prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Men deber i sitt upprop den som tvivlar på deras uppgifter att försöka beslå dem medlögn. Indikationerna är tillräckligt grava för att det skallvara en självklarhet att på dagordningen vid överläggningarna med upp dessa frågor. Indikationerna är mycket tydliga, också de som kan avläsasfrån annan horisont. av den kubanska befolkningen befinner sig ilandsflykt. En stor del av de intellektuella har flytt. När den kubanska hamnenMariel öppnades lämnade, enligt vad man räknar med, 120000 människor . Allt detta är i sig tillräckliga indikationer på attförtryck förekommer. Om anklagelserna är riktiga eller ej går jag inte i godför. Men de är inga bagateller. Det handlar om avrättningar av oliktänkande, omkoncentrationsläger för homosexuella och för människor med annorlunda religiösövertygelse, om inspärrning på mentalsjukhus av intellektuella kritiker osv.Nog finns det skäl att uppmärksamma underbyggda vittnesbörd om sådanaövergrepp. Jag ber därför att utrikesministern kompletterar sitt svarpå frågan och t. ex. nu i denna stund bestämmer sig för att det är lämpligt attta upp dessa övertramp i-överläggningarna med . Om åtgärder för att stödja kulturarbetare på inbjöds 1975 av statsministerOlof att besöka . Den inbjudan accepterades av och ärfortfarande aktuell. Men någon tidpunkt för besöket har inte fastställts. Omoch när kommer till kommer helt naturligt internationellaläge, dess utrikespolitik och dess inrikespolitik att diskuteras. Men det är också naturligt att ta upp olika internaförhållanden under överläggningarna och göra dem till föremål för utbyte avsynpunkter. Självfallet kan man då också diskutera kulturarbetarnas situation. 147 (): Jag ber att få tacka för den kompletteringen.Jag menar att det är ett besked till landsflyktiga kulturarbetare från ochalla andra intresserade att den inte kommer att försittatillfället att med eftertryck och patos påtala de övertramp när det gäller demänskliga fri-och rättigheterna som sker pä - när än kommerhit. Överläggningen var härmed avslutad. 8 protokoll 1982/83:157 Om visumbestämmelserna vid inresa tid 31 § Svarpå fråga 1982/83:542 om visumbestämmelserna vid inresa till har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av de visumbestämmelser vid inresa till utfärdats av amerikanska myndigheter. Jag vill framhålla att varje stat själv bestämmer vilkaregler som skall gälla för inresa på dess territorium. Det finns således intenågon generell rätt för utlänningar att besöka en annan stat. De viseringsregler som tillämpas i olika länder är mycketvarierande. De kan ibland innefatta urvalskriterier som vi inte skulletillämpa. Eftersom varje stat själv reglerar tillträdet till sitt territorium,finns det dock inte någon grund som ger oss rätt att kräva att sädana reglerändras. 149 (vpk): . Jag tackar för svaret. Bakgrunden till min fråga är förbud mot visum tillpersoner som tillhör visst politiskt parti. Förbudet är mycket långtgående ochtill hinder för allsidiga internationella kontakter. Jag skall citera ur det amerikanskavisumformuläret. Punkt 35 i detta formulär är markerad med rött, och där stårföljande, som jag anser viktigt att få till protokollet: "Visumfår ej utfärdas till personer som tillhör vissa kategorier Till dessakategorier hör personer behäftade med smittosamma sjukdomar (såsom tuberkulos)eller som lidit av nägon allvarlig mental sjukdom; personer som begåttkriminella handlingar av vissa slag inklusive sedlighetsbrott; narkomanereller personer som olagligt förmedlar narkotika; personer som försökt erhållavisum genom falska uppgifter; och personer som är eller har varit medlemmar avvissa organisationer inklusive kommunistiska organisationer och därmedassocierade sammanslutningar." Även om inte kan ställa krav pä förändringar i , bör det vara angeläget för att generellt verka föratt internationellt umgänge underlättas, eller hur, herr utrikesminister?Oavsett vilket land i världen som förbjuder besök av människor med