfill expansion och -vad värre är-försvårar dess möjligheter att hälla uppesysselsättningen. Att i dagens allvarliga situation med hög arbetslöshet,framför allt bland ungdomar, ytterligare höja den allmänna arbetsgivaravgiften,dvs. skatten på arbetskraft, kommer att sätta sina spår. Småföretagarna, som sämånga talar vackert om och sätter sin lit till, drabbas som vanligt hårdast.Det var ju hos dem som de nya arbetstillfällena skulle skapas. Det är inte statligt stöd som det svenska näringslivetbehöver. Nej, det är atf den ekonomiska politiken och politiken på andra förnäringslivets funktionssätt vikfiga områden utformas på ett sådant sätt attkostnadsläget i förhållande till andra jämförbara länder förbättras ochkonkurrenskraften på det sättet stärks. Det snabbt ökande stödet fill industrin har berott på sjunkande lönsamhet, dålig soliditet och drastisktförsämrad internationell konkurrenskraft. Denna för näringslivet negativautveckling är ju till stor del en följd av den politik vi själva fört. Vårt kostnadsläge har höjts snabbt och dramatiskt. Denhitfills förda sfödpolitiken har bidragit till att fördröja och försvåranödvändiga strukturförändringar. Vi moderater vill understryka - ännu en gång- att det krävs en Nr 160 generellt inriktad politik medsikte på atf sä långt möjligt avveckla den den selektiva sfödpolitiken. 31 mai1983- " talman! Vi måste spara, ochspara . Jag skall kort beröra ett par moderata reservationer i anslutning fill Näringspolitik näringsutskottets betänkande 1982/83:34 om vissa anslag inomindustride- fyj partemenfefs område. I reservationnr 1 anser vi att branschråd och liknande organ ären stor och kostnadskrävande organisafion. omgåendesöka avveckla dem och för redovisa denna Vi moderater anser i vår reservation 2 att den del avkommittéanslaget som regeringen anslår till den verksamhet som expertgruppenför forskning om regional utveckling (ERU) bedriver är klart överdimensionerad.Med en lämplig anpassning av sin ambitionsnivå och genom samarbete medkommittén om det regiönalpolifiska stödet till näringslivet bör ERU:s andelkunna minskas med 2 miljoner. Reservafion nr 12 behandlar anslaget fill branschfrämjandeåtgärder. Här föreslår vi i vår gruppmotion 2007 att ett reservafionsanslag om10 milj. kr. anvisas, en besparing med . i jämförelse medregeringsförslaget. Reservation 18: STU spelar en betydelsefull roll när detgäller att främja den tekniska utvecklingen. Vi anser att STU:s verksamhetskulle gynnas av en närmare anknytning fill utanförstående vetenskapligainstitutioner och industriell kompetens. En bättre samordning av näringslivetsoch samhällets forskningsinsatser mäste kunna ge kostnadsbesparingar. Vihemställer med anledning av vår partimotion 1588, yrkande 2, och vårgruppmotion 2007, yrkande 25, aff anvisar ett reservationsanslag av600 milj. kr., en minskning i förhållande till regeringens förslag med 10,5milj. I reservation nr 20 som berör Styrelsen för tekniskutveckling: Utrustning anser vi mot bakgrund av statens behov av besparingaratt det vore rimligt om utmsfningsanslagef infe höjs. Ett bättre och ökatutnyttjande av utrustning och tjänster hos bl. a. de tekniska högskolorna börundersökas. STU skulle också i ökad omfattning kunna finansiera verksamhetengenom avgifter. Vi föreslår under punkt 26 ett reservationsanslag av 14 600 000kr. I reservafion nr 21 om Bidrag till statensprovningsanstalt anser vi moderater att rådgivning fill uppdragsgivare ochvidareutveckling av provverksamhet på dessas initiafiv bör avgiftsfinansieras iökad omfattning. Bidragsanslaget bör uppföras med ett belopp av 33 720 000,dvs. 1 miljon mindre än regeringens förslag. I reservation nr 22 anser vi att regeringens förslag ominrättande av ett fristående mät- och provcenfrum inte bör genomföras. En sådanomorganisation ökar kostnaderna och medför därmed eventuella avgiftshöjningarför företagen. Vi avstyrker sålunda regeringens förslag. Reservafionen nr 23 behandlar bidrag fill Marintekniska institutets verksamhet.Vi anser att insfitutet på grund av sin alltmer kommersiellt inriktadeverksamhet bör kunna ombildas fill aktiebolag. 