prot · G60948 · 1982-12-31 00:00:00 — I slutet av interpellafionen sägs aft def infe är rimligt aftflickor skall få sämre undervisning bara för aft de är flickor. Det är vikfigtaft defta sägs, att def upprepas och aft de människor som har tiU uppgift aftundervisa våra barn verkligen bemödar sig om atf få en annan ordning än den somuppenbarligen gäller just . Men om man frågar vilka konkreta åtgärder sig att vi skall vidta, blir svaret def näsfan klassiska: Vi skall ordnaen konferens. Jag är infe övertygad om aft ytterligare jämställdhefskonferenserlöser problemet. Def är kanske bättre atf vi låter lärare och andra vara iskolan de dagar de annars skulle vara på konferenser. Slufiigen frågar om jag vill uppmana minaparfivänner i kommunerna att stödja folkpartiinitiafiv i dessa frågor. I ochför sig hoppas jag att har viss förståelse för atf jag har ringabenägenhet att be mina partivänner stödja folkparfiet, men jag känner i dettasammanhang av ett alldeles speciellt skäl en viss sympati för framställningen,och det är när jag tittar på fördelningenav ledamöter i mellan män och kvinnor. Jag konstarar då atf av 21folkpartister är 3 kvinnor. Därför förstår jag att Måndaeen de AnL 53 (): Jag beklagar givetvis att jag infe har fler systrar påfolkpartibänkarna, men manliga riksdagsledamöter vet fakfisktockså ganska mycket om jämställdhet och har lärt sig att driva defrågorna mycket bra. Jag litar alltså på de manliga folkparfisferna i dennasak. Däremot var det jag och några fill som upptäckte dessa frågor och tog uppdem. Jagfick inget svar på min fråga om statsrådet ville stödja forskningenpå detta område. Statsrådet sade visserligen infe heller någonfingnegativt om forskningen, men jag vill fakfiskt gärna upprepa frågan: villig atf stödja forskningen? Jagförstod att statsrådet inte ville hålla någon konferens. Jag kan visst inse endel av bekymren med konferenser. De ger infe allfid de resultat som de skallgöra. Den gamla jämställdhetsdelegafionen, som anordnade många konferenser,använde dem för att berätta för folk vad socialdemokraterna tänkte göra. Jagtror i alla fall att konferenser är en möjlighet. Man kan infe bara se sådanthär utan atf agera. Hurvill statsrådet göra lärarna medvetna om dessa frågor? Def är ju, atf döma avde forskningsresultat som vi båda har sett, alldeles klart atf denkönsdiskriminering som sker icke är medveten - def sker omedvetet från lärarnassida. Då får man faktiskt bjuda fill och försöka få lärarna på def klara med deproblem som här finns. Def borde statsrådet fundera på litet grand. Det räckerinte med klara uttalanden om att arbetet är bra. Man måste faktiskt göranågonfing också. Illustrationer av hur förhållandena är har jag gett i mininterpellafion. Jag ville ha svar på frågor om hur man skall ändra dessaförhållanden, så att def icke fortsätter att vara på detta sätt. Skolanskall fakfiskt driva utvecklingen framåt och inte förstärka de mönster som råder, både i och i samhället i övrigt. Statsrådet har ett visstansvar för aft driva skolan framåt. Omåtgärder mot könsdiskriminerande skolundervisning AnL 54 Statsrådet : Jag kan försäkra att forskningen på detta område är en avde prioriterade forskningsverksamheterna. Den är i själva verket ett ganskagott exempel på den typ av insatser som kan göras. Jag tror att def är viktigtatt man far fram material som visar hur förhållandena faktiskt är. Def fannssådant material redovisat i interpellafionen. Redan bekantgörandet av ochspridandet av kunskap om defta material tror jag är etf vikfigt incitament fillförändringar, eftersom jag utgår från att def hos de allra fiesta i dettasamhälle faktiskt finns en god vilja aft öka. Nr 48 jämställdheten. Däremot brister det ibland när det gäller utförandet,bl. de beroendepå konventioner. Överläggningenvar härmed avslutad. Omyrkesinriktad gymnasieutbild ning i 14 § Svar på fråga 1982/83:158 om yrkesinriktadgymnasieutbildning och ' och har frågat vad jag anser om möjligheterna aft anordnayrkesinriktad utbildning