visspartitillhörighet, och oavsett vilket politiskt parti som drabbas av sådantförbud är förbud av det här slaget helt oacceptabelt. Är utrikesministernöverens med mig om det också? Jag skall inte gä in pä de komplikationer ochtvetydigheter som råder beträffande övriga amerikanska visumhinder som jag harnämnt. Det räcker rhed det orimliga i att ett land pä det här sättetdiskriminerar företrädare för opinioner och politiska partier som är heltlegala i ett annat land.. Observera att jag inte har ställt frågan för att vissa avledamöterna i det här parlamentet har drabbats av dessa visumbestämmelser ochskall besvara en så oförskämd fråga som den som finns i visumformuläret. Dethandlar inte om riksdagsledamöterna utan om en mycket stor grupp svenskamedborgare som diskrimineras av på detta sätt. Vi kan inte ändra det, menvi kan Om visumbestämmelserna vid inresa tid ändå ha vissa önskemål oehsynpunkter, som vi kan föra fram till den Nr 157 amerikanska regeringen.Frågan är om utrikesministern tänker ta något Fredaeen den sådantinitiafiv. är frågan om visering reglerad i avtal mellan och ettannat land. När det gäller och har vi emellertid inget avtal. Vitillämparensidigtviseringsfrihet för amerikanska medborgare, som är i Sverigepå besök . Detförefaller nu som om den amerikanska kongressen kommer att ändra ;sviseringsbestämmelser också. Dessa ändringar innebär bl. a. att kravet påvisering undanröjs för medborgare i vissa länder, däribland . Deändringsförslagen har redan godkänts av senaten och ligger nu irepresentanthuset. Därutöverhar jag hört påstås att det har förekommit att den som har ansökt om visum ochfunnit en fråga kränkande kan ha låtit bli att besvara den frågan. Sedan fårman se hur vederbörande myndighet i det land dit man vill resa handlar pågrundval av det uteblivna svaret. Därefter blir det dags för den enskilde medborgarenatt bestämma hur han eller hon skall göra. Anf.151 (vpk): Jag vet inte vad som blir resultatet, om sloparvisumbestämmelserna. Det är ju ännu inte klart. Men ett faktum är att sedanRonald blev president har viseringsbestämmelserna skärpts ytterligare.Det är helt klart. Det skulle naturligtvis vara bra om man slopade viseringenmellan och - och vice versa. Jag är helt överens medutrikesministern om det. Men vi vet ännu inte säkert hur det kommer att gå- Sedantill detta som utrikesministern säger om att man kan låta bli att besvara fråga35 i visumformuläret. Det kan man göra, men då bryter man mot bestämmelserna.Dä finns ju risken att man sedan aldrigfår något visum. Det står nämligen ocksåatt detta kan bli fallet, om man lämnar oriktiga uppgifter. Det gör man på sättoch vis om man inte besvarar frågan. Vad gör man dä om de kräver att man skallbesvara frågan? Såvittjag förstår kommer naturligtvis de amerikanska visummyndigheter-na att krävasvar också på denna fråga. Och i och med att denna fråga finns, kvarstår denoerhörda diskriminering som detta visumformulär innebär. Jag tycker fortfarande att utrikesministern inteuttrycker sig riktigt klart. Vad anser utrikesministern om en sådan härfrågeställning? Det åren mycket stor grupp svenska medborgare som på det härsättet diskrimineras av ett annat land. har i andra sammanhang ageratoch uttalat sitt fördömande av när vissa länder bryter mot bestämmelser,diskriminerar medborgare på olika sätt genom att förvägra visum eller vidtaandra åtgärder. Överläggningen var härmedavslutad. Om förutsättningarna för svenskt utvecklingsbistånd 32 §Svar på fråga 1982/83:547 om förutsättningarna för svenskt utvecklingsbistånd har frågat mig om jag är bereddatt vid förhandlingar om fortsatt stöd till göra klart att denalltjämt pågående förföljelsen av kristna i landet inte är förenlig medförutsättningarna för svenskt utvecklingsbistånd. Som framgår av mitt svar på frågor omförhållandena i , ställda av och , harSverige uttryckt sin oro över olika ingrepp som skettavseende kyrkornas verksamhet i Efiopien. Ingrepp på lokal nivå behöver intenödvändigtvis ses som riktade mot vissa kyrkors verksamhet som sådan.Regeringen har även klargjort - bl. a. i anslutning till de senaste biståndsförhandlingarnai - att brist pä respekt för såväl de mänskligarättigheterna som kyrkornas verksamhet kan påverka den svenskabiståndsopinionen i negativ riktning. Detta är alltjämt den svenska regeringensuppfattning. Regeringen avser dock att även fortsättningsvis noga ochuppmärksamt följa utvecklingen av kyrkornas situation i . 