prot · G60992 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:92 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av fr. o. m. sedan () avsagt sig sitt Till ersättare för riksdagsledamöter harutsetts (), har vid sammanträdedenna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § 3 § Svar på fråga1982/83:261 om forskarutbildningens meritvärde Jan-ErikWikström har frågat mig när jag avser att utfärda de i 1982 årsforskningspolifiska proposifion berörda riktlinjerna för att öka meritvärdet avforskarutbildning vid tjänstetillsättning och tjänstebefordran. Riktlinjer av detta slagfaller inom civilministerns ansvarsområde. besvarar frågan efter samråd med honom. Iproposifionen 1981/82:106 framhöll föredraganden att det återstod en del frågor att bereda innanslutlig ställning kunde tas till eventuella riktlinjer för meritvärdet av forskarutbildning vid tjänstetillsättningm. Civilministern har efter bemyndigande avregeringen tillkallat en särskild utredare för att se över bl. a. en del av denuvarande principerna för värdering av meriter när statligt reglerade tjänstertillsätts. Enligt sina direktiv (Dir 1983:9) skall utredaren också se övermeritvärdet av bl. a. delfidsarbete, vård av barn, studieledighetsfid,språkkunskaper och utlandstjänstgöring. Vi har bedömt det som lämpligt att denytterligare beredningen av frågan om meritvärdet av forskarutbildningen vidtjänstetillsättning ingår som ett led i denna översyn. Enligt direktiven skall utredarens arbete slutföras underår 1983. Enligt min bedömning bör regeringen därför kunna ta ställning fill deberörda frågorna . 2JAN-ERIK (): En av de vikfigaste forskningspolitiskafrågorna är faktiskt just denna, frågan om riktlinjer för att öka meritvärdetvid tjänstetillsättning och tjänstebefordran. Det är riktigt, som utbildningsministern framhåller i sittsvar, för vilket jag tackar, att jag i forskningspropositionen skrev att detfanns en del ytterligare frågor att överväga. Men jag tog mycketklart ställning för vikten av att verkligen öka detta meritvärde. Om jag minnsrätt, var utskottet helt enigt i att ge sin anslutning till denna bedömning. Ibotten låg det utredningsarbete som den hade gjort och somjag betraktar som mycket förtjänstfullt. Jag tycker det är viktigt att detta arbete nu inteförsenas. Min enda invändning mot att föra över uppgiften till den nytillsattautredaren gäller om denna fråga betraktas på ungefär samma sätt som de frågorsom här omnämns, nämligen meritvärdet av deltidsarbete, vård av barn och annatsådant. En del av de frågorna bedömer jag som ganska komplicerade. Jag tror att det finns en ganska stor enighet om att ökameritvärdet för forskarutbildning. Vad som kräver ytterligare utredning är välhur man skall kvantifiera detta, alltså vilken faktisk vikt det skall ges. Jag skulle alltså bara vilja vädja tillutbildningsministern att se till att detta arbete inte försenas. Släpp intefrågan helt till civilministern, så att den fastnar i något slags avtalscirkus,utan försök verka för att denna fråga får sin lösning! Jag troratt det är en av nyckelfrågorna när det gäller den framfidaforskarrekryteringen. 3 Utbildningsminister : Herr talman!Jag kan försäkra att även jag har ett intresse av den härfrågan. Jag kommer inte att släppa den till någon sorts allmäntavtalsreglerande. Det finns också viktiga forskningspolitiska aspekter idetta. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1982/83:272 om gymnasieskolans utbildning i jord-och skogsbruk m. m. har frågat mig varför regeringen i budgetpropositionenminskat antalet intagningsplatser på jord-, skogs- och trädgårdssektorn (dens. k. JST-sektorn) från 2 700 till 2 400. Jagvet, liksom , att det är många som söker till JST-sektorn och attarbetsmarknaden ofta kan se relafivt ljus ut för ungdomar med en sådanutbildning. Men jämsides med elevernas intresse och arbetsmarknadens behovmåste också kommunernas möjligheter att anordna utbildningar vägas in, närgymnasieskolan skall dimensioneras. Särskilt gäller detta investeringskrävandeutbildningar, t. ex. inom JST-sektorn, och när antalet sökande tillgymnasieskolan är mycket stort, som just . Detnya planeringssystemet för gymnasieskolan har kommit i gång, ochdet är då helt naturligt att ändringar kan behövas allteftersom vi fårerfarenheter av hur system och ramar fungerar i verkligheten. Till dennaverklighet hör också att det fanns "luft" i vissa av de sektorsramarsom den förra regeringen föreslog för /84. Just inom JST-sektornskall de preliminärt beslutade 2 700 platserna jämföras med de 2 300 som fannsinrättade och med de 2 350 man räknade med att kunna öka tillunder /84. Enviktig utgångspunkt för den nya regeringens modifieringar av ramarna förgymnasieskolan var huvudmännens möjligheter att anordna fler platser. I frågaom JST-sektorn ansåg inte regeringen det realisfiskt att ligga kvar på en såhög nivå jämfört med vad som kunnat anordnas. Om JST-sektorn plötsligtskulle börja expandera - och det fanns det inga planer för hos huvudmännen ihöstas - kan bl. a. vissa reservplatser tas i bruk. De 300 platser som nutagits från JST-sektorn har lagts på sektorer, där de bör kunna bli utnyttjade.På det sättet blir också gymnasieskolans totala kapacitet bättre utnyttjad. Om gymnasieskolans utbildning i jord- och skogsbruk m. m. 5 (): Jag tackarutbildningsministern för svaret på min fråga. Minfråga föranleddes av de uppgifter i budgetpropositionen som berör antaletsökande, antalet platser för dessa sökande och antalet antagna elever vidutbildningssektorn för jord, skog och trädgård. Vad som är frapperande när manstuderar dessa siffror är skillnaden mellan antalet sökande och antaletplatser. Ser man på relafionen mellan antalet sökande och antalet elever somverkligen kommer in finner man att det inte ens är hälften av de sökande somhar chans att komma in. Ensådan relafion mellan antalet sökande och antalet antagna - dvs. inte ensförhållandet två till ett - skulle möjligen kunna försvaras och förklaras avatt utbildningen inte leder fram till något arbete och att det inte längrefinns någon marknad för utbildningen. Det finns ju många utbildningslinjer sområkar ut för att antalet sökande avspeglar något slags eftersläpning - man Om gymnasieskolans utbildning i jord- och skogsbruk m.m. söker sigtill en utbildning som annonserade ett stort behov avarbetskraft. Då är det naturligt att statsmakterna markerar en minskadefterfrågan, om den är av varaktigt slag, genom att skära ner utbildningen. Mendet argumentet är inte tillämpligt i det här fallet, för på detta område får jualla som är utbildade ett arbete. Behovet av en bra utbildning på det härområdet kommer självfallet att bestå. Därför är det en gåta att man trots dessaavgörande förhållanden, alltså ett stort antal sökande och en stabilefterfrågan, skär ner utbildningen. Den gåtan har inte blivit löst genom detsvar som lämnat här och inte heller genombudgetpropositionen, för enligt den kommer man att skära nerytterligare. Jag tycker att man på sakliga grunder kan ifrågasätta dennedskärning som regeringen föreslår. När regeringen trots behovet av utbildadarbetskraft på detta område och trots det starka intresset för utbildningenvill skära ner, ligger det nära fill hands att tolka detta som ett försvagandeav dessa näringar. Jord-, skogs-, och trädgårdssektorn gäller ju näringar som ihög grad är aktuella och av vital betydelse för ekonomi. Dessutom ärdet branscher som är särdeles väl lämpade för lokalisering