i och fr. o. m. . Eftervad jag erfarit har de båda kommunerna, med tillstyrkan från länsskolnämnden iSkaraborgs län, anhållit om aft få anordna tvåårig social servicelinje medstart . Def är () som skall ta ställning tillkommunernas framställningar inom ramen för de ca 2 000 främst yrkesinriktadeplatser som regeringen fillskjufit för som ett led i kampenmot ungdomsarbetslösheten. Jagkan alltså inte göra några uttalanden om vilka beslut SÖ bör fatta, men vill isammanhanget nämna följande. SÖ har fidigare, enligt vad jag inhämtat, medgivitatt social servicelinje fått inrättas i , en s. k. icke-gymnasieort avsamma slag som och och med samma hemfekniska specialkurs somutbyte mot linjen. Tidaholmoch har senast fått avslag från SÖ beträffandeinrättande av social servicelinje /84. Ett skäl för detta torde havarit aft gymnasieutbildningen i princip inte fått utökas på s. k. ickegymnasieorter. har emellertid beslutat om atf denyrkesinriktade utbildningen skall kunna ökas på sådana orter fr. o. m. den 1januari 1983 (prop. 1982/83:12, UbU 1, rskr 19). På det sättet har s. k. ickegymnasieorter jämställts med de större gymnasieorterna, detta som ett led isträvandena att främja den yrkesinriktade utbildningen. Regeringen har den 25november och utfärdat förordningar, som skall göra def möjligtatf utöka den yrkesinriktade utbildningen på just orter som och . SÖ och länsskolnämnderna skall inför sina beslut idessa frågor fa hänsyn bl. a. till gjorda investeringar, till långsiktighefen iutbildningsbehoven och fill kvalitetssynpunkter beträffande t. ex.praktikmöjlighefér. Med beslut om yrkesutbildning på s. k. ickegymnasieorter och med de upprepade positiva bedömningar som gjorts regionalfbeträffande de båda nu aktuella orterna har SÖ getts möjligheter fill enpositiv behandling av orternas framställningar . AnL 56 ANDERSNILSSON (s): Jag ber att fåtacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Def var ett mycket positivtsvar. Jag uppfattar det så, aft förutsätt- ningarna för att starta deaktueUa utbildningarna finns. Det är glädjande, specieUt mot bakgrund av denhöga arbetslöshet som råder bland ungdomar även i , specieUtbland flickor. Def är också angeläget att de åtgärder som beslutas kanverkställas snabbt, så aft de får avsedd effekt. Tidaholmoch har gjort upprepade framställningar om aft få anordnaen social semcelinje inom gymnasieskolan. Bakgrunden till framställningarna harbl. a. varit behovet av yrkesutbildad personal för hemsjukvården ochäldreomsorgen. Dessa båda omsorger byggs nu ut. Def bör därför finnas relafivtgoda möjligheter för dem som går denna linje att få arbete efter avslutadutbildning. Bådakommunerna har dessutom en sådan inriktning på gymnasieutbildningen atf deflesta linjerna och kurserna, tyvärr, helt domineras av pojkar. Ett bifall tillde aktuella ansökningarna skulle därför innebära ett mer varierat utbud avgymnasieutbildningar, och det är välkommet. Ioch med att kommunerna ansökt om utbildningarna är också allaförberedelser klara. Lokaler och lärare finns, och behovet av praktikplatser ärsäkerställt. Såväl socialförvaltningarna som landsfinget ställer upp medsådana. Såvittjag känner fill är det endast och kommuner i somligger så långt framme med planeringen att ytterligare utbildningar kan startasvid vårterminens början. Dessa utbildningar skulle således bli det förstaresultatet i med anledning av avsnitti proposition 1982/83:50. Enviss osäkerhet har emellerfid tidigare rått i skolstyrelserna omförutsättningarna för atf få starta utbildningarna. I proposifion 1982/83:12sägs följande: "Om den önskade studievägen finns inom en ufbildningssektorsom redan är representerad i kommunens gymnasieskola bör länsskolnämnden inomgivna länsramar få besluta om kommunen skall få utöka den yrkesinriktadeutbildningen." SåvälTidaholm som har en ettårig hemteknisk utbildning. Den s. k.VSK-sekforn - uttytt vård-social-konsumtion - finns alltså representerad ikommunerna. Ioch med utbildningsministerns hänvisning fill