153STURE (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det är riktigt att frågan om förföljelse av olika grupperi har varit uppe till diskussion här i kammaren ochsenast . Vad som gjorde det särskilt aktuellt för mig att ställafrågan var dels mycket färska uppgifter om fortsatta allvarliga förföljelser,dels att jag fick tillfälle att läsa igenom det dokument som upprättades eftertörhandlingarna mellan det svenska biståndsorganet och vederbörandepart i . Jag kan inte finna att det i detta dokument finns någontingsom visar att man har tagit upp de här allvarliga frågorna till diskussion. Jagär därför glad över att utrikesministern här säger att detta skedde, och jag noterardet. Jag vill ändå göra en kommentar. Utrikesministern säger isitt svar att ingrepp på lokal nivå inte nödvändigtvis behöver ses som riktademot vissa kyrkors verksamhet som sådan. i och för sig inte. Men när, föratt ta ett exempel, 500 av Mekane Yesus-kyrkans 600 kyrkor i en provins ärstängda, då är det svårt att se detta som något annat än ett uttryck för enallmän politik och inte bara som någonting som händer runt en viss kyrkolokal. Jag är ändå litet bekymrad över formuleringen att man hartalat om att det som händer kan påverka den svenska biståndsopinionen i negativriktning. Det är i och för sig mycket allvarligt, men det allra allvarligasteär ju att detta inte stämmer med vårt bistånds inriktning, innefattande ensträvan mot en demokratisk samhällsutveckling. Detta,menar jag, gör det nödvändigt för oss att i alla sammanhang göra klart förde etiopiska myndigheterna att dessa förhållanden inte är förenliga med detsvenska biståndets inriktning. Om inte en ändring kommer till stånd, "kanjag inte se annat än att det blir allt svårare att över huvud taget ha ettallmänt biståndssamarbete med . Det är uppenbart att de kristna kyrkorna bedriver sin -verksamhetunder olika förhållanden i olika delar av landet. kyrkan,muslimerna och katolikerna bedriver sin verksamhet fritt i landet. Däremot ärdet uppenbart att minoritetskyrkor som Mekane Yesus-kyrkan, som StureKorpås nämnde, har utsatts för trakasserier i vissa provinser. Ett faktum är att regeringens talesman har markerat sinvilja att försöka undvika fortsatta oroligheter av detta slag. Vår bedömning äratt vi pä diplomatisk väg har kunnat finna en framkomlig väg för att bidra tilllösning av dessa svårigheter. Det bör också påpekas att Mekane Yesus-kyrkan i en annandel av landet, i , kunnat sluta ett avtal med detstatliga katastrofhjälporganet. Inom delar av den provinsen, som drabbatssärskilt hårt av hungerkatastrofen i landet, är det just Mekane Yesus-kyrkansom är ansvarig för både distribution och fördelning av hjälpleveranser.Lutherhjälpen stöder f. n. Mekane Yesus-kyrkan i denna verksamhet. Vi håller nära kontakt med de berörda kyrkligaorganisationer som bedriver verksamhet i . Vi kan inte förneka attförföljelse förekommer lokalt, men det är svårt att säga att det skulle vara enfrån den etiopiska regeringen utgående önskan. 