i glesbygd därarbetssituationen kan vara mycket besvärlig. Slutligen är det fråga om någonform av småföretagande, och det är kanske en av förklaringarna till det storaintresse för utbildningen som siffrorna för antalet sökande är bevis på. För oss inom är det här en viktig fråga, inte baramed tanke på dem som söker utbildningen utan också med tanke pålokaliseringspolitiken och de berörda landsändarna, där man har behov av ett såtätt nätverk av små och medelstora företag som möjligt. Vi skulle för vår delgärna se att denna utveckling mot relativt riklig förekomst av småföretag hadefått fortsätta och att man också hade satsat på utbildning på detta område. Jag vill sluta med att fråga utbildningsministern; Vilkentanke är det som egentligen ligger bakom en nedskärning av denna utbildning närutbildningen så väl behövs? Det kan väl inte bero på att kommunerna inte harkunnat utnyttja 160 av platserna. I förhållande till nivån innevarande år skärman nu ner med 300 platser och med ytterligare 200 platser. 6Utbildningsminister : Herr talman! Det är viktigt attupprätthålla och gärna också öka utbildningen på gymnasieskolnivå när detgäller sektorn jord, skog och trädgård. Men borde känna till attriksdag och regering aldrig an tvinga huvudmännen att starta utbildning. Vad vihar gjort är att vi anpassat de ramar som vi föreslagit att fattabeslut om till vad huvudmännen ansett sig kunna klara. Det är ganskameningslöst att inbjuda att ta ställning fill siffror med mycket"luft" i. Det är bättre att lägga antalet antagningsplatser på ennivå som man vet att huvudmännen kan klara. Det är alltså inte fråga om någon nedskärning av dennautbildning, utan vi lägger nivån så att kommunerna och landstingen kan klarauppgiften att åstadkomma en utbildning för det antal platser som riksdagenfattar beslut om, inte så att det blir "luft" i systemet ochinte någon utbildning alls. 7 (): Jag kan inte hjälpa att jag får ett intryckav passivitet, resignation och uppgivenhet när regeringen i den kommandebudgeten t. o. m. skär ner ytterligare. De siffror som jag har redovisat bordefaktiskt ha lett till en åtgärd i motsatt riktning. Vad som skett liggerinte i linje med de siffror jag har fått. var det 5 371 sökande till 2 732 platser och 2572 elever kom in. Ändå skär man ner fill 2 300 platser. Det finns alltså ingenmotivering för nedskärning. Resignationen tar sig också uttryck i att man minskarantalet platser, trots att det är ganska uppenbart att en utbildning i det härfallet medför investeringar för framtiden och att det är många som skulle kommain på sitt förstahandsval. Det är faktiskt viktigt för motivationen. har själv i något sammanhang satt upp som ett viktigtmål att eleverna helst skall få sitt förstahandsval tillgodosett. Som så oftanödgas man även nu konstatera att teori och praktik inte alltid överensstämmer. Om gymnasieskolans utbildning i jord- och skogsbruk m.m. 8 Utbildningsminister : Herr talman!Jag vet inte vilka källor har. Vi i måsteemellertid lita till de uppgifter om antalet platser som kommuner ochlänsskolnämnder rapporterar in till . Därvid står det klartatt vi inte föreslår någon nedskärning utan att alla huvudmän kommer att få vadde vill ha. Däremot tar vi bort luften i det som föreslog förraåret, och det tycker jag är renhårigt att göra. Sedan menar jag att det är viktigtatt vi över huvud taget utökar den yrkesinriktade utbildningen. Dit hörnaturligtvis även denna sektorn, jord, skog och trädgärd. Jag tycker att det ärganska onödigt att försöker ge ett intryck av osäkerhet omdetta. Någon sådan osäkerhet finns inte - i varje fall inte från min sida. 9ULLA TILLÄNDER (c): Jo, denna osäkerhet föreligger faktiskt, förde siffror som jag åberopar har jag fått från säker källa. Det skulle vara braom återigen kollade sina siffror. Sammanfattningsvis vill jag säga att jag inte anser attLena fill fullo har lyckats förklara varför man inom en utbildningfill vilken 2 572 sökande antogs nu föreslår en minskning av antaletplatser till 2 300. Det innebär faktiskt inte att man bara tar bort"luften" i systemet. Trots att det fanns 5 371 sökande skär manalltså ner antalet platser med 500 eller med , när man istället borde sökt vägar att hjälpa kommunerna att fylla alla platser, för detföreligger ju en efterfrågan på denna utbildning. Jag tror inte att det finnsnågot annat område där man beter sig på liknande sätt. Man bör ju, som säger, i stället satsa på yrkesinriktad utbildning. Det gör man inte genomatt, som sker, skära ner utbildningen. Det är för mig en gåta att kan tala om nedskärningav antalet platser - platser som aldrig har funnits och på det sättetbara har varit luft. 11 (): Om man har 2 572 elever i utbildning nu ochminskar antalet platser till 2 300 är detta en nedskärning. Dessutom aviseras ibudgetpropositionen en ytterligare nedskärning med 200 platser ,och då kan man verkligen undra vad man bygger denna åtgärd på. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Anmäldes och bordlades 1982/83:92Bryggeribranschens fortsatta utveckling 1982/83:116Ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 1982/83:122Ändring i läkemedelsförordningen m. m. '6 § Anmäldes och bordlades 1982/83:2219av m. fl. Tillfälligvinstskatt (prop. 1982/83:102) 7 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1982/83:91av () till statsrådet om massmediekommitténsdirektiv: Yttrandefriheten är grundläggandeför ett demokratiskt samhälle. Den måste finnas i olika former av medier, såvältraditionella som nya. Så långt det är praktiskt möjligt måste olika medierjämställas i yttrandefrihetshänseende. De nya direktiven fill massmediekommittén handlargenomgående om att snäva in yttrandefriheten i stället för att utnyttja de nyamediernas möjligheter att vidga den. Detta är så mycket allvarligare somSverige redan - i jämförelse med de flesta demokratiska länder - har ett monopolinriktatetermediesystem. Regeringen skriver i utredningsdirektiven: "Kommitténs uppgift bör vara att lägga fram förslagtill beslut om principer för utbyggnad och utnyttjande av ny teknik förmassmedieändamål. Förslagen bör utarbetas utifrån såväl massmediepolitiska somkulturpolitiska utgångspunkter." Beträffandeden nya tekniken heter det: "De regler som skapas för användningen av ny teknikbör främst syfta till att det kompletterande utbud som ny teknik kan getillgång fill fyller rimliga krav på kvalitet och tillgänglighet." Som framgår tas ingen särskild hänsyn tillyttrandefrihetsaspekterna. På en punkt nämns de dock, varvid de underordnas demassmediepolitiska. Det gäller etableringsrätten i kabel-TV som harbehandlats av yttrandefrihetsutredningen. får denna grundlagsutredningunderordna sig massmediekommittén. Regeringen skriver nämligen: "Det är emellertid inte ändamålsenligt att bestämmaden konkreta innebörden av en grundlagsreglering av etableringsrätten ikabel-TV förrän förslag i de avseenden som har betydelse i detta sammanhang harlagts fram av massmediekommittén." Också när det gäller mottagning av utländskarundradioprogram intar regeringen en negativ attityd. Visserligen tvingas man idirektiven konstatera att det med "nuvarande lagstiftning är tillåtet attta emot såväl svenska som utländska rundradioprogram i ". Men någonentusiasm över detta förhållande finns inte i direktiven. I stället heter det: "Kommittén bör undersöka vilka problem med avseendefrämst på radiorätt, upphovsrätt och internationella konventioner som uppstårmed anledning av olika