beslutet beträffande , därlikartade förhållanden rådde, uppfattar jag det så, att även och Varakan anses uppfylla kraven i det avseendet. Jag ber än en gång atf fåtacka utbildningsministern för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1982/83:150 om barnolycksfallsutredningens förslag AnL 57 SocialministernSTEN : har frågat mig om regeringen har för avsikt atf lägga framen proposifion på grundval av barnolycksfallsutredningens förslag. ungdom.Regeringen avser inte atf härutöver lägga fram något förslag till medanledning av nämnda betänkande. AnL 58 INGA (vpk): Jag skall väl tacka för svaret, även om detvar mycket dåligt. Vårt samhälle är barnovänligt på många sätt. Olycksfall äri dag det största hotet mot våra barns hälsa och den vanligaste dödsorsakenbland barn . Detta faktum och många års motioner frånvänsterparfiet kommunisterna föranledde den första borgerliga regeringen attfillsäfta barnolycksfallsufredningen 1977. socialdemokrafiskaregeringar hade varit helt ointresserade av den här frågan.Barnolycksfallsufredningen, där jag delfog som representant för Hem och Skola,hade fill uppgift atf arbeta med kartläggning och registrering av barnolyckor,en förbättrad säkerhet när def gäller sådana saker som barn kommer i kontaktmed och de miljöer som barn vistas i. Utredningen skulle också lägga framförslag om hur förebyggande åtgärder kunde samordnas, lokalf och centralt. Det inträffar 320 000 barnolycksfall i vårt land.Samhällets kostnader för barnolycksfallen - de kostnader som kan mätas i sådanasammanhang-beräknas ligga på omkring 720 milj. kr. 360 barn dörårligen genom olycksfall. Hälften av barnen dör i trafiken och en fjärdedelgenom drunkning. Resten av dödsolyckorna fördelar sig på förgiftning, kvävning,brännskador m. m. De olycksfall som infe blir dödsolyckor fördelar sigannorlunda. Trafikolyckorna svarar för mot som inträffar i eller närahemmet. Ansvaret för att förebygga olycksfall är starkt splittrat.Nu har barnmil-jörådet fillkommit som etf samlande organ på central nivå. Menute i kommunerna, där det största arbetet måste bedrivas, saknas ansvarigtorgan för detta. Utredningen föreslog atf samordnande organ mot barnolycksfallskulle finnas. Man kan säga atf barnmiljörådef är def . Utredningenföreslog också kommunala stafsfinansierade barnsäkerhefskonsulenter. Vidareföreslog utredningen att def skulle finnas barnmiljöombud för bevakning avdessa frågor ute i kommunerna. De sammanlagda årliga kostnaderna för detta viktigaarbete med atf förhindra barnolyckor beräknade utredningen till 17 milj. kr. lämnade utredningen sitt förslag fill dåvarandesocialministern . Detta är en mycket vikfig utredning. Men ännuhar ingen proposifion, byggd på utredningens förslag, kommit fill. Def lär infegöra def heller, att döma av def svar jag fåft . Varför tänker man infefortsätta aft förhindra de tragiska barnolyckorna? Det enda som hänt är aft barnmiljörådet har inrättats. Dethar ersatt det gamla lekmiljörådet. Det är i och för sig bra men räcker inte.Jag förstår inte denna avoghet, denna oginhet från socialdemokratiskaregeringars sida aft infe driva denna fråga vidare. AnL 59 Socialministern : Jag har egen bitter erfarenhet av barnolycksfall och tyckernaturligtvis, som jag förmodar alla gör, atf vi måste hjälpas åt för att görabarnens miljö sådan atf olycksfall infe skall behöva inträffa. Det gälleralltså att utforma barnens vardag på etf sådant sätt atf riskerna förolycksfall helst försvinner. Nugör både statliga och kommunala myndigheter åtskilligt och fortlöpande för attförbättra barnens miljö och minska riskerna. Barnolycksfallsufredningenförordar att insatserna för aft förebygga olycksfall borde samordnas bättre.Som jag nämnde i mitt svar har barnmiljörådef just den uppgiften. Jagvill också peka på att regeringen avser atf fillsäfta en barn-ochungdomsdelegafion. En vikfig uppgift för den delegationen blir atf angerikfiinjer för ett informafionssystem för barnens välfärd i enlighet medriksdagens beslut. I def