155 (): Vi får hoppas att det inte är så, men nog ärdet bekymmersamt. Jag har mycket färska kontakter just med de svenska kyrkligaorganen på detta område. Där är man oerhört orolig för den fortsattautvecklingen. I dagens nummer av tidningen ges ett exempel på huren svensk missionärsfamilj med tvådagars varsel fick lämna sitthem. Jag har inte kontrollerat uppgiften. Jag hoppas verkligen att det skall bli möjligt förregeringen och våra biståndsorgan att fä en ändring till stånd. Pä tonen iutrikesministerns uttalande känner jag att utrikesministern delar minuppfattning att detta är mycket bekymmersamt. Överläggningen var härmed avslutad. Om förutsättningarna för svenskt utvecklingsbistånd Om åtgärder för att lindra hungerkriser 33 §Svar på fråga 1982/83:554 om åtgärder för att lindra hungerkriser har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder - nationellt och internationellt - för att pä kort och längsikt lindra hungerkriser som hotar liv och utveckling för miljontals barn ochungdomar i vår värld. Rapporter om hungerkatastrofer, som särskilt hårt drabbarbarnen, när oss nästan . Särskilt allvarlig är situationen i olikadelar av . Flera internationella program arbetar direkt och indirektmed katastrofbistånd och livsmedelshjälp. De svenska bidragen fill dessaändamål är betydande. Som exempel kan nämnas att anslagit sombidrag till 140 milj. kr. och till internationellt livsmedelsbistånd 232milj. Vidare att medel som anslagits till katastrofer också utnyttjas försådana ändamål. skall också i fortsättningen arbeta för att förstärkaoch effektivisera såväl mellanstathga som enskilda organisationers verksamhetför att lindra hungerkatastrofer. Härtill krävs också en breddning av ansvaretför att finansiera dessa program. På lång sikt mäste emellertid den enda riktiga lösningenvara att livsmedelsproduktion ökas och stabiliseras.Landsbygdsutveckling är ett prioriterat område i det svenska bilateralabiståndet, och dessa satsningar kommer att fortsätta. På det multilateralaområdet har flertalet organisationer - med svenskt stöd - ökat inriktningen påjordbruksområdet. Totalt sett har därmed realvärdet av i-ländernas bistånd tilljordbrukssektorn fördubblats , då det uppgick till ca 10miljarder dollar (detta är dock bara några procent av i-ländernas bidrag filldet egna jordbruket). Situationen är emellertid, som jag framhöll inledningsvis,ytterligt allvarlig, och det fordras många års tålmodigt arbete, från såvälu-länder som i-länder, innan vi kan hoppas avläsa resultaten. avser atti framtiden fillsammans med sina biståndspartner - bilaterala och multilaterala- söka bidra till att minska riskerna för och konsekvenserna av hungerkriser. 157GRETHE (): , och underdetta år dör ett barn på vår jord på grund av undernäring och avinfektionssjukdomar, om vi inte gör något radikalt åt det. Det är svårt attfatta omfånget av de hungerkriser som drabbar det uppväxande släktet i mångau-länder, när man .som vi i ser väldukade bord och överfylldalivsmedelsaffärer. Jag tackar utrikesministern för svaret. Det visar enpositiv vilja och andas förståelse för lägets allvar. har varit och,hoppas jag, kommer att vara en klippa i det internationella biståndet. Men ändå.UNICEF, vars styrelse sammanträdde , konsta- och person i i-länderna skulle de flesta barn kunna räddastill livet oeh få en möjlighet till utveckling. strömmar landsbygdensbefolkning från torkan och svälten på många ställen i till hjälpcentra istäderna. Men snart finns där ingen hjälp att få, eftersom pengarna tryter. Vi har emellertid hört hur Danmarksutrikesminister utlovat extrahjälp till de av hungerkrisen i drabbade.Vi vet att radikalt har ökat sitt stöd till just för att hjälpabarnen. Vi vet att hjälp till multilaterala organ harminskat pä grund av devalveringen, omdisponeringar och andra saker så att denutgör en relativt sett mindre del . Jag har i min fråga tagit upp tanken på en Marshallplanför , en fråga som jag vet diskuterades års session i FN.Många försök gjordes att få en samlad lösning. I olika sammanhang har såväl densvenske statsministern som den svenske utrikeshandelsministern i positivaordalag tagit upp önskemål om en Marshallplan för . Med hänsyn till dettaskulle jag vilja ställa en fråga till utrikesministern: Vad anser utrikesministern om förslaget att eventuellt tainitiativ vid höstens FN-session för att försöka få andra i-länder med på attpå ett koncentrerat och konstruktivt sätt se till att vi på både lång och kortsikt kan ta itu med den hunger och undernäring i vår värld som främst drabbardet uppväxande släktet, dvs. Om