prot · G609104 · 1982-12-31 00:00:00 — har, med hänvisning till att införtsärskilda affärsresetåg mellan och förförstaklass-resertärer, frågat mig om jag avser att också låta människor somåker i andra klass få tillgång till snabba tågförbiridelser. Jagtycker det är viktigt att järnvägen utvecklas till ett bra färdmedel för ossalla. För att få fler resenärer prövar också SJ nu att ytterligare utvecklatrafiken efter resenärernas speciella önskemål. Affärsresetåget som KerstinEkman åberopar, med bl. a. konferensutrymme och telefonservice, är ett exempelpå anpassning till sådana önskemål. Ett annat exempel är särskilda lågpristågmed extra billiga biljetter. Regeringenssatsrtirtg på irtvesterirtgar i kommunikationsområdet gör också att SJ kan göratågtrafiken både snabbare, bekvämare och säkrare. Detta innebär förbättringarför alla SJ-kunder, vilket bör vara ett grundläggande mål. Anf.46 (): Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Införandetav den nya s. k. cityexpressen mellan och har inneburit enförsämring vad gäller snabbheten för de flesta resenärer. Det är förvånande attinte kommunikationsministern kommenterar det förhållandet. Detfinns i min fråga irtgen kritik mot SJ:s försök att möta krav från de resande.Det är bra om mart gertom införande av service på tågen uuderlättar för deresartde som behöver utnyttja restiden för sitt arbete, som det gäller i dethär fallet. Vadjag däremot protesterar mot är att förbättringarna för vissa resande går utöver det stora flertalet resenärer. k. cityexpressen har irtte satts in som en ny förbindelse mellan Göteborgoch . Man har i stället bytt ut den snabbförbindelse allaresande kunde utnyttja mot tåg med endast förstaklass-vagnar. Till detta läggsen extra avgift på . Detfår inte vara så att möjligheten att färdas på snabbaste sätt skall varaförbehållen dem som kan betala en högre avgift. Det kan inte heller vara så attden kategori som utnyttjar cityexpressen är de enda resenärer som är beroendeav att färdas snabbt. Skall SJ leva upp till ambitiouen att vara hela folketsjärnväg, bör mart nog tänka om. Reagerar inte kommunikationsministern mot attbl. a. studerande är hänvisade till andra tåg? Anf.47 Kommunikationsminister : Herr talman! Enligt de ramar somriksdagen fastställt för statens järrtvägar är det SJ själva som fattar besluti tidtabellsfrågor. Då tycker jag nog att det vore fel om man här i riksdagenskulle diskutera enskilda tidtabellsförändringar. 8 protokoll1982/83:102-104 Tisdagenden 22 niars 1983 Omtillgången till snabba tågförbindelser Omfortsatt verksamhet vid SJ-verkstaden i Menlåt mig säga att det nya affärsresetåget mellan och ersätterett tåg som tidigare gått utöver den vanliga tidtabellen, vilken innebär etttåg . Det tidigare tåget var redan inriktat på affärsresenärer medavgång resp. . Dettabetyder att det är ett mycket begränsat antal resenärer i andra klass som nukan få en halvtimmes förlängning av restiden. Ioch för sig kan, , också jag instämma i att det är tråkigt att ensnågra få skall få det sämre. Men är det så att spårkapaciteten iStockholmsområdet är så pass ansträngd att det vissa tider inte går attsätta in fler tåg utan att ta bort några. Detta är det egentligaförhållandet. Somjag sade tidigare är vi överens om att tanken med cityexpresståget är att prövaförbättrad tågservice med en viss prishöjning. Från SJ:s sida hoppas man kunrtalocka till sig fler resenärer och förbättra sitt ekonomiska resultat. Låtoss avvakta utvärderingen av försöket, och låt sedau SJ ta ställning till påvilket sätt man skall klara ut den här situationen! 