sammanhanget kommer bl. a. barnens närmaste omgivningi bostadsområdet att uppmärksammas. AnL 60 INGA (vpk): Där detta arbete borde bedrivas, ute i kommunerna, sker ingenfing. Vivet aft def ute i kommunerna infe finns medel för en sådan här verksamhet. Utredningenföreslog ju att det skulle finnas barnsäkerhefskonsulenter, en ansvarigmänniska som kunde samordna de åtgärder som behövs på nivå. Def finnsinga barnmiljöombud ute i kommunerna. Def har funnits en vissförsöksverksamhet, som har visat mycket goda och posifiva resultat, men ute ikommunerna händer ingenting. Deträcker infe aft hänvisa till barnmiljörådef, def räcker inte med atf hänvisafill en delegation. Här behövs konkreta åtgärder. Qch arbetet skall göras ute ikommunerna, ute i bostadsområdena, för det är där olyckorna sker och def är därde största riskerna finns. Jagsitter själv med i barnmiljörådet. Där finns väldigt mycket kunskap samlad. Jagsitter också i barnsäkerhetsrådef. Där finns ett tjugofemtal människor med mycketfin kunskap, representerande olika sektorer i vårt samhälle. Men det vikfigastearbetet, aft generera defta nedåt och utåt, görs inte. Föratf man skall få något resultat på det här området, måste man börja arbeta meddefta ute i kommunerna, men det gör man inte. Jag tycker regeringen ansvararför att arbetet kommer i gång - bl. a. på def utmärkta sätt som utredningenföreslog, genom konsulenter, centralt placerade ute i kommunerna, och genombarnmiljöombud som direkt kan bevaka barnens miljö ute i bostadsområdena. Överläggningenvar härmed avslutad. Om de anställdas itiflytande inom den kommunala sektorn 16 §Svar på fråga 1982/83:144 om de anställdas inflytande inom den kommunalasektorn AnL 61 Kommunministern : har frågat mig när jag avseratt tillsätta den av förordade utredningen om gränsdragningen mellande anställdas inflytande och den polifiska demokrafin inom def kommunalaverksamhetsområdet. Mitt svar, som jag lämnar efter samråd medarbetsmarknadsministern, är detta. har i det besjut som syftar på (AU1981/82:10, rskr 113) uttryckligen hänvisat till def material och deöverväganden som nya arbetsrätfskommittén (A 1976:02) kan komma atf redovisa omgränsdragningen mellan de offentliganställdas förhandlingsrätt och denpolifiska demokratin. ö. ocksåeff visst samband meddef arbete som har bedrivits i kommittén (Kn 1978:02) för fortsatt utredning avfrågan om medbestämmande för de anställda i kommuner och landsfing. Regeringen avser att fa ställning fill begäranefter def att dessa båda kommittéer har slutfört sina uppdrag. Enligt vad jaghar inhämtat skall slutbetänkande i båda fallen lämnas . AnL 62ARNE (): Jag får tacka kommunminisfern för svaret påmin fråga. Av svaret kan jag infe dra någon annan slutsats än atf regeringenför dagen infe har någon klar uppfattning i denna fråga. Jag hade hoppats attfå etf klarare besked ifrån kommunministern. När förordade en utredning omgränsdragningen mellan de anställdas inflyttande och den politiska demokrafininom den kommunala verksamheten, baserades detta ställningstagande på mofioneroch enhälliga uttalanden från kommunförbunden. Kommunförbunden framhöll i sinaremissvar över mofionerna den osäkerhet som anses föreligga om medbestämmandelagenstillämpningsområde och därmed om förhandlingsskyldighetens omfattning förkommuner och landsfing i de enskUda fallen. ställde sig bakom kommunförbundens uppfattningoch ansåg att det är otillfredsställande att kommunerna vid dessa a-wägningarsaknar fillräcklig vägledning genom att frågan om gränsdragningen mot denpoUfiska demokrafin blivit så dåligt belyst i förarbetena tiU medbestämmandelagen. Med tanke på kommunförbundens enhälliga ställningstagandeborde stor polifisk enighet råda om nödvändigheten av en utredning på området.Så tycks nu infe vara fallet, i varje fall inte på riksplanet, atf döma avkommunministerns svar. Jag är medveten om aft det kan finnas ett visst sambandmed pågående utredningsarbete. Dessa utredningar skall, som framgår avkommunministerns svar, avlämna