åtgärder för att lindra hungerkriser Jag vill endast bekräfta vad härhar sagt om livsmedelsbristen i många samt den svält och det lidandesom följer därav. Jag kan också när det gäller situationen i södra till en större artikel i dagens nummer av , som skildrartorkans katastrofer. har lämnats bidrag till elva insatser påsammanlagt 50 milj. kr. med anledning av torkkatastroferna i . Det ärnaturligtvis inte fillräekligt, utan även andra mera långtgående åtgärderfordras. När det gäller frågan om en Marshallplan för villjag säga att detta uttryck har myntats av flera personer, bl. a. förre österrikiskekanslern och nuvarande franske utrikesministern . Detförekommer också i . Avsikten är att genom storaresursöverföringar bidra till en förbättring av konjunkturläget också ii-länderna. har stött dessa ansträngningar,men jag kan inte gå närmare in på detta här. Jag vill dock säga att vi kommeratt försöka leva upp till det anseende som jag hoppas att vi har förvärvat ossi fråga om också multilateralt bistånd. 159GRETHE (): Jag tackar utrikesministern för hans senasteinlägg. Jag tycker fortfarande att det han säger andas en positiv inställningtill de problem som jag har nämnt i min fråga. Jag hoppas verkligen att man vid Om planerad nybyggnad för regalskeppet höstensFN-session skall kunna komma fram till en lösning på dessa problem som också pålång sikt öppnar nya marknader för i-länderna. Jag hoppas alltså och tror att utrikesministern skallkunna finna en möjlighet att ta ett initiativ till att vi får en konstruktivlösning som kan leda till att inga barn skall svälta på vår jord. Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på fråga 1982/83:478 om planerad nybyggnad förregalskeppet har frågat mig om jag ärberedd att, innan projekteringsmedgivande ges, låta placeringen av prövasgenom förslag till stadsplan eller motsvarande förfarande. Som bakgrund tilldetta hänvisar Ihrfors bl. a. till yttrandet om de bearbetade tävlingsförslagenfrån i , där det sägs att byggandet av ettnytt Wasamuseum får så långtgående konsekvenser för kommunen och dess invånareatt frågan bör prövas genom förslag till stadsplan eller på sätt som motsvararen sådan prövning. Ett av motiven för anordnande av en arkitekttävling om detnya var att utröna pä vilken plats inom Galärvarvsparken som museetborde placeras och vilka konsekvenser detta skulle få för stadsbilden, parkenm. Byddnadsstyrelsen har i skrivelse till regeringenredovisat resultatet från arkitekttävlingen och föreslagit att det svenskatävlingsförslaget "" med placering i Galärvarvsdockan skall liggatill grund för det nya . I skrivelsen avvisar byggnadsstyrelsentanken pä att söka anpassa det vinnande förslaget till placering i Alkärret. Av kommuns remissyttrande över de tvåbearbetade tävlingsförslagen framgår att kommunen förordar det svenskaförslaget "" med placering i Galärvarvsdockan. Kommunen har i detsammanhanget inte framfört några krav på att stadsplan skall upprättas, mendäremot förutsatt att företrädare för kommunen får delta i det fortsattaplaneringsarbetet. Beredningen av frågan inomutbildningsdepartementet har just påbörjats. Om denna kommer att resultera iatt förslag genomförs, anser jag det mot bakgrund av fråganshittillsvarande behandling inte motiverat att på nytt pröva frågan omplaceringen av . 161CARL-JOHAN IHRFORS (m): Herr statsråd, jag ber att få tacka för det utförliga svaret. Det är väl ändå så att det råder delade meningar om hurman skall placera på Galärvarvsområdet. Det framgår av alla deremissyttranden som har kommit in sedan de två tävlingsförslagen skickats ut påremiss. Det råder alltså inte någon fullständig enighet. Att jag ställde min fråga beror påatt i missivskrivelsen till statsrådet aktualiserade fråganom att eventuellt göra en stadsplan. Kommunen kan inte kräva att det görs enstadsplan, eftersom Galärvarvet är statlig mark. har därförskrivit, och det står också i kommunens allmänna uttalande, att det bör görasen stadsplan. Det finns ändå en del oklara frågor