prot · G609155 · 1982-12-31 00:00:00 — Vad är det dä för särskilt med det svenska språket, ochvarför bör vi eftersträva att göra det så uttrycksfullt som möjligt? Och ivilket förhållande står litteraturen till språket? I och för sig kan goda ochvisa tankar uttryckas också på exempelvis det engelska språket, ibland även meden viss fördel, eftersom detta språk är mycket rikare än det svenska. Men dethistoriska faktum yi har att utgå ifrån är den svenska nationen, för varsbildande och upprätthållande det gemensamma språket är en viktig förutsättning.Vår träning till tänkande.och språkligt uttryck har väsentligen skett pä det svenskaspråket. Vi har ett viktigt och värdefullt kulturarv att bevara ochvidareutveckla. I nationernas orkester är det vi som svarar för den svenskastämman. Ingen annan åtar sig den uppgiften eller är bättre skickad att göradet. Det svenska språket och dess rikedom är hotade av mängatendenser i dagens värld. Vi drabbas av en kommersialisering som över huvudtaget hotar kulturen. Vi har en mäktig fiende i de stora transnationellakoncernerna, som för att främja sin marknadsföring och sina profitintressen sökerstöpa människor i alla länder i samma form. Vi har ett ointresse hos vissadelar av statsmakterna för de kulturella frågorna, som tar sig uttryck i med hänvisning till budgetläget avvisar rimliga förslag till förbättringarsamtidigt som man godtar en miljardrullning på andra områden. Det är inget uttryck för någon inskränkt nationalism attförsvara det svenska språket och den svenska kulturen mot dessa tendenser.Internationalism skall inte innebära förflackning och likriktning utan ökadkulturell rikedom för alla genom ömsesidigt utbyte. Även ur demokratiris ochyttrandefrihetens synpunkt är värnet av det svenska språket och den svenskalitteraturen betydelsefullt, ja grundläggande. Betydelsen av litteraturens utveckling för försvaret ochberikandet av spräkskatten kan inte nog betonas. Författarna är språketsnyskapare, dess djärva spanare som ständigt är i rörelse för att utforska nyaområden och bygga nya världar. Inte minst gäller detta poeterna. Litteraturenär en viktig förmedlare mellan generationerna och mellan människornai dagens samhälle. Den förmedlar på ett skapande sätt erfarenheter av enrikedom, som vi annars under ett människoliv inte har möjlighet att tillägna oss.Det skrivna språket och boken blir alltmer oumbärliga som vapen för bådeförsvar och anfall i när det svenska språket hotas av snöpning pädataskärmar och i hemterminaler. Det är i denna kamp som den svenska poesinhar en betydelsefull roll att spela, ej lik någon annan, men - somkulturutskottet noterat - genomförd under svårighet. Jag vill i den här debatten speciellt yrka bifall tillreservation 3 av om ett särskilt utgivningsstöd till lyrik. Anslag till film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. 215BARBRO i (s): Mänga föräldrar och barn- och ungdomsarbetarehar diskuterat mediefrågor . Och de har mer och merkommit till insikt om att något radikalt måste göras på bildmediefronten. Detär inte till fyllest att videouthyrarna har krav på sig att inte hyra ut olämpligafilmer. Det måste i stället till en produktion och marknadsföring av filmer ochövriga bildmedia av bra kvalitet. Det var de bakomliggande motiven, när jag och minapartikamrater på länsbänken under årets allmänna motionstid skrev motionen1982/83:679. Vi vet att film är en konstart med många möjligheter tillinformation och upplevelser. Därför är det också så väsentligt att just barnoch ungdomar, som är lätta att påverka och ofta är i stort behov av informationoch upplevelser, får tillgäng till goda filmprodukter. Det belyste Ing-MarieHansson pä ett utmärkt sätt i sitt anförande. Jag har tagit del av förra debatt omfilmfrägor. Hur mänga gånger uttrycket "'kvalitetsfilm" förekom kanjag inte ange, men det var åtskilliga. Då antogs också ett film- ochvideoavtal, som är intressant i flera delar. a. sägs i 1 § -ändamålsparagrafen - att en uppgift för Stiftelsen