48 (): Det är ju så, herr kommunikationsminister, att den snabba förbindelse;nmellan och som fanns är utbytt mot cityexpressen. Jag tycker att man kan acceptera att betala mera för att få serviceombord på ett tåg. Däremot har jag svårt att förstå att man skall behöva betalamera för att få åka snabbt. Jagförstår att vi inte skall diskutera de enskilda delarna i hur SJ sköter sinpris- och persontågspolitik, men det vore ändå bra om vi kan få klarlagt attdet inte är snabbhetert som skall kosta pertgar. Överläggrtirtgenvar härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1982/83:329 om fortsatt verksamhet vid SJ-verkstaden i Anf.49 Kommunikationsminister : Herr talman! har frågatmig om jag vill medverka till att SJ-verkstaden i får fortsätta sinverksamhet och om jag vill medverka till att SJ::; utredning omBollnäsverkstaden delges allmänheten. Detutrednirtgsarbete inom SJ som åberopar är i det närmasteavslutat. De lokala fackhga organisationerna har beretts tillfälle att yttrasig över utredningsgruppens förslag. När detta skett kommer den samladeutredningen, som blir offentlig, att presenteras för SJ-ledningen, som har altbesluta om vilka åtgärder som skall vidtas. I det sammanhanget kommer SJ ocksåatt ta kontakt med kommunen för en ingående "och ömsesidig information. 50 (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Det var ju inte så myckettill svar - det finns inget i svaret som jag inte redan känrter till. Detbörjar rtu bli hög tid att SJ skall fatta beslut om verkstäderna. Därför villjag fråga; Kommer utredningen att offentliggöras före eller efter SJ:s beslut?Det är en viktig principfråga. Jagtycker inte att SJ:s informationspohcy är tillfredsställande när det gällerdenna fråga. Frågan om SJ-verkstaden i och sysselsättrtingen där är enviktig fråga för kommun; kommunen har ett ansvar för sysselsättningen.Att SJ inte ens informerar kommun om en utredning som rör förhållandenai kommunen är mycket märkligt. Jag tycker att man irtte kart acceptera en sådanpolicy. Vi måste ha en öppen och konstruktiv debatt i vårt land. Om själva sakfrågan sägerkommunikationsministerrt ingenting. SJ-verkstadeni har ju, som jag sade, stor betydelse för sysselsättningen i kommunen.Det är en verkstad med anrika traditioner. Hela tätort växte en gångfram just i samband med SJ;s expansion och framdragningen av norra stambanan. Nuhar SJ lagt fram utredningen om verkstäderna, och enligtdertna utrednirtg skulle verksamheten i successivt avvecklas underdrygt . Underhållet av banmaskinerna tänker man flytta till . Därmedskulle ett sjuttiotal arbetstillfällen försvinna. Jagvill erinra om vad trafikutskottet sade i sitt betänkande 1980/81:19. Utskottetförutsatte då att "även arbetsmarknads- och regionalpolitiska synpunkter ivederbörlig mån beaktas" vid anpassningen av verkstadsrörelsens omfattning.Vidare utgick utskottet från att "den yrkeskunskap som finns vidverkstäderna fillvaratas". Mankan, om det nu skulle bli en successiv nedläggning, fråga sig med vilken rättSJ sätter sig över uttalande. SJ kart inte helt nonchalera dearbetsmarknads- och regionalpolitiska synpunkter som bar framfört.Det är inte troligt att SJ ens har förhört sig om det aktuellaarbetsmarknadsläget, varken hos länsstyrelsert i lärt eller hosBollnäs kommun. Om man hade gjort det hade man fått veta att läntillhör de hårdast drabbade länen i landet när det gäller arbetslöshet. Dåskulle man ha insett att man från ett sådant län inte flyttar någonting. Skallnågot flyttas, skall det flyttas till länet. Omfortsatt verksamhet vid SJ-verkstaden i 51Kommunikafionsmirtister : Herr talman! Det