sina slutbetänkanden, men jag hadehoppats att kommunminisfern i sittsvar ändå skulle ange en viljeinriktning, hur han ser på frågorna. Eftersomkommunminisfern har erfarenhet av landstingens verksamhetsområde, vill jagställa en föjdfråga till honom: Anser kommunministern att det i def prakfiskaarbetet ute i kommuner och landsfing är klarlagt för förtroendemännen vargränsen går mellan de anställdas inflytande och den poUtiska demokratin? Jag vill litet sfillsamt erinra om innebörden iriksdagens beslut. Där sägs att nya arbefsräffskommitténs betänkande ochförslag bör avvaktas innan man ger en närmare inriktning av def begärdautredningsarbetet. Jaghar också informerat mig om när de pågående utredningarna tänker lägga framsina förslag och fåft klarf för mig atf nya arbetsräffskommiffénsslutbetänkande överlämnas nu och atf kommittén förmedbesfämmandefrågor lämnar sitt slutbetänkande . Medhänsyn till innebörden i beslut och aft betänkandena kommer atfföreligga med def allra snaraste tycker jag att det är rimligt att avvaktadessa innan jag återkommer i frågan. AnL64 (): Def är alldeles rikfigt att i riksdagsbeslutet angavs aft man bordea-wakta med den närmare inriktningen av utredningsarbetet tillsNARK-utredningen var klar, men jag tycker ändå aft kommunministern kunde haredovisat sin uppfattning när def gäller gränsdragningen mellan de anställdasinflytande och den politiska demokratin. Jaghade hoppats på aft kommunministern skulle ha uttalat en viljeinriktning äveni det här skedet, men vi får väl återkomma till frågan, eftersomkommunminisfern tydligen inte i dagens läge är beredd att göra någraytterligare kommentarer. Överläggningenvar härmed avslutad. Omde anställdas inflytande inom den kommunala sektorn 17 § Föredrogs menbordlades åter Konsfitutionsutskotfefs betänkanden /83:12-15Justitieufskoftefs betänkanden /83:8-13 betänkanden1982/83:12, 13, 15 och 16 betänkande 1982/83:12Socialförsäkringsufskottets betänkanden /83:11 och 12 Socialufskoftetsbetänkanden /83:10 och 13 Kulturutskottefs betänkanden /83:14-16Jordbruksufskottets betänkanden /83:15-19 Näringsutskoftets betänkanden1982/83:16 och 17 Civilufskoftets betänkande 1982/83:9 Nr 48 18 § På förslag av talmannen beslötkammaren aft ajournera sina Måndagende förhandlingar till , då defill dagens bordläggning anmälda utskotfs- 13december 1982 betänkandena väntades föreligga. 19 § Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 20 § AnL 65 : Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistasätts socialutskottets betänkande 13, kulturutskotfefs betänkanden 14 och 15samt civilufskoftets betänkande 9 närmast efter konsfifutionsutskotfetsbetänkande 15. 21 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1982/83:73 Utvidgad uppgiffsskyldighet vid vissa utlandsbefalningarm. 22 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1982/83:10Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 83:55 delvis) 1982/83:23 Vissa åtgärder för att förbättraskatfeuppbörden (prop. 1982/83:9Beskattningen av sfatsskuldväxlar m. m. 1982/83:58) 1982/83:10 Godkännande av internationell konvenfion om ömsesidigt administrativtbistånd för atf förhindra, utreda och beivra fullbroff, m. m. 1982/83:35) 1982/83:11 Vissa åtgärder för atfförbättra skatteuppbörden (prop. 83:53) 1982/83:14 Höjning av mervärdeskatten (prop.1982/83:55) 1982/83:9Höjning av arbetsmarknadsavgiften (prop. 1982/83:55 delvis) 1982/83:13 Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/ ; 83:55 delvis) 1982/83:12 Familjepolitiken (prop.1982/83:55 delvis och skr. 1982/83:34) 1982/83:21 Subvenfioneringen av livsmedel (prop.1982/83:55 delvis) 1982/83:12 Förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen m. m.