skallvara att främja spridning och visning av värdefull film. Anslag tiU film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. Enligt 32 § p. D skall vissa medel användas för att främjaspridning och visning av värdefull film, däribland värdefull film för barn ochungdom. Syftet är att medlen skall användas för bl. a. import och spridning ochandra åtgärder som syftar till att väcka intresse för kvalitetsfilm. Det är också värt att uppmärksamma att endepartementspromemoria (Ds U 1979:5) med titeln filmpolitiken hadevarit ute pä bred remiss innan detta avtal behandlades i . Och iremissyttrandena över Film för barn och ungdom har remissinstanserna över lagpoängterat betydelsen av att barn och ungdom får tillgång till bra film. Det framgår av kulturutskottets betänkande 1981/82:30 ungdomsfilm skall ha hand om frågorsom rör spridning ochvisning av värdefull film för barn och ungdom. Jag måste få uttala mina stora förväntningarinför nämndens arbete. har dock inte gett något synbart resultat. I detbetänkande som vi nu behandlar säger kulturutskottet att det på grund av denkorta tid som gått sedan avtalet kom till är för tidigt att dra några säkraslutsatser om effekterna av detta. Utskottet avstår frän att förorda meralångtgående regler om användningen av de medel som anvisas under anslaget förfilmändamäl. Detta anser jag mig tvungen att acceptera. Jag yrkar därmedockså bifall till kulturutskottets hemställan. Uppmärksamheten när det gäller filmutbudet till barn ochungdom har varit särskilt stor denna vinter. Att videouthyrarna i vissa fallbrustit i sitt ansvar har gett utslag i skilda tingsrätter i landet. Menuthyrningen fortsätter i om möjligt större omfattning. Därför är det inte längreen from önskan utan ett starkt krav att det skall finnas ett annat filmutbudatt tillgå. Om den nuvarande utvecklingen pä medieområdet fårfortsätta, kan vi redan nu förutsäga att den kommer att förorsaka stora skadori vår psykiska miljö. Det är fråga om mental miljöförstöring. Vi har sedan1960-talet aktiva miljörörelser för den fysiska miljön. Vi behöver ocksåmiljörörelser för den kulturella miljön. Det är brådskande att möta denohämmade exploatering som man på t. ex. bildmedieområdet nu är utsatt för pägrund av mycket starka kommersiella krafter. Effekterna - på människor ochsamhälle -kanske inte märks förrän . Det är framför allt barnen somdrabbas. Därför är det angeläget med stödet för spridning och visning avvärdefull film. Insatser för barn och ungdom har särskilt stor betydelse inomalla delar av filmpolitiken. 216KARL (): I detta skede av debatten tänkte jag endast kommentera en reservation,men började sitt anförande med en redovisning av vad hanupplevt under pingsten, och det gjorde att jag frågade mig om han höll på medså väsensskilda saker som att sätta potatis och läsa poesi. Det går kanske attgöra lyrik också kring potatisen, och med den korta tid jag hade till mittförfogande kan det då låta på följande sätt: Potatis är en knöl som barnen ätabör för attbli stora och starka men kanske inte alltför karska Jag tycker att det kan vara värt att fundera litet pä omman inte borde göra lyriken till någonting i vår vardag. Efter vad jag kanförstå är det också ett ökande intresse för lyriken och för vad den kan gemänniskorna i de situationer dä de kan behöva något av lyftning. Jag vill därefter övergå till att kommentera reservationnr 6 som gäller läsfrämjande åtgärder för barn och ungdom. De insatser som hargjorts pä det området har givit mycket goda resultat. Ungdoms- ochbarnorganisationerna fortsätter med den verksamheten, och man kan erfara attde ambitioner som finns gör att de medel som ställs till förfogande inte räckertill. Därför föreslår vi i reservation nr 6 en 50-procentig förstärkning av demedel som utgår för detta ändamål, alltså en höjning till . Det äroerhört viktigt att vi pä det sättet stimulerar barn och ungdom att närma sigvår litteratur och att göra det på ett sätt som berikar deras framtid. Jag vill göra