skall självfallet varaett öppet informationsutbyte mellan statliga affärsverk och kommuner. OcksåGunnel vet att SJ:s generaldirektör, i ett mycket fidigt skede,tillskrev kommun och anmälde att SJ vill ha ett ingående och ömesidigtinformationsutbyte med kommunen så fort utredningen är klar och SJ har hunrtit studeradess förslag. Detär, , SJ;s skyldighet att utforma sin verkstadsorganisation påbästa företagsekonomiska sätt. Om statsmakterna av samhälls- Om fortsatt verksamhet vid SJ-verkstaden i ekonomiskaskäl - eller av regionalpolitiska skäl, som här åberopar- skullelägga restriktioner på SJ:s företagsekonomiska handlande, t. ex. genom attstoppa en verkstadsrationalisering, skall staten enligt 1979 årstrafikpolitiska beslut och strukturplan för SJ ge SJ särskildersättrting för detta. Med hänsyn till att det ännu inte föreligger någon färdigutrednirtg eller rtågot beslut frårt SJ:s sida, är det föga meningsfullt att nudiskutera denna fråga vidare. 52 (): Utredrtingen lades fram ochredovisades då i någon mån i lokaltidningarna. Jag kan inte komma ifrån att detär mycket märkvärdigt att kommunert uuder dert långa tid som har gått sedandess inte har fått rtågort möjlighet att diskutera frågan. Det är klart att företagsekonomiska synpunkter måsteanläggas, men det är lika självklart att man måste fästa stor vikt vid vadriksdagen har uttalat med anledning av trafikutskottets betänkande. Under den nuvarande socialdemokratiska regeringen växerarbetslösheten i vårt land hastigt. Vi hade 20 000 flerarbetslösa än . Borde inte regeringen ingripa och se till attsysselsättningen bevaras där det finns möjligheter till detta och där det kanske på ett rationellt sätt? De arbetsmarknads- och regionalpohtiskasynpunkterna måste enligt min mening också vägas in i bilden, såsomtrafikutskottet påpekat. 53 Kommunikatiortsmirtister : Herrtalman! finns det, , inget som helst beslut. Vi vet båda tvåatt SJ kommer att ta denrta korttakt med kommun och att de fackligaorganisationerrta, sedan utredningen lades fram, har fått ge sin syn på saken.Jag kan bara hänvisa till det svar som jag har gett - när SJ har fått framutredningsmaterialet, kommer SJ att ha dessa överläggningar med kommunen. Om vi skulle ta regionalpolitiska härtsyn och ålägga SJspeciell skyldighet i det avseendet, hoppas jag att det skall finnas stöd förden utbetalning av extra pengar som då måste ske för att SJ skall kunrta klarasirt verksamhet - SJ har dock ålagts vissa skyldigheter i sin verksamhet. 54GUNNEL JONÄNG (c); Det är riktigt, som kommunikationsministerrtsäger, att det ännu inte finns något beslut. Men den intressanta, principiellafrågan är ju; Kommer SJ att fatta beslut på grundval av den utredning man hargjort, innan man tar kontakt med kommunerna och vederbörande? Eller hur kommerdetta att gå till? Det är självfallet bra och riktigt att de fackligaorganisaticrterna i första hand får tillfälle att ta ställning till dennautredning -det är inte mer än vad som är rimligt. Men när det sedan gällerpertgar är det ärtdå så, att om mart skall flytta en verksamhet till någotannat ställe i detta land så krävs detinvesteringar, och det måste man också ta hänsyn till när man bedömerverkstadsrörelsen i . Överläggningenvar härmed ayslutad. 