38 avgiftsfinansiering kan man på detsättet undvika att belasta statsbudgeten. Vi föreslär därför för nästa budgetär ett anslag om 5milj. kr., en minskning av regeringens förslag med . Med detta yrkar jag bifall till samfliga imitt anförande nämnda reservationer. 31 () replik: De reservationer med förslag tillnedskärningar som nu har kommenterat berörde jag i mittinledningsanförande bara mycket lätt. Anledningen härtill var atf de bärtydliga spär av atf man sett sig nödsakad att uppfylla sin allmänna politiskaintention att i anslagsgivning dra ned pä allting som man på något vis kan draned på. Dessa nedskärningar är alltså inte på varje enskild punkt sakligtmotiverade, utan tillkomna för att man skall kunna åstadkomma ett bättreresultat ur besparingssynpunkf. Vad här har sagt har infe övertygat mig omatt nedskärningarna pä varje punkt för sig är sakligt motiverade; NäringspoUtik, m. m. 32ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): För tredje året i följd diskuterar riksdagenvpk-krav på en samordnad industriplanering, som syftar fill att angripa denärings- och arbetsmarknadsproblem som kännetecknar Göteborgsregionensutveckling. Trots den mycket kraftiga ökningen av de arbetsmarknadspolifiskaåtgärderna försämras sysselsätfningssituationen där mer och mer. På grund av det kärva ekonomiska läget önskar drygt80 % av befolkningen i åldrarna förvärvsarbete. Om denna andel inteförändras skulle det fram fill 1987 finnas 72 000 personer som vill ha arbete.Något mer än hälften är ungdomar mellan . Antalet arbetstillfällendäremot väntas minska med 4 500 , förutsatt attarbetstiderna infe förändras. Ungefär 34 000 personer skulle därmed bli utanarbete. Motsvarande antal är 21 000 öppet och dolt arbetslösa. Den ökadeobalansen mellan fillgång och efterfrågan pä arbetskraft framgår av att antaletsökande per ledig plats uppgick fill 6,4 jämfört med 3,3 för ettår sedan. När det gäller de framtida arbetsmarknadsufsikterna görlänsarbetsnämnden den bedömningen att det trots stimulansåtgärder ochtidigareläggning av offentliga byggnadsarbeten finns risk för högrebyggarbetslöshet under det kommande vinterhalvåret än under motsvarande periodförra året. Inom verkstadsindustrin är rekryteringsbehovet mycketbegränsat, om man bortser från bilindustrins behov av ersäftningsrekryferingmed 20-25 personer . Sammantaget vänfas för branschen fortsatt svagsysselsättningsutveckling . Detta beror bl. a. på attstorföretagen, som varven, och SKF, knappast växer mer. Varvsindustrinväntas minska sysselsättningen i enlighet med riksdagenssfrukfurbesluf, vilket för Arendalsvarvet innebär ca 1 000 färre arbetstillfällen. Pä den offenfliga sektorn har konkurrensen om de ledigaplatserna inom hälso- och sjukvård ökat , och denna tendensväntas bli NäringspoUtik, m. m. Tillgången påsjuksköterskor, sjukvårdsbiträden och ekonomipersonal betraktas som mycketgod, och det är infe ovanligt att antalet sökande till en tjänst fördubblaseller trefaldigas jämfört med . Anställningsmöjligheterna inom sjukvärdenför outbildad arbetskraft blir närmast obefintliga . Åtstramningarna inom den offenfliga sektorn väntasfortsätta. Antalet arbetsfillfällen minskar inom statlig verksamhet.Personalomsättningen har dock genomgående minskat, och uppkomna vakansertillsätts i ökad utsträckning genom omplacering av personal, vilket begränsarrekryteringen. Som exempel kan nämnas aff rekryteringen 1983 avtillsvidareanställda i uppskattas till 2 500 personer.För knappt ett är sedan var antalet 4 300. Utvecklingen inom den offentligasektorn påverkar också sysselsättningsmöjligheterna för flera grupper päarbetsmarknaden. Särskilt har den traditionellt kvinnliga arbetsmarknadenbegränsats. De åtgärder regeringen tänker vidta för atf bekämpaarbetslösheten i är i huvudsak koncentrerade