en kommentar till reservation nr11. Den har diskuterats ganska ingående tidigare under överläggningen, och jagvill kortfattat anknyta till det som och sade.Det måste efter vad jag förstår vara oerhört jobbigt för socialdemokraterna attså förändra sin argumentation och sitt engagemang när det gäller de 10miljonerna i stöd till biblioteksverksamheten som de har gjort i regeringen. Det kunde vara av stort intresse att läsa upp något av deengagerade anföranden för dessa 10 miljoner som hölls av företrädareför socialdemokratin, men jag skall inte göra detta i denna sena timme. Jag vill sluta mitt anförande med att yrkabifall till reservationerna nr 6, 10, 11 och 13. Anslag till film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 25 Punkt 1 Mom. 1(medelsanvisningen till Stöd till idrotten) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 17 förreservation 1 av . Mom. 2 (det statliga stödet tillfrämjandeorganisationerna) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 84 förreservafion 2 av m. fl. Mom. 3 (idrottspolitikens inriktning) Utskottets hemställan bifölls med297 röster mot 17 för reservation 3 av . Mom. 4 Utskottets hemställanbifölls. Anslagtid film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek, m. m. Mom. 5(statsbidrag till ) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1861 avHans Nyhage, bifölls med acklamation. Mom. 2 (bidrag till ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 av , bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(finansiering av turistråd) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avTore m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 4 (sammansättningen av turisträds styrelse) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 6 avTore m. fl., bifölls med acklamatiori. Mom. 6 a (åtgärder för att främja turism i ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avTore m. fl., bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 26 Punkt 1 Mom. 1 och2 (avveckling av samt medelsanvisningen till statensungdomsråd) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 77 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (viss försöksverksamhet m. Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 50 förreservation 2 av och . Mom. 5 (ett internationellt ungdomsläger) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 17 förreservation 3 av . Mom. 3(bidrag till nya organisationer) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 17 förreservation 4 av . 2 ledamöter avstod frän att rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 30 Punkt 2 Mom. 5(filläggsdirektiv fill massmediekommittén) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 1 avEva , bifölls med acklamation. Anslag tiUfilm, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. Punkt 3 (Stöd till kulturtidskrifter) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation2 av och , bifölls med acklamation. Mom. 1 (ensärskild anslagspost för utgivningsstöd till lyrik) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster möt 18 förreservation 3 av . Mom. 2 (medelsberäkningen för utgivningsstöd) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 av , bifölls med acklamation. Mom. 3 (En bok för alla) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 78 förreservation 5 av m.fl. Mom. 5 (medelsberäkningen för Bidrag till läsfrämjandeåtgärder bland barn och ungdom) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 67 förreservation 6 av m. fl. Mom. 1(medelsberäkning för bidrag till folkbiblioteken för inköp av litteratur somfått statligt utgivningsstöd) Utskottets hemställan bifölls med229 röster mot 85 för reservation 1 i av m. fl. Mom. 2(medelsberäkningen för andra ändamål under anslaget än som avsägs under mom. 1) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 12 avEva , bifölls med acklamation. Ändring i byggnadslagen m. m. Mom. 4 (utredning om en bibliotekslag) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 17 förreservation 15 av . Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 11 §Ändring i byggnadslagen m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande /83:32 om ändring i byggnadslagen m. m. 1982/83:167). 217 (); Regeringen föreslår i proposition 1982/83:167förändringar av formerna för prövningen jämlikt 136 a § byggnadslagen. Regeringen skall enligt denna bestämmelse prövanyanläggning för industriell eller liknande verksamhet som är av betydelse förhushållningen med energi, med träfiberråvara eller med landets samlade mark-och vattentillgångar. Denna reglering medför en mycket omständligprövningsprocess. Om en anläggning skall prövas enligt någon avprövningsgrunderna, måste den också prövas enligt de båda andra. Detta ledertill omfattande remissbehandling, och ärendet drar ut pä tiden, vilket somregel är till stor nackdel för den sökande. Från industrin har exempelvis konstaterats att prövningenenligt byggnadslag och miljöskyddslag tar så att förutsättningarnaför det det planerade projektet på grund av bl. a. marknadsutvecklingen hinnerförändras i sådan utsträckning att sökandeföretaget, när samtliga administrativabeslut inhämtats, ej finner det lönt att realisera projektet. Nuvarande regering har i betydande mån skärptprövningstillämpningen vad gäller anläggningar för produktion avträfiberbränsle och eldningsanläggningar. gräns, 25 000 m fast mått,har sänkts till 10 000 m\ Regeringen vill nu kodifiera sin nya, lägre gräns. Som skäl för en prövning vid nyetablering av vissa avdessa anläggningar anförs att det är angeläget att utvecklingen vad avsereldningsanläggningar inte allvarligt försvårar skogsindustrins möjligheter atterhålla träfiberråvaror. Erfarenheten visar att detta mål inte har nätts. Dentidsödande handläggningen och ett stort antal småärenden gör hela förfarandetohanterligt. Det är dessutom i det närmaste omöjligt att inom ramen förgällande prövningsförfarande åstadkomma en för skogsnäringen och samhällettillfredsställande samlad bedömning. Prövningen har visat sig vara ett riktigtdåligt instrument för att positivt påverka skogsindustrins utveckling. Riskenatt prövningen hämmar initiativ och strukturförändringar är uppenbar. därför särskilt anmärkningsvärt att regeringen ytterligare vill skärpa Nr155 Lagen konserverar nuvarande industristruktur.Modernisering hämmas. 25 rnai"l983 Det ärsvårt för nya intressenter att etablera sig. Lagen kan därmed få För skogsbrukets del försvåras avsättningen av nyavirkessortiment för nadslagen m m exempelvis skogsenergi. Detta ger negativaeffekter för skogsbrukets redan ansträngda lönsamhet och minskar dessutommöjligheterna att utföra både för skogsprodukfionen och allmänheten viktigaskogsvårdsåtgärder. Sist men inte minst motverkas samhällets energipolitiskaambitioner, dvs. att med kraft arbeta för en ökad användning av inhemskabränslen. Det är mot denna bakgrund som vi moderatervill ifrågasätta behovet av att bibehålla nuvarande prövning. När det gällerden ursprungliga prövningsgrunden - hushållningen med mark och vatten - finnsanledning att bibehålla någon form av prövning. Det lämpligaste torde dock varaatt överföra prövningen till miljöskyddslagstiftningen. I samband med att man överväger detta bör också övervägasom prövningen med avseende på hushållningen med energi och med träfiberrä-varaöver huvud taget bör bestå. Regeringen vill, som jag tidigare framhållit,skärpa prövningen vad gäller träfiberråvara. Eftersom vi moderater vill ha enöversyn av hela prövningssystemet, kan vi självfallet inte accepteraregeringens förslag. Våra förslag avstyrks av utskottet. När det gällerprövningsgränsen för träfiberråvara sker detta utan varje antydan tillmotivering, och när det gäller översyn av hela 136 a § med hänvisning till attarbetet pågår med ny plan-och bygglag. Därmed föreslär utskottet att motionenskall anses tillgodosedd. Svagare motivering får man leta efter. Det är judessutom sä, att just därför att plan- och bygglagarbetet pågår är det extraangeläget att framhåller för regeringen att en förenkling av 136 a Sbör ske och hur det kan ske. Jag yrkar bifall till de moderatareservationerna, som är fogade vid civilutskottets betänkande 1982/83:32. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 218 (): Energiminister har upprepadegånger försäkrat att den socialdemokratiska regeringen är fast besluten attförverkliga energipolitiska beslut efter folkomröstningen attavveckla kärnkraften. Hon har kraftfullt uppmanat industrin att nu inrikta sigpå framtidens energisystem och inte spekulera i nya reaktortyper. I eninterpellationsdebatt med sade hon: "---- detär oerhört viktigt att vi skyndar på utvecklingen när det gäller inhemskabränslen och andra alternativ till kärnkraft och olja; att vi får ett grepp överdet elutnyttjande för uppvärmning som vi har så att vi inte 173 Nr 155 långsiktigt binder oss förkärnkraft eller för högt elberoende " Onsdaeenden S är uppriktigt glad över dessaentydiga besked från den inom regeringen 25 mai1983 som haransvar för energipolitiken.Men det är något som inte stämmer. skall vi på förslag av civilutskottets majoritet och efter en proposition från Ändring ibygg- regeringen fatta ett beslut somallvarligt försvårar införandet av skogsbräns- nadslagenm m '' ' beslöt riksdagensmajoritet att luckra upp elvärmeförbudet,så att det nästan mister all sin återhållande kraft. säger ocksåi interpellationsdebatten att socialdemokraterna inte gjort någon omvärderingnär det gäller kärnkraftens säkerhetsfrågor. Orsaken till att man gått med påen avveckling beror på ett "hänsynstagande till människors oro ochopinionen i landet". Är det så att regeringen vill hålla opinionen lugn genomfagert tal om avveckling, som andra avdelningar inom statsapparatenägnar sig åt att försvåra avvecklingen? Driver regeringen ett cyniskt taktisktspel med svenska folket? Eller är man dåligt samordnad inom regeringen, så attenergibeslut som förbereds inom motverkar industridepartementetsförslag? Genom proposition 167, som vi nu behandlar, om en utökningav 136 a § byggnadslagen tänker man krångla till det ordentligt för dem somvill gå in för inhemsk, förnybar energi. Resultatet kan bli en tredubbel prövning när det gällerskogsbränslen! Om några skogsbrukaré t. ex. tänker skaffa ett mobiltflisningsaggregat med en kapacitet på 10 000 m' eller mer per är, måste de hatillstånd enligt byggnadslagens 136 a § och alltså tillstånd av regeringen.Likaså om man tänker bygga en terminal för att sortera virket i olikakvaliteter, inkl. bränsleved. Vidare måste fabriker som förädlar träråvaran t.ex. till pellets, för att underlätta transport och hantering, prövas enligt 136a § byggnadslagen. Och slutligen-skall själva eldningsanläggningen,värmeverket, ha tillstånd enligt samma paragraf. Det är en helt orimligbyråkrati! Den kommer i hög grad att försvåra användningen av inhemskabränslen, som energiministern säger sig vilja skynda på. Till råga på allt sägs det i sammanfattningen avpropositionen att de ändringar som föreslås ''syftar till att förenklaprövningen". Jag kan inte finna några förenklingsförslag i propositionen.Bostadsministern aviserar att han kan komma att låta t. ex. industriverketsköta prövningen i stället för regeringen. är en instans sorn ärutan politiskt ansvar och-som visat sig helt ta parti för skogsindustringentemot förmodade konkurrenter om råvaran. Denna "förenkling" gördet kanske enklare för regeringen men knappast för dem som vill skynda påutvecklingen av de inhemska bränslena. Ändå är det en konstlad motsättning mellan skogsindustrinsoch värme verkens intressen som ligger bakom de här byråkratiska hindren för energiveden. Lövvedsöverskottet förväntas enligt riksskogstaxeringen bli mycket stort. Alla vet att lövträ är det bästa bränslet. Stora delar av träråvaran ligger och ruttnar. Det skulle bli billigare också för industrin attfä 174 fram sin råvara, om leverantörernakunde fä avsättning för en större del av det somskogen ger än den del som industrin kan använda. och