prot · G609133 · 1982-12-31 00:00:00 — Jagtrodde att socialdemokraterna inte ville ha någon arbetslöshet, vilkenarbetsmarknad det än rör sig om. Är det så att man skiljer ut tandläkare ochläkare från övriga grupper i samhället? Anf.101 () replik: Jag noterar att beträffande tandläkarutbildningen är innepå att vi bör avvakta remissvaren. Arbetslöshetenär för stor . Så fill vida kan jag hålla med . Men när detgäller läkarna finns det ändå andra problemställningar som vi måste ta hänsynfill, t. ex. avbrott i utbildningarna och de yngre läkarnas möjlighet attutnyttja sin lagliga rätt till föräldraledighet. Vi skall heller inte glömmaglesbygdsproblemen. Läkartätheten i landet är ju ändå ojämn . Anf.102 () replik: Låt mig säga till , att förvisso finns det bristområdeni när det gäller läkare och kanske också i viss utsträckningtandläkare. Men dessa bristområden håller mycket snabbt på att fyllas ut medkompetenta läkare och tandläkare. Låt mig ta ett exempel från ! Jagkontrollerade siffrorna och jag har dess värre inte hunnit kontrolleradem i detalj , men man har sagt mig att utvecklingen har fortsatt. Mellan1979 och 1981 hade det totala antalet läkare i ökat från 399 till445. Antalet specialister och allmänläkare hade ökat från 158 till 221.Samtidigt hade korttidsvikariaten minskat till mindre än hälften, och flera avde utländska läkarna hade försvunnit därifrån. Tendensen är i varje fall däruppe entydig: bristsituationen håller på att försvinna. Innan eventuelladimensioneringsminskningar i läkarutbildningen har slagit igenom kommerförmodligen de problem på det här området som man nu har i , iVärmlands län osv. att vara lösta. Förtandläkarna är skillnaden mellan utbildningsvolymen och det faktiska behovet avnyutbildade tandläkare så stor, att vi redan nu måste fatta beslut om attminska utbildningsvolymen. Jag tycker att det är beklagligt att man frånregeringens sida inte har velat ta de krafttag som behövs här. Anf.103 () replik; talade om situationen i och sade att bristen påläkare där håller på att upphävas, och det är i och för sig positivt. Men, RuneRydén, när nu statsrådet har lovat att komma igen i nästa budgetpropositionefter en samlad prövning, skulle vi då inte kunna acceptera det? Vi kan juförvänta oss att någonting kommer att ske. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 104 (): I utbildningsutskottets betänkande 26 behandlas motion nr 755 därIng-Marie och jag talat för möjligheten att inrättakombinätionstjänster för omvårdriadsforskare, bestående av en del praktisktvårdarbete och en del forskning. Landstingen skulle vara huvudmän för vårddelen,och staten skulle ansvara för forskardelen. Vihar nu nya vårdutbildningar vilkas målbeskrivningar står i samklang med dehälso- och sjukvårdspolifika mål söm finns inskrivna i den nya hälso-ochsjukvårdslagen, där också patientens rättigheter finns inskrivna. Föratt intentionerna i lagstiftning och utbildning skall få genomslag i vårdenbehövs ett systematiskt utvecklings- och rationaliseringsarbete. Glädjande noghar en oriivårdnadsforskning kommit i gång i och de utbildade omvårdnadsforskarnautgör en värdefull utvecklingsresurs för hälso- och sjukvården som vi borde tatill vara. Att läkarna arbetarparallellt med forskning och hälso- och sjukvård har giviterfarenheter som kan tjäna som modell. Forskningsresultaten skulle med denföreslagna konstruktionen kanaliseras direkt in i vårdarbetet, där forskarenskulle möta problem att bearbeta. Omvårdnadsforskare i den direkta vården -både öppen och sluten vård kan komma i fråga - skulle bidra till att motståndetmot förändringar i invanda rufiner bryts, och en ökad medvetenhet om möjlighettill förändringar som ger positiva resultat kan väsenfligen förbättraarbetsmiljön i vården. Närjag läste vad utskottet anfört när det gäller motion 755 trodde jag först attutskottet helt missförstått motionens syfte. Utskottet nämner huvudsakligendet stathga stöd i form av