(prop. 1982/ ' 83:55 delvis) 23 §Meddelande om interpellationer Meddeladesaft följande interpellationer framställts 1982/83:49 av () tiU industriministernom cementfUlverk-ningen i : Cemenftillverkningen i ärlokaliserad fill tre orter, Slife, Deger-hamn och Skövde.Produktionskapaciteten är ca . Förbrukningen har desenaste åren sjunkit kraftigt genom nedgången i byggandet och var 1981 ca 2,1miljoner ton. har en ytterligare nedgång skett. harSverige haft en ökande import av cement från sfafshandelsländerna,vilken beräknas uppgå fill av den svenska marknaden. Inget annatland i utsätts för en lika omfattande dumpingimport av cement. IVästtyskland utgör sådan import av den totala förbrukningen och iBenelux för att i övriga västländer vara obefintlig eller försumbar. Trots starkt ökad cemenfexport har enbetydande överkapacitet uppstått i till följd av importen. Mot bakgrund av den sjunkande avsättningen har Cementa hosregeringen begärt en begränsning av dumpingimporten från statshandelsländernafill , motsvarande av cementmarknaden i vårt land,för att därigenom möjliggöra fortsatt drift i . Denna begäran harregeringen avslagit. EnUgt uppgift i pressen skulle dock kommerskollegium varaöppet för licensiering av cemenfimporten. För sysselsättningen på södra skulle en nedläggninginnebära kraffigt ökade problem. I framfiden skulle vidare cemenftillverkningen i Sverigeendast komma atf ske på två orter, dels i på , dels i iVästsverige. Ur beredskapssynpunkt är detta allvarligt. Med hänvisning till def anförda vill jag tillindustriministern ställa följande frågor: Avserregeringen atf vidta några åtgärder beträffande importen av cement frånsfafshandelsländerna? Hur bedömerregeringen effekterna av nuvarande förhållanden för sysselsättningen på södraÖland? Vilkakonsekvenser för det ekonomiska försvaret anser regeringen att nedläggningen avcementfabriken i skulle få? 4 protokoU 1982/83:47-49 1982/83:50av i (m) till statsrådet ombefolkningsfrågan: Regeringen beslöt att bifallahemställan i socialutskottets betänkande 1977/78:32, som genomsyrades av enstarkt posifiv inställning fill verkningsfulla åtgärder för aft vända denpågående minskningen av antalet födslar i vårt land. Underde närmast därpå följande åren igångsattes ett brett utredningsarbete istafistiska centralbyråns regi. Samfidigt började man skönja en viss uppgång ifödelsetalet. Vid det här laget har redovisatväsentliga delar av sitt utredningsmaterial. förefaller -den i ochför sig obetydliga - uppgången av födelsetalet aft ha upphört och måhända väntsi sin motsats. Underde gångna åren har jag fill olika socialministrar ställt frågan om vad derasregeringar avsett att företaga sig. Svaren har varit dröjande och undvikande.Moderata samlingsparfiet har under fiden ihärdigt yrkat på förbättrat stöd åtflerbarnsfamiljerna, och def förefaller nu som om även regeringen är av sammauppfattning. har enligt uppgift en särskild arbetsgrupp tagit sig anframtidsaspekferna i poUfiken och då även, av nafurUga skäl, befolkningsfrågan.Jag anhåller därför om kammarens tillstånd atf av statsrådet fåutbe mig en redogörelse för regeringens syn på def aktuella läget i den svenskabefolkningsfrågan och, om möjHgt, en anvisning om de mål regeringen har i sikteoch de medel den därvid kan tänka sig aft pröva. 24§ Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1982/83:181 av KarinAhrland (fp) fiU ekonomi- och budgetministern om en ny affärsfidslag: framgick attHandelsansfälldas förbund hos regeringen har aktualiserat frågan om en nyaffärstidslag och etableringskontroll för företagen. I en intervju säger dennyvalde ordföranden att t. ex. helgsfängf och etableringskontroll skulle varabättre för både företagen och de anställda. Att det skulle vara en stor nackdelför konsumenterna är ingenting som tillmäts någon betydelse, de får handlanågon annan dag. Konsumenterna måste ändå ha sina varor. Detta innebär enupprörande nonchalans mot konsumenternas intressen. I en kommentar sägerfinansministern, med hänvisning fill ett kongress- beslut, atf en utredningom en ny affärsfidslag kan bli aktuell. Med hänvisning fill defanförda hemställer jag atf till finansministern få Måndagende ställa följande frågor: I3 Avser finansministernatt fillsäfta en utredning om en ny affärstids- _ 'S- Meddelande om