industrier som delvis kan använda sammaråvara har redan börjat samarbeta lokalt för att inte konkurrera med varandraom råvaran. påpekar i sitt remissvar att man bör se en delav träråvaran som en regional resurs, eftersom långa transporter fördyrar den. anser att prövningen av energianläggningar ochträfiberråvara enligt 136 a § byggnadslagen bör upphöra. När det gäller en utökning av 136 a § byggnadslagen, somverkligen skulle vara motiverad utifrån beslut om avveckling avkärnkraften, då vill inte socialdemokraterna vara med. har föreslagitatt samtliga led i uranhanteringen bör tas in som tillståndspliktiga enligt 136a §. Det är särskilt viktigt att kommunerna får möjlighet att pä ett så tidigtstadium som möjligt pröva om de vill tillåta en miljöstörande verksamhet inomsitt område. Det gäller t. ex. undersökningskoncession för uranfyndigheter, somnu får lämnas utan att det kommunala vetot gäller. Det rör provborrning förförvaringsplatser för det högaktiva avfallet. och vänsterpartietkommunisterna har reserverat sig för detta. antyder att man vill avskaffa det kommunalavetot helt och hållet. anser att det är av mycket stort värde att demänniskor som direkt kommer att beröras av en miljöstörande verksamhet har rättatt säga ifrån. Det kommunala vetot är en omistlig rättighet som vi kommer attslåss för. Vi ansluter oss alltså inte till förslag. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 2, 4 och 5. Ändring i byggnadslagen m. m. 219TORE (vpk): Som så tidigare då vi behandlatoch diskuterat frågan om ändringar i byggnadslagen stöter vi äter igen påfrågan om en ny plan- och bygglag. Som så ofta förr hänvisasolika förslag och problem till pågående arbete med en ny plan- och bygglag.Denna gång hänvisas i utskottsbetänkandet även till pågående arbeten medlagreglering av riktlinjer i den fysiska riksplaneringen och en översyn av 136a § byggnadslagen då det gäller prövningsgrunder och prövningsskyldighetensomfattning. Nytt är att nu tycks verkligen ett förslag till nyplan- och bygglag vara nära förestående, och det finns alltså större fog äntidigare för sådana hänvisningar, och det har också medverkat till att vpkavstått frän att motionera i anslutning till proposition 1982/83:167. I den proposition som ligger till grund för det betänkandesom vi nu behandlar finns en del frågetecken beträffande prövningsgrunder ochomfattningen av viss verksamhet. Med hänsyn till den fysiska riksplaneringensriktlinjer ser vi det exempelvis från vpk;s sida som mycket tveksamt attgenerellt bortse frän mark- och vattenhushållningsaspekter för vissa typer avanläggningar, där prövningen kanske borde gälla även utifrån hushållning medenergi, mark- och vattenresurser. På en punkt har vpk emellertid en reservation tillsammans Ändring i byggnadslagen m. m. med , och det gäller prövningen av uranhanteringensalla led. Det förslag till förändring och komplettering av 136 a § ibyggnadslagen som föreslås i centermotionen 2405 yrkande 2 ligger i linje medvad vpk i olika sammanhang förespråkat. Dessutom står det klart att föreslagenförändring blir en klar förbättring genom att i en punkt ta in en lydelse somsamlar upp samtliga led i uranhanteringen. Jag yrkar bifall till reservation 5 icivilutskottets betänkande nr 32. 220MAGNUS (); har att ta ställning tillregeringens proposition 167 gällande förslag till förenklad prövning enligt 136a § byggnadslagen av verksamheter som använder träfiberråvaror. Jag vill inledningsvis säga att' bostadsministern harutarbetat förslaget i samråd med cheferna för jordbruks- ochindustridepartementen samt med statrådet . Jag vill nämna dettamed anledning av inlägg. Den förändring av lagstiftningen som regeringsförslagetinnebär följer i princip den departementspromemoria som utarbetats avföreträdare för och statens industriverk och som avlämnades tillden dåvarande regeringen . Utredningen slog fast att det pä sikt fanns betydanderisker för konflikt mellan å ena sidan skogsindustrin och ä den andravärmeproducenterna.