schabloniserat bidrag som används avutbildningshuvudmännen för inrättande av lärartjänster och att det för denkommunala högskoleutbildningen inom vårdområdet finns kommunalt regleradelärartjänster med särskild inriktning på forsknings- och utveck-Ungsarbete, förvilka tjänster doktorsexamen är behörighetskrav. Motionenberör inte lärartjänster utan tjänster med direkt arbete i vården kopplat tillforskning. Nuhar jag erfarit att det kan utgå ett schabloniseratstathgt bidrag utan anknytning fill lärartjänster och att det alltså är möjligtför landsfingen att inrätta sådana kombinationstjänster som mofionen avser. Jag har därför inget annat yrkande än utskottets och får väl ifortsättningen försöka inspirera landsfingen att utnyttja den möjlighet somfinns. Men om det visar sig uppstå svårigheter eller oklarheter när det gällergenomförandet får vi återkomma. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.3 (planeringsramar för läkarlinjen) Utskottetshemställan bifölls med 224 röster mot 69 för reservation 1 av m. fl. Mom.4 (planeringsramar för tandläkarlinjen) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 2 av m. fl., bifölls medacklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:34Verkställd granskning av Sfiftelsen jubileumsfonds verksamhet ochförvaltning (redog. 1982/83:19 och 21) Ny vattenlag m. m. 17 § Ny vattenlag m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /83:30 om ny vattenlag m. m. 1981/82:130 och 1982/83:26). 105 (): Svensk vattenlagstiftning har internationelltett mycket gott anseende. Ändå har vi här i att ta ställningtill en ny och omarbetad vattenlag. Jag konstaterar att detta är ett avriksdagens största lagstiftningsärenden i modern fid. Jag noterar också att istora delar är utskottet enigt. Den nuvarande vattenlagens detaljreglerandefillåtlighetsregler ersätts i den nya av mera allmänt hållna regler, och dettagör lagen mer lättläst och mer lättillgänghg för allmänheten och för prövning.Enhgt lagen tillkommer rätten till vatten den som äger den fastighet därvattnet finns. Vidare kan man konstatera att exploateringsintressena trädernågot fillbaka för allmänintresset i den nya lagen. Jag sade att i stort sett är utskottet enigt, men tillbetänkandet har fogats fem reservationer och två särskilda yttranden.Reservationerna är gemensamma för de borgerliga partierna. I den första reservationen tas tillståndsplikten förjordbruksbevattningen upp. Utskottets majoritet förordar regler som medför enallmän skärpning av fillståndsplikten beträffande jordbrukets möjligheter attutnyttja vattentillgångar för bevattning. Vi reservanter anser att förslaget utgör en alltför långtgåendeinskränkning i markägarens rådighet över vatten. Det kan i praktiken bli så atten markägare som disponerar vatten som inte på något sätt har beröring mednågon annan markägare kan bli tvingad att söka tillstånd. Vi reservanter anseratt förslaget i stället bort utformas på samma sätt som för dikning, dvs. attskyldighet att söka tillstånd skall föreligga då det finns sannolika skäl förpåverkan på motstående intresse. Det bör ankomma på fillsynsmyndigheten, i dethär fallet , att vidta åtgärder om negativa effekter skulleuppstå. Jag yrkar bifall till reservation 1. I reservafion 2 diskuteras prövningssystemet. Majoritetenförordar här en administrativ prövning men anser sig inte ha tillräckligtunderlag för att nu genomföra en sådan. I proposifionen föreslogs att detjudiciella systemet även i fortsättningen skulle följas vid prövning enligtdenna vattenlag. Reservanterna stödjer här propositionen och anser ytterligareutredning helt onödig. I den tredje reservationen fill betänkandet behandlasmarkavvattning och naturvårdsintressen. Majoriteten anser i denna fråga attnaturvårdsintressena har svårt att hävda sig vid torrläggningsföretag. Manföreslår därför att regeringen skall utreda och föreslå bestämmelser omtillståndsplikt för markavvattning i naturvårdslagen. Den samrådsplikt