18§ Svar på fråga 1982/83:334 om järnvägstrafik kontra landsvägs-traflk Med hänvisning till vissa uppgifter om tågtrafiken mellan ochVästervik har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för attjärnvägstrafiken inte skall diskrimineras i förhållande till landsvägstrafiken. Enligtriksdagens trafikpolitiska beslut skall alternafiva transportmöjligheterundersökas vid vissa trafiksvaga järnvägslinjer med övervägande lokal ochregiortal persontrafik. och de regionala trafikhuvudmännen harnyckelrollen i dessa undersökningar. Huvudmannen har att ta ställning till omhan önskar satsa på en fortsatt persontrafik på järnväg eller om han villombesörja trafiken genom utbyggd busstrafik. I det senare fallet fårhuvudmannen ett årligt bidrag från staten som under de fem första årenmotsvarar järnvägstrafikens särkostnader med avdrag för särintäkterna,beräknade enligt . Omhuvudmanrten däremot vill ha kvar persontrafiken på tåg, får han vara bereddatt betala för trafikens särkostnader, ökade med ett skäligt bidrag för linjensandel av för SJ gemertsamma kostrtader. I så fall kommer statert -enligtförslag i budgetpropositionen - att ta på sig kostnader för irtfrastruk-turert,vilket reducerar huvudmartrtens ekonomiska åtaganden. Det är enligt minmertirtg angeläget att huvudmannen får ett samlat grepp om all lokal ochregional persontrafik inom sitt område, vare sig den går med tåg eller buss. Jag har här svarat rent gerterellt och har irtgertanledning att närmare kommentera de siffror för enskilda linjer som möjligendiskuteras på det regionala planet. När det gäller linjen f. n. transportrådet och huvudmännen med olika alternativ för denframfida trafikeringen i enlighet med riktlinjerna i det trafikpolitiskabeslutet. 56 (); Jag får tacka kommunikatiortsimirtister för svaret på minfråga. Det vore fel att säga att jag är nöjd med det svar som lämnats. Bakgrundentill min fråga är att transportrådet i sin skrivelse till trafikhuvudmännen iÖstergötlands och län angåertde bandelen Bjärka-Säby-Västervik gerintryck av att man med lock och pock från statens och myndighetens sida vill fåaccept på attlägga ner persontrafiken på linjen i fråga. Innehållet iskrivelsen har gett artledning till en intensiv pressdebatt och reaktioner från allmänhetenssida liksom från den mycket livaktiga Föreningen öst iLinköping. Aktiviteterna är bra och fullt berättigade. 11979års trafikpolitiska beslut behaudlades SJ:s trafiksvaga delar bl. a. så attmart indelade dessa i tre kategorier. Bjärka-Säby-Västervik inplacerades då igrupp 3. I riksdagsbeslutet betonades att trafiken på banorna i denna gruppskulle bibehållas på uugefär den nivå som var rådande då riksdagsbeslutetfattades. Jaghar tillsammans med förre riksdagsledamoten urtder tidigare årmotionerat om att banan i fråga borde in i riksrtätet, med härtsyn till attbansträckans upptagningsområde har som regional huvudort. Motioner isamma ärende har väckts även uuder årets motionstid. Trafikunderiaget ger vidhandert att motionsyrkandena är fullt befogade. Vid räkning sedanredovisades i genomsnitt 308 resande per dag under hela veckan. Uppgifter frånplaneringspersonal tyder på att resandefrekvensen inte har försämrats. Idet läget kommer transportrådets erbjudande om nedläggnirtg av persontrafiken.Får jag fråga kommunikationsministern om han har förståelse för atttrafikhuvudmärtnert kart uppfatta det som erbjudaude om nedläggning, när deföreläggs följande besked från transportrådet: Trafikkostnadernaför den befinthga persontrafiken kan beräknas till ca 6,5 milj. kr. Läggssamkostnaderna till, inrtebar det att trafikhuvudmännen har att erlägga ettbelopp om ca 9-10 milj. kr. för en fortsatt persontrafik på denna handel - alltper år räknat. Om man däremot väljer att överföra persontrafiiken filllandsväg, utgår ett statsbidrag, uppräknat till 1982/kostnadsrtivå, omca 8 milj. kr. Detta är ett statsbidrag som utgår till trafikhuvudmärtnert, omtrafikert