kring det här. Även omman enligt tävlingsjuryn och enligt har klarat avstadsbildsfrågorna, återstår ändå en hel del när det gäller trafikföring m. m.i området. Därutöver har, sedan placeringen blivit mera definitiv i dockan,flera myndigheter framfört önskemål om att få bebygga andra delar av Galärvarvet.Enda möjligheten att få ordning pä områdets utnyttjande är ju att göra enstadsplan på det. Därför vädjar jag till statsrådet att fundera vidare på omdet ändå inte vore ganska lyckligt att göra en stadsplan, så att man kunde fåklart för sig vad man egentligen skall ha på platsen utöver , om nuskall ligga i dockan. Jag påminner om vad jag sade i mitt svar, attStockholms kommun i sina remissyttranden över de bearbetade tävlingsförslageninte framfört krav på stadsplan, men förutsatt att kommunens företrädare fårdelta i det fortsatta planeringsarbetet. Vi har kommit in i ett sådantplaneringsarbete, och jag ser därför inte tillsättandet av en stadsplaneberedningsom en meningsfull åtgärd. 163 (): Det kanske skulle behöva tilläggas att närdet senast gjordes en stor kulturhistorisk insats, för Berwaldhallen, hade manockså hunnit ganska långt i fråga om projektering och planering, men manbegärde från statens sida att en stadsplan skulle upprättas. Jag tycker atthandläggningen i frågan om Berwaldhallen var föredömlig och att man skullekunna agera på samma vis nu när det gäller Galärvarvet. Överläggningen var härmed avslutad. Jag får meddela att anslag om kvällsplenum med början nu uppsatts. 35§ Svar på fråga 1982/83:518 om kulturminnesvården har frågat mig om jag ämnarföreslå regeringen skyndsamma besparingsåtgärder i vad avser de kostnader somär förknippade med den arkeologiska utgrävningsverksamheten. son hänvisar till en av utfördförvaltningsrevision av den statliga kulturminnesvården, vilken enligt StenSvensson ifrågasätter värdet av hittillsvarande utgrävningar och hävdar att detär möjligt att göra samhällsekonomiska besparingar genom att ändra principernaför de arkeologiska utgrävningar som föranleds av markexploatering. är riktad direkttill myndigheten och statens historiska museum. Rapportenhar ännu inte redovisats för regeringen. Jag kan följaktligen inte nu uttalamig i sakfrågorna. Jag har emellertid under hand inhämtat attriksrevisionsverket avser att redovisa rapporten och lämna förslagtill åtgärder. När rapporten har överlämnats till regeringen kommer jag, efteratt först ha inhämtat synpunkter från myndigheten, att överväga behovet avsädana åtgärder som kräver regeringens ställningstagande. Jag vill i sammanhanget också erinra om att formerna förstatens stöd till arkeologiska undersökningar m. m. redan nu är under utredninggenom en av regeringen tillkallad särskild utredningsman. 166STEN (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. är regeringens organ för granskningoch revision av statsförvaltningen. Det är angeläget ati.de revisionsrapportersom fortlöpande produceras leder till ökad effektivitet och bättreresursutnyttjande, vilket inte minst är av utomordentligt stor vikt i rådandestatsfinansiella läge. Ett exempel på en sådan rapport är den somfrågeställningen nu gäller och som fått rubriken och resurser ikulturminnesvården. Rapporten väckte stort uppseende när den presenterades. Enav dagstidningarna i skrev : fårsvidande kritik. Ämbetet uppfyller inte de kulturpolitiska målen att görakulturarbetet levande. Kortfattat är budskapet i rapporten frånriksrevisionsverket att man bör gräva mindre och visa upp resultaten i stället.Man menar i rapporten att verksamheten i många fall är en misshushållning medskattemedel. Därmed har i rapporten inte sagt attarkeologerna skall sluta att gräva, men de skall skaffa sig ett underlag så attde kan gräva mindre. Sedan skall de höja kvaliteten på utgrävningarna, sä attvarje arbete slutar med ett dokumenterat resultat. I rapporten förordas därför åtgärder som innebär attambitionsnivån sänks när det gäller den fortsatta inventeringen, så attresurser kan frigöras för andra ändamål.