enligt20 § naturvårdslagen som finns anses ej vara nog för att garanteranaturvårdens intressen. Vi reservanter anser att den nya vattenlagen germöjligheter för naturvårdsin- tressenaatt få gehör för sina synpunkter. Det har fungerat väl hitintills. Utskottets majoritet gör här ett klart avsteg frånprincipen om ett enhetligt Torsdaeen den och rationellt prövningssystem. Det samrådsförfarande som hitfills har ägt 2» aoril 1983 rum bör vara nog. Jag yrkar bifall fill reservation nr 3. I reservation 5, som har anknytning till det särskildayttrandet nr 2, tar vi w yattenlas upp övergångsbestämmelserna för äldreavgifter. Avgifterna när det gäller fisket har rättslig verkan ochregleringsavgifterna . I denna fråga har meningarna verkligen varit delade.Enligt oss reservanter gör utskottets majoritet sig här skyldig fill ett klartövergrepp på rättssäkerheten. Vi anser, i enlighet med vad som framförs iproposifionen, att de nu gällande avgifterna skall gälla fill dess de enhgtvattendom skall omprövas. Majoriteten föreslår att sådana avgifter, somfastställts genom vattendomar, meddelats och vunnit laga kraft före den nyalagens ikraftträdande, skall uppräknas . Vi reservanter anser att det är uppenbart att dennauppräkning av löpande avgifter strider mot regeringsformens anda och deöverväganden om den enskildes rättstrygghet som har legat fill grund förförbudet mot retroakfiv lagstiftning. Enligt vår uppfattning utgör ettupphävande av rättskraften hos ett stort antal lagakraftvunna domar ett brottmot principen om domstolarnas självständighet gentemot den lagsfiftandeförsamlingen. Majoritetens förslag om en höjning av avgifterna underfastställd avgiftstid innebär att den nya avtalsparten ensidigt frånträderavtalet och utnyttjar sin lagstiftningsmakt för att dra in mer pengar fill detallmänna, med motsvarande ekonomiska förlust för vattenföretaget. Man kanställa frågan om den sökande eller den som berörs kan lita på eller haförtroende för staten. Jag yrkar,herr talman, bifall även fill reservationerna 5 och 4. 106 (): Den vattenlag som vi har att taställning till skall ersätta en fidigare vattenlag, som har varit i kraft i 60år. De motiv som fanns för den gamla vattenlagen finns fortfarande. Men filldetta har det kommit en rad nya konflikter, som har föranlett en omarbetningoch framtagandet av en ny lag. Det är inget hastverk som vi nu har att behandla. Redan1968 fillsattes den utredning som har arbetat fram underlaget till den härpropositionen. Den utredningen jobbade . Sedan tog remissbehandlingenoch skrivandet av propositionen . Utskottet har jobbat med detta förslagi ungefär . Det är alltså en som man har arbetat meddetta lagförslag, och det är ett väl underbyggt förslag. Lagförslaget innebär, som tidigaresade, en genomgripande omarbetning av den gamla lagen. Man har förenklat och moderniserat regelsystemet och försökt skapa gemensamma bestämmelser för de flesta ting som skall regleras i denna vattenlag, för att på det sättetgöra det lättare för dem som har att följa lagen. 8 protokoll 1982/83:132-133 Ny vattenlag m. m. I den nya vattenlagen skrivs att vattnet skall skyddas ochvårdas, men det står också att vi måste spara på vattnet, eftersom det iblandär en knapp tillgång. Det finns en hel del nyheter i lagen också. Man skall, somSven här sade, vid lämplighetsbedömningen ta mera hänsyn tillallmänna planeringsförutsättningar och samhällsekonomin och inte, som tidigare,enbart fill detaljerade fillåtlighetsregler. Jordbruksbevattningen har gett upphov till konkurrens påmånga håll, och därför har förutsättningar för samfälligheter skapats.Möjligheten att ompröva villkoren för gamla tillstånd har också ökats. Vidaregörs de nuvarande fiske- och regleringsavgifterna om till fiske- ochbygdeavgifter som skall uppräknas . Det är ganska stor enighet i detta betänkande, som SvenEric Lorentzon sade. Vi har varit överens om huvuddelen av de frågor vi harbehandlat. Men det finns alltså fem reservafioner, och framför allt en av demär principiellt viktig. har gått igenom reservafionerna 1 och2, och jag kommer inte att närmare gå in på dem, utan jag instämmer i vad SvenEric Lorentzon har sagt. När det gäller reservation 3 föreslås i propositionen skall ta hänsyn bara fill vattenlagen när man bedömer awattningsärenden.Utskottsmajoriteten menar att det inte räcker, utan man måste också bedöma demenligt naturvårdslagen. Det är ett gammalt socialdemokratiskt krav, och vi harfidigare avvisat det med motiveringen att vi får en ny vattenlag och vill sehur den ser ut. Och i den nya vattenlagen får man betydligt större möjligheteratt ta hänsyn också till allmänna intressen, till naturvårdsintressen. Därförmenar vi att de förslag som finns i denna proposition är tillräckliga för atttillgodose dessa intressen. Vi har alltså reserverat oss fill förmån förpropositionens förslag. Reservation 4 gäller ersättningsregler för ändringar avmycket gamla tillstånd. Majoriteten har föreslagit att förändringar med upptill en tjugondel skall kunna göras utan att ersättning behöver betalas. Vimenar från reservanternas sida att det inte är riktigt att göra på det sättet.Det innebär en rättsverkan som inte är rimlig. Lagrådet har också i dettasammanhang varit tveksamt till att bete sig så. Möjligheterna att göra dessaförändringar har, som jag sade tidigare, ökat i det nya lagförslaget, och detmåste räcka. Görs intrång, skall den ersättning som mofiveras av intrånget ges. Reservation 5 är den principiellt viktigaste. Ipropositionen föreslås att man skall göra en förändring på så sätt att vi fårregler med årliga uppräkningar, men de avtal som löper skall få löpa sin tid utinnan förändringar görs. Det innebär alltså att vi får en successiv övergångtill det nya systemet. För regleringsavgifter är avgiftsperioden fio år och förfiskeavgifter . Från reservanternas sida har vi alltså ställt oss bakompropositionens förslag, medan majoriteten har utarbetat ett eget förslag. inte är riktigt att göra så här mot dem som har dessagamla avtal. De har ingått avtalen i förväntan att de skall gälla sin tid ut.Det är fråga om avtal mellan samhället och företagen. Man har alltså frånstatens sida ensidigt ändrat dessa regler, genom att fillgripa enlagsfiftningsmakt. Jag vill, liksom , säga att detta enligtvår uppfattning är en retroaktiv lagsfiftning. Detta strider motregeringsformen. Även om man skulle tolka regeringsformen på ett annat sätt änvi gör, är detta förslag ändå att betrakta som en retroaktiv lagstiftning,eftersom det är emot den anda som framgår av regeringsformen. Vi vill påstå att det ur morahsk synpunkt inte är lämphgtatt ensidigt bryta avtal som man ingått. Vi måste vara aktsamma om detförtroende som människor, företag och alla i vårt samhälle har för oss somlagstiftare. Det är viktigt att upprätthålla det förtroendet, och vi menar attdet kan få en allvarlig knäck, om vi fattar ett sådant här beslut. Med det anförda vill jag yrka bifall fill samtligareservafioner som är fogade till betänkandet. Ny vattenlag m. m. 107BÖRJE (): Regeringens proposifion 1981/82:130 omförslag till ny vattenlag m. m. är mycket omfattande. Som framgår avpropositionens beteckning är det mittenregeringen som lagt fram det härförslaget. Att proposifionen är omfattande kan jag understryka genom att nämnaatt den har 25 kapitel lagtext, fördelade på över 300 paragrafer. Vidare kanunderstrykas att specialmotiveringen fill förslaget fill ny vattenlag upptar ca250 sidor i propositionen. Proposifionen är en genomgripande systematisk omarbetningav den gamla lagen . Ett förenklat och moderniserat regelsysteminförs. Detta förhållande bör göra den nya lagen lättare att förstå. Man skallinte behöva slå upp så många skilda ställen i lagboken för att få lagens beskedi en viss fråga. Tillåtlighetsreglerna blir mer flexibla och ger ökadmöjlighet att beakta allmänna intressen, allmänna planeringssynpunkter ochsamhällsekonomiska synpunkter, för att nämna några. Det nämndaförhållandet ger bättre möjlighet fill en mer samlad bedömning vidvattenföretag än den nuvarande lagen. Med hänsyn till den ökade jordbruksbevattningen införsmöjlighet att bilda bevattningssamfälhgheter. Det bör understrykas attjordbruksbevattningen fått en särskild uppmärksamhet i proposifionen. Följdenhar blivit att varje företag - även jordbruk med egen vattentäkt och blygsambevattning -skulle kräva tillstånd. I reservafion 1 har vi motsatt oss detta.Reservafionen innebär att fillstånd skall krävas endast då det föreliggersannolika skäl att allmänna eller enskilda intressen skadas genombevattningsföretaget i fråga. I sammanhanget kan påpekas att ettbevattningsföretag av någorlunda kapacitet är mycket dyrt. Det innebär att mantill ett jordbruksföretag inte gärna inköper en anläggning utan att varaalldeles säker på att fillsynsmyndigheten - - skulle accepteraanläggningen. Nr 133 Isammanhanget kan nämnas att jordbruksarrendator har rätt att utverka den tillståndtill bevattning, trots att denne inte, då han inte är ägare av vattnet, 28 aoril 1983 ' " lagen kallar "rådighet över vattnet". ersätter"vattenrätt" och "vattenrättshavare" i lagtexten. Nvvattenlas " tidigare antytts har länsstyrelserna ettuttryckligt fillsynsansvar över m. m. Detframstår som alltmer angeläget att det kan ske en nära koppling mellanvattenlagen och samhällsplaneringen. I denna är vattenhushållningsfrågorna enalltmer integrerad och väsentlig del. Mot den bakgrunden kan det framstålogiskt och rationellt att prövningen av vattenföretag skulle samordnas medmiljöskyddslagstiftning, naturvårdslag och byggnadslag, vilka - liksomsamhällsplaneringen - handhas av administrativa myndigheter. I utredningsskedetföreslogs ett helt nytt prövningssystem med administrafiv prövning av de flestavattenföretag och vattenanläggningar. Regeringsförslaget innebär, ochjordbruksutskottet föreslår, bibehållande av det nuvarande systemet. Vattendomstolarblir således prövningsorgan för både tillstånds- och ersättningsfrågor. Olikaskäl redovisas för bibehållande av det nuvarande prövningssystemet. a.åberopas kostnads- och effektivitetsskäl. Vidare understryks att vattendomstolarnamed de nya tillåtlighetsreglerna kan göra en allsidig prövning avvattenföretagen. Vissa remissinstanser anser också att länsstyrelserna mednödvändighet hade måst tillföras ny expertis, om man hade gått in för detprövningssystem som utredningen föreslog. Jordbruksutskottetsmajoritet hemställer att regeringen ytterligare överväger förslag fill ettadministrativt prövningssystem. I reservation 2 yrkar vi avslag på dennaskrivning, och jag yrkar bifall fill denna reservation. mycket omfattande och ingående behandling av propositionenom ny vattenlag har ofta understrukits hur angeläget det är att undvikadubbelprövning vid ansökan om tillstånd för vattenföretag och vattenanläggning.Bl. a. av det skälet har vi inte ansett det nödvändigt att komplettera detvattenrättsliga prövningssystemet med bestämmelser om fillståndsprövning enligtnaturvårdslagen. Av denna anledning yrkar jag bifall till reservation 3. Enligtde föreslagna tillåtlighetsreglerna skall förrättningsmannen pröva företagetsinverkan på allmänna intressen och då också på naturvårds- och miljöintressen.Om företaget medför skada eller olägenhet av större betydelse för allmännaintressen, får det ej komma till stånd. De redovisade bestämmelserna omtillåtlighets- och tillståndsprövning av vattenföretag kommer att innebäraförbättrade möjligheter att inom ramen för den vattenrättsliga bedömningenhävda naturvårdsintressen när ett markavvatt-ningsföretag skall prövas. Närman utför ett vattenföretag och får till stånd en vattenanläggning kan skador uppkomma som berör allmänna intressen. Som kompensation utdöms vissa avgifter. Avgifterna - allmänna fiskeavgifter och regleringsav gifter- utgår med fast belopp som vattendomstol utdömt under vissa 