former för spridning av utländska program." När det gäller reklam i radio/TV intar regeringen enytterst snäv attityd. Frågan om reklamfinansiering får inte ens utredas. Denna inställning kan med fog betraktas som kortsynt ochorealistisk. Den innebär också en besserwisserattityd mot de utländska företagsom finansieras med reklam och mot de partier utomlands - inkl. en radsocialdemokratiska - som gett sitt polifiska stöd till reklamfinansieringav radio och television. Långt allvarligare är emellertid att regeringen i sinantireklamfanatism är beredd fill åtgärder som icke hör hemma i ettdemokratiskt samhälle. I direktiven anförs: "Ett särskilt problem utgör reklaminslag i utländskaprogram som tas emot från satelliter eller på annat sätt och vidaresänds ikabelsystem. Kommittén bör belysa konsekvenserna av att sådan reklam kan mottasi , individuellt samt via centralantennanläggning och kabelnät. Medutgångspunkt i denna analys och de redan angivna ambitionerna beträffandereklamfrihet bör kommittén föreslå vilka regler som bör gälla för mottagning avsådana sändningar." Detta vittnar om regeringens bristande känsla för såvälden svenska grundlagen som Helsingforsöverenskommelsen. Grundlagen stadgar iregeringsformens 2 kap. 1 § 2 mom. informationsfrihet. En sådan kan knappast sägasexistera om vissa inslag i sändningar som förmedlas via kabel stoppas på grundav innehållets karaktär. Utredningsdirektiven innehåller, som visats i detföregående, ett antal skrivningar som är diskutabla ur yttrandefrihetssynpunkt.Det är därför viktigt att utfärdaren av direktiven, regeringen, gör vissaklarlägganden. Detta är så mycket mera angeläget som kommittén enligtdirektiven skall arbeta skyndsamt. Med hänvisning fill det anförda ber jag att få riktaföljande frågor till statsrådet : Vilken rollanser regeringen att yttrandefrihetsaspekter skall ha i massmediekommitténsarbete? Anserregeringen det angeläget att den nya tekniken omfattas av grundlagsskydd somger den ett likartat värn som traditionella medier? Anserregeringen att möjligheterna i att ta emot utländska radio- ochTV-program skall skyddas? Skall skrivningeni direktiven angående reglerna för mottagning av utländska program sominnehåller reklaminslag tolkas så att regeringen vill "släcka"TV-rutan de ögonblick reklam förekommer? 8 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:318 av () tillutrikesministern om åtgärder med anledning av uppgifterna om massakrer iZimbabwe: Rapporter om terror och brutalaövergrepp mot civilbefolkningen i en del av , , har nåtten sådan omfattning och styrka att tillförlitligheten i uppgifterna inte kanbetvivlas. är ett av programländerna för svenskt bistånd. Ibudgetpropiositionen föreslås landramen för öka från 110 till 125milj. Vilka åtgärder har utrikesministernvidtagit med anledning av rapporterna om terrorn mot civilbefolkningen iMatabeleland? Vilka konsekvenser anserutrikesministern händelseutvecklingen i bör få för det svenskabiståndet till landet? 1982/83:319 av () tillkommunikationsministern om den framtida kabel-TV-verksamheten: har vidtagit olikaåtgärder för att få monopol eller stark kontroll över den framfida kabel-TV-verksamheten. Ett led i dessa strävanden är bl. a. denförsöksverksamhet som planeras i m. fl. o'- den Frågan om den framfida kabel-TV-verksamheten behandlas nu av g mars1983 Det ärviktigt att denna kan arbeta förutsättnings- '°- Meddelande om Jag vill därför ställaföljande frågor till kommunikationsministern: fråeor Har regeringen givit några direktiv angående den framtidakabel-TV-utbyggnaden? Om inte, anser regeringen att skall avvakta massmediekommitténsförslag? Anser regeringen att större investeringar på kabel-TV-området börbehandlas av regering och riksdag?