påarbetsmarknadspolitik. Vpk hävdar aff satsningen på arbetsmarknadsutbildningoch beredskapsarbeten är bra, men att det på lång sikt behövs varakfiga ochmeningsfulla arbetsuppgifter. Det svåra läget för beror delspå den djupa och omfattande ekonomiska kris som drabbat hela den kapitalistiskavärlden, dels på den strukturella omvandlingen av svensk och göteborgskindustri. Den internationella kapitalismen befinner sig i en långvarig kris meddjupa återkommande konjunktursvackor. Utvecklingen under 1970-talef skiljer sig från 1960-taletspå en rad avgörande punkter: Utvecklingen kännetecknas avinternationell inflation av en omfattning och varaktighet som tidigare infeupplevts och dessutom av en långvarig och växandearbetslöshet, som omfattar över 32 miljoner människor i västvärlden ochsom enligt tillgänglig statistik och prognoser kommer att stiga också i framfidenmed en tilltagande takt. En prognos som redovisas i förutspår enmycket kraffig ökning av arbetslösheten i till 1990. Befolkningen ide arbetsföra åldrarna ökar sä kraftigt aff det skulle krävas en årlig fillväxtav bruttonationalprodukten på för atf den ökade befolkningen skall kunnasysselsättas. En annan avgörande faktor som kännetecknar 1970-taletsutveckling är den tilltagande, snabbt växande automatiseringen ochdatoriseringen. Enligt SCB:s uppskattningar av datoriseringens effekter framfill 1975 har 60 000 till 90 000 arbeten försvunnit eller infe kommit tillstånd genom datoriseringens framväxt. Omräknat på Storgöfeborg skulle dettainnebära atf 3 000 till 6 000 arbetsplatser netto skulle ha försvunnit genomdatorisering. Denna kommer sannolikt att öka . Utvecklingen av mikroelektronik, och fallanderelativpriser på datorer, minnen och terminaler är faktorer som påskyndarutvecklingen. Inom Datasaab bedöms atf om hela den svenska marknadspotentialenför datateknik utnyttjas, försvinner 600 000 arbeten under 20 är. Omräknat påStorgöfeborg innebär defta en årlig minskning pä 2 000 arbeten. förskjutning sker i riktning mot mer komplex teknik ochsammansatta produkter. Mer klassiska typer av industriproduktion fallerrelativt sett fillbaka. Strukturomvandlingen i harinneburit en markant ökning av uflandsberoendet. Den har inneburit en stark ochfilltagande monopolisering och multinationalisering av den svenska ochgöteborgska industrin och ökad utlandsetablering med större andel investeringarutomlands. För har den utvecklingen inneburit attindustrisysselsättningen minskat med 20 000 arbeten sedan mitten av 1960-falef,och den vänfas minska ytterligare. Av den senaste framgår attindusfrisysselsättningen i landet har minskat med 30 000 jobb pä ett är. kommunisterna hävdar att arbetslösheten iGöteborgsregionen inte gär atf bekämpa med mindre än atf man akfivt ingriperoch påverkar eller styr utvecklingen. I annat fall kommer alla de negativaeffekter som strukturomvandlingen har haft att förstärkas och fördjupas. Vpk anser atf det ligger inom regeringens ansvar och ärtill det allmännas bästa att statsmakterna utarbetar ett industripolitisktprogram med samhällsekonomiska utgångspunkter, som syftar till att minskaSveriges beroende av export, öka förädlingsgraden vad gäller industriproduktionenoch öka marknaden för inhemsk produktion, och som vidare syftar till atttillfredsställa människors verkliga behov och inte kapitalefs profitintressen.Därvid måste särskild vikt läggas vid regioner med ensidig industriellinriktning, exportberoende och starka monopoliseringstendenser, och därkristendenserna är uppenbara, såsom i . Med detta yrkar jag bifall till reservation10 i näringsutskoftets betänkande 35. Näringspolitik, m. m. Anf.33 BO (): Jag måste kortfattat få ange några synpunkter i anslutningtill min motion 302 om avgifter till staten från Finans och de svarsom näringsufskottet har lämnat på motionen i betänkandet 1982/83:35. kommun har drabbats hårt av nedläggningen avÖresundsvarvet. Ca 3 500 arbetstillfällen har gått förlorade direkt - ochnaturligtvis ett stort antal jobb indirekt, som en följd av varvsnedläggelsen.För kommunen har konsekvenserna blivit betydande. Bara ett exempel på detta ärden omfattande utflyttning som blivit följden av avvecklingen. Ca 2 600personer har tvingats flytta från . menar vi i att staten har ett stort ansvar isamband med en sä stor företagsnedläggelse som det här var frågan om. Det vartrots allt ett statligt företag som orsakade dessa allvarliga konsekvenser förbl. a. kommunen. Vi menar också att de åtgärder som vidtagits infe pålångt när är fillräckliga för att eliminera konsekvenserna. Får jag i detta sammanhang säga till att som har gått fill Finans frän staten fär sessom en liten del i försöken aff ersätta de förlorade jobben. Jag tror att NicGrönvall har missat Näringspolitik, m. m. poängen när han säger att defta är ett gynnat bolag ochatt det är fråga om enorma resurser. Resurserna skall ses i förhällande tillden uppgift bolaget har. I detta fall skall man försöka ordna 3 500 nya jobb,och dä menar jag att 100 milj. kr. är i högsta grad otillräckligt. I samband med nedläggningen av Öresundsvarvet redovisadesåväl kommunen som omfattande åtgärdsprogram för att klaraavvecklingen på ett rimligt sätt. Man kan kanske säga att det bara blivitett enda konkret resultat, dock ett mycket bra sådant - Finans. Finans har kunnat förverkligas genom atf ensocialdemokrafisk motion, som föreslog att 100 milj. kr. skulle avsättas föraff utveckla nya produkter vid Öresundsvarvet, vann riksdagsmajoritetensbifall. Meningen var alltså då att varvsproduktionen skulle finnas kvar menkompletteras med detta anslag fill utveckling av nya produkter och därmedarbetstillfällen. vet vi att det inte blev så. Beslut om varvetsavveckling fattades efter beslut om dessfortlevnad. Kommunen och facket arbetade snabbt fram idéerna om LandskronaFinans som ett bra sätt atf skapa nya arbetstillfällen i . Efterdiverse turer kom så företaget till . Man fick till sitt förfogandede nämnda 100 miljonerna i enlighet med s-motionen och dessutom övertavarvsanläggningen för en symbolisk summa av . Men vad som egentligen aldrig har framkommit klart imassmedia eller i denna kammare är atf bolaget till staten skall betala enavgift om i förhällande fill det uttagna beloppet upp fill 75miljoner. För är 1982 - det gångna året - fick detta bolag betala en avgifttill staten på 1.6 miljoner, och räknar vi i med atf behöva betala ca 2,6 miljonertill staten. Detta är, enligt vadjag erfarit, en helt unik konstruktion, och vi protesterade naturligtvis såfort vi fick information om innehållet i just denna del av avtalet med staten.Bl. a. var Finans ordförande , enligt vad jagerfarit, så uppbragt över det här att han meddelade industridepartementet atthan knappast kunde ställa upp under sådana förhållanden. övertalades han,och bolaget har kunnat verka, ganska framgångsrikt, . Men kvar ärden stora skönhetsfläck som avgiften är enligt min, bolagets styrelses, facketsoch kommunens uppfattning. Jag vill säga ytterligare några ord till , somi sitt anförande påstod atf har övergett tanken att bolagetskall slippa avgiften. Det är inte alls pä det sättet. , såsombolagets ordförande, och jag har naturligtvis hjälpts åt att skriva motionen,som vi tycker är riktig och som också styrelsen i Finans har ställtsig bakom. Men man vill en sådan här dag fråga sig och kanske ocksåutskottet om det är nägon som pä allvar tror att staten hade fått tillbaka enenda krona om pengarna gått till Svenska Varv i stället för till det härbolaget. En annan fråga är naturligtvis: Borde inte insatsen frän staten havarit sä mycket större. när nuvarvet lades ner och därmed antalet förlorade jobb blev 1 800 fler än Nr160 enligt riksdagsbeslutet ? Låt migockså, herr falman, med några ord fa upp frågan om själva t,[ ppg, 2983 varvsanläggningen som Finans övertog för ensymbolisk summa. Denna anläggning har belastat bolaget med ca 6 miljoner i NäringspoUtik driftskostnader, och det kan komma att blifortsatta underskott under framåt. Nå, nu tycker jag och bolaget att det är fel atf vi, underde omständigheter som jag här redovisat, dessutom skall betala en avgift tillstaten med mångmiljonbelopp . Dessa pengar behövs, hade gjort och kommeratt göra mera nytta i Finans för att skapa de nya jobb som vi sä välbehöver i . Jag har emellertid varit beredd till en kompromiss i minmofion 302, där jag pekar pä möjligheten att åtminstone vinsfrelatera avgiften.Detta kan, menar jag, ändå vara rimligt. Om Finans kan hantera sinekonomi så skickligt atf bolaget går med vinst, kan man tänka sig att det då pänågot lämpligt sätt kan utgå en avgift till staten. har utskottet uttalat sig mycket posifivt för dettaalternafiv. Jag tillåter mig att citera från betänkandet: "Utifrån samhällets och de berörda kommunernasintressen av atf sä snabbt som möjligt skapa nya arbetsfillfällen i stället fördem som försvann i samband med Öresundsvarvets nedläggning framstår enligtutskottets mening en konstruktion som ställer statens ersättning i relationtill vinstutvecklingen som mer rimlig." Det andracitatet lyder: "Bolagefs möjligheter att verka i enlighet med sittsyfte skulle givetvis förbättras om den nuvarande avgiften ersattes av enresultatanknuten avgift av exempelvis det slag som föreslås i motionen." Det tredjecitatet lyder: "Sammanfattningsvis finner utskottet att det kanfinnas skäl att i stället för den nuvarande avgiftskonsfrukfionen överväga enavgiffsmodell enligt vilken bolagefs avgift till staten sätts i relation tillvinstutvecklingen." Trots dessa enligt min mening mycket klara uttalanden harutskottet tyvärr fastnat för att avstyrka motionen. Jag tolkar dockavslaget så, att denna fråga enligt utskottets mening enklast kan lösas genomen direkt förhandling mellan staten och Finans. Om detta är enriktig tolkning vill jag tacka utskottet för ett positivt besked. Jag har däockså goda förhoppningar om att och bolaget, med dettapositiva besked i ryggen, kan lösa denna fråga pä ett för bra sätt. Om defta är en riktig tolkning har jag inget yrkande . Men om frågan infe lösts till nästa motionstid, förbehåller jag mig rättenatt återkomma i ärendet. Avgiften är, herr talman, en felaktighet och enskönhetsfläck i avtalet, och sådana måste rätfas till för att ge bolagetmöjlighet att på bästa sätt lösa sin mycket svära arbetsuppgift, att skapa nyajobb i stället för dem som gick förlorade vid nedläggningen av Öresundsvarvef. NäringspoUtik,m. 34 () replik: Jag tror att gör sig skyldig sammanblandning mellan den angelägna samhällsuppgiften att lindrapåfrestningarna på berörda kommuner av nedläggningen av Landskronavarvet ochbildandet av ett akfiebolag. Reglerna för det aktiebolaget är mycket tydligtangivna både i avtalet mellan bolagets intressenter och staten, å ena sidan,och bolaget självt, å andra sidan, och i bolagets bolagsordning. Jag får anledning att än en gång citera för vadbolaget självt skriver i sin förvaltningsberättelse , nämligen: "Finans är ett finansbolag med uppgift atfpå kommersiella grunder skapa, utveckla och stimulera annan lönsam verksamhetän varvsrörelse i och kommuner". Ett företag som bildar och utvecklar lönsam verksamhet medpengar som man infe betalar för och i byggnader som man inte har betalat för,måste - pä grund av dess egna definitioner - bli ett vinstgenererande bolag.Och det måste ändå vara ganska självklart att det bolaget skall betala ränta päsitt kapital och även betala tillbaka kapitalet. Vad beträffar den angelägna samhällsuppgiften är den enannan polifisk uppgift, som naturligtvis skall ta ställning till iandra former. När det gäller Finans måste alltså de villkorsom är avtalade för bolagets verksamhet gälla och normera dess verksamhet. Detär fel att i sammanhanget referera till den arbetsmarknadssituation somföreligger i Öresundsomrädet. Anf.35 BO () replik: Jag tycker inte att det är fråga om ensammanblandning, men om så vore så är den i så fall nödvändig. har bestämt att man skall lägga nerÖresundsvarvet, en stor arbetsplats i en liten kommun, och då menar jag attstaten har ett stort ansvar föratt ersätta de förlorade jobben. Den insats somsamhället har gjort är att ge Finans 100 milj. kr. för attklara de svära konsekvenser som har utsatts för. Vi som har varit med och grundat det här bolaget har sattupp just det villkoret atf det skall vara lönsamma verksamheter som bedrivsunder kommersiella förhållanden. Men alla vet vad det kostar att skapa jobb , och jag tror atf mycket mycket mer pengar än de 100 miljonerna skullebehöva komma fill del för att ersätta de 3 500 förlorade jobben. 36 () replik: 'Jag vill konstatera att riksdagennaturligtvis infe kan acceptera att driva arbetsmarknadspolitik iaktiebolagsform. Aktiebolagen är fill för de ändamål för vilka de har bildatsoch på de villkor som är angivna för deras verksamhet. Omriksdagen skall besluta om regionalpolitiska eller arbetsmarknadspo- litiska insatser, skall det ske i andra former. Det äralltså fel att, som gör , referera till Landskronassituafion i stort. 37 (): Genom SEK-systemet har konkurrensförutsättningarna försvenska företags export av kapitalvaror och anläggningar fill främst u-länderoch statshandelsländer närmat sig dem som våra viktigaste konkurrenter arbetarunder. SEK-sysfemets särskilda pålagor i form av kronpåslag, löftesprovision m.m. har dock redan tidigare ställt de svenska företagen i ett sämre läge änkonkurrenterna. I årets budgetproposition aviseras ytterligareförsämringar av de villkor som svensk exportkredit erbjuder. Jag har i motionnr 1493 utvecklat mina synpunkter pä regeringens förslag. Redan tidigare tog SEK ut en extra avgift på vidkrediter i svenska kronor utöver den ränta som föreskrivs i det internationellaconsensusavta-let, den gentlemannaöverenskommelse om tillåtna räntesatser,kontantan-del och löptider för statsstödda exportkrediter som varit i kraftsedan 1976. Avtalet reviderades så sent som efter mycket segslitnaförhandlingar. Alla utom och är med i regelsystemetsom kallas consensus. Den refinansiering som svenska företag kan få av statenskulle enligt regeringens förslag nu komma att ligga över consensus vidförsäljning i svenska kronor och över vid försäljning i andra valutor. Det är enligt min uppfattning mycket beklagligt atf dennaförsämring för exportnäringen sker i ett läge dä underskottet i bytesbalansen1983 enligt regeringens egna prognoser väntas bli någonstans mellan 15 och 20miljarder kronor. anslår regeringen nästan samma belopp förarbetsmarknadspolitiska åtgärder det kommande budgetåret. Kostnaderna förSEK-systemet, inklusive fartygskrediter, beräknas uppgå fill 1,5 miljarderkronor . Storleken av den export som finansieras genom SEK-systemetuppgår f. n. till ca , motsvarande av totalaexport. Denna export utgörs framför allt av kapitalvaror till ochöstländer samt av fartyg. Enligt uppgift frän företagen skulle minst trefjärdedelar av denna export inte komma till stånd utan statligt kreditstöd. SEK-systemet åstadkommer också en bättre utdelning isysselsättningstillfällen än mänga andra sysselsättningsfrämjande statligainsatser. SEK beräknar vid en räntesubvention om resp. 2procentenheter atf varje sysselsatt per är kommer att kosta staten 25 000 kr.respektive . Som jämförelse kan nämnas att beredskapsarbeten i AMSregi under /81 i genomsnitt kostade staten . Man har uppskattat atf SEK-systemet finansierat 128 000 manår, varav kreditbeloppet 1981/82 skullefinansiera 61 600 manår. SEK uppskattar att den finansierade sysselsättningenutgör fyra manår per miljon kronor kredit. i kreditbeloppmotsvaras av finansiering av en fakturering på knappt 1,2 milj. kr. Näringspolitik, m. m. Näringspolitik, m. m. antagandetatf 11 milj. kr. i utbetalade krediter är en lägre gräns och att trefjärdedelar av SEK finansierade order har bortfalit utan stöd, är ca 34 000arbetstillfällen per är beroende av SEK-stöd.