116 perioder- 20 resp. . För den följande periodenkan avgifterna ändras på ansökanfrån den som innehar fillstånd för vattenföretaget i fråga eller också frånkammarkollegiet. Som en motsvarighet till nuvarande regleringsavgifter föreslåsnu en ny avgift med benämningen bygdeavgift. Faktorer som är kända och lättaatt bestämma som de ger uttryck för företagets omfattning och dessinverkan på bygden och bygdens miljö skall vara grundval vid beräkningen avavgifterna. Tillämpningsområdetför bygdeavgiften blir större än för regleringsavgiften, vilken endast gällerregleringsföretag för kraftändamål. Själva avgiften knyts till en viss procentav basbeloppet. Härigenom uppnås en automatisk anpassning av avgifterna fillförändringarna i penningvärdet. Länsstyrelsernaskall som tidigare förvalta och fördela regleringsmedlen i samråd medkommunerna. Det nya systemet kommer att ge betydligt mera pengar till kommunersom har stora vattenföretag och anläggningar inom sina gränser. Det är rättvistoch riktigt. Men starkt delade meningar råder beträffandeövergångsbestämmelserna vad gäller hur snabbt det nya avgiftssystemet skallfillämpas på äldre anläggningar. majoritet - socialdemokraternaoch representanten för kommunisterna - har helt frångåttpropositionens förslag till övergångsbestämmelser och föreslår att riksdagenfattar ett belsut som sätter en mängd vattenrättsdomar ur kraft. Jag vill påminna om den stora omfattning förslaget fill ny vattenlaghar. Med tanke på detta är motsättningarna få. Det finns endast femreservationer, där , och är eniga. Ireservation 5 och det särskilda yttrandet understryker vi det för rättskänslanstötande i att under fastställd avtalsperiod staten som den eneavtalskontrahenten ensidigt frånträder avtalet och utnyttjar sin lagstiftningsmaktför att dra in pengar fill det allmänna, med motsvarande förlust förvattenföretagen. Det ligger nära fill hands att beteckna ett sådant agerandesom ett rättsövergrepp. Beslutet tyder inte heller på någon större respekt fördomstolsväsendet. Mänga vattenrättsdomar förlorar sin rättskraft i vad detgäller avgiftsbelopp och avtalsperiod. Vidarebortser majoriteten från problemen med ständigt ökande pålagor påkraftproducenterna. Det kan vidare påpekas att införd skatt på visselkraft i kombination med den kostnadshöjning som en mångdubbling av avgifternainnebär måste återfalla på konsumtionskostnaderna. Det är docktrots allt en mindre viktig synpunkt jämfört med den brist på respektmajoriteten visar för de principer som från både offentligrättsliga och andrasynpunkter bör hgga till grund för lagstiftningsarbetet. Jag yrkar bifall till reservationerna 1-5 och i övriga delar tillutskottets hemställan. Nyvattenlag m. m. 108 (): I föreliggande betänkande har utskottet behandlat den mycketomfångsrika propositionen om en ny vattenlag. Den nuvarande vattenlagen harmycket gamla anor, och även om den , då den infördes,varit föremål för omfattande revideringar, kan en hel del av Ny vattenlag m. m. lagtexten betraktas som ofidsenlig och svårtolkad. Underåren har det också tillkommit många nya intressen och förändrade omständighetersom gör det nödvändigt att den nuvarande vattenlagen ersätts med en helt nylag. När det gäller nyttjande av vatten finns det mångaintressen. Detta innebär att det ofta uppstår konflikter när det gäller rättenatt utnyttja vatten. Vid utskottsgranskningen av propositionen har vår strävanvarit - förutom på vissa punkter, där våra uppfattningar går isär - att med dennya vattenlagen skapa ett instrument med vars hjälp det går att göra en rimligavvägning mellan exploateringsintressen och motstående allmänna och enskildaintressen. Vidare får det inte för framtiden vara så att en gång givnatillstånd skall vara bestående för alltid. Nya intressen och ändradeförutsättningar måste kunna vägas in vid en omprövning av tillstånd att brukavatten. Det är med hänsyn till miljö och allmänna intressen som denna rättmåste finnas.