överförs till landsväg. Godstrafikenavses vara kvar. Banan skall alltså utnyttjas. Utnyttjandegraden blir ju högremed ett bibehållande av persontrafiken. Fårjag fråga: Anser kommunikafionsministern det vara rimligt att lägga på så storasamkostnader som på länshuvudmännen, vilket man tydligen har gjort när manfått fram summart 9-10 milj. kr. i årskostnad för trafikhuvudmännen i fråga? någon synpunkt på trafiksäkerhetsfrågan vid en överföring avgenomsnittligt 300 resande till landsvägstrafik? att vidta rtågra åtgärder för att länshuvudmännen skall få mera tidför planering och ställningstagande? Länshuvudmännen avkrävs vissa besked redantill och ett slutiigt ställnirtgstagande till den 1 september1983. Det beslut de har att fatta i samråd med kommuner och landsting är mycketgenomgripande, och det vore därför rimligt att ge dem mera tid. 57Kommunikatiortsminister : Herr talman! Skulle det vara så, BörjeStensson, att länshuvudmännen anser sig ha för knappt om tid förförhartdlirtgarrta och för att ta ställning till frågorna, så vill jag säga attjag finner det självklart att de skall få den fid som behövs för att taställning till denrta mycket viktiga fråga om på vilket sätt man skall ordnaden framtida kollektivtrafiken. Däremot vill jag inte gärna kommentera desifferuppgifter som har diskuterats mellan transportrådet och huvudmännert. Pådepartemerttet har vi anledning att avvakta den framställning fråntransportrådet som kan bli ett resultat av diskussionerna. När vi får den, kanvi ta del av kostnads- och intäktsuppgifterua, och därmed får vi ocksåmöjlighet att avgöra rimligheten i de ekonomiska uppgifter-rta. För dagen ärdetta vad jag har att säga i det här ärendet. Anf.58 (): Jag får tacka för beskedet om att tidsfristen kan utsträckas. Detmåste euligt mirt mening vara av ganska stor betydelse för länshuvud-männen. Jaghåller med kommunikatiortsministern om att kommurteroch lartdsting genom sinalänstrafikbolag bör få ta ett ansvar för trafiken inom regionen. Jag har ingenannan uppfattning än kommunikationsmirtistern när det gäller att ansvaret bördecentraliseras i trafikhänseende. Men jag anser att den bansträcknirtg vidiskuterar, som ett exempel på transportrådets verksamhet, borde överföras tillriksnätet. Mot bakgrund av de siffror jag nämnde är jag nämligen tveksam tillatt man här skulle kunna åstadkomma något sparande. Jag vill i det sammanhangetgärna citera ytterligare ett avsnitt ur deu skrivelse jag åberopat: "Detkan förutses att detta statsbidrag överstiger länshuvudmännens kostnader förersättningstrafiken med buss även om busstrafiken ges en större turtäthet änjärnvägstrafiken. Statsbidraget skall enhgt beslut utgå och skall räknas upp med samma procenttal som den statligavägmilersättrtingen fill huvudmännen höjs." Jag ställer mig väldigt tveksam till att man här är ute efter att sparamot bakgrund av det besked man givit länshuvudmännen. Som jag har uppfattatdet, och som också länshuvudmännen uppfattar det, tror jag, innebär beskedetatt man vill locka huvudmännen att dra ner persontrafiken på järnvägen. Överläggningenvar härmed avslutad. 19 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1982/83:141 tilljusfifieutskottet 20 §Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1982/83:21till utbildnirtgsutskottet 21 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1982/83:27 Jagfår meddela att på morgondagens föredragningslista upptas näringsutskottetsbetänkande 25 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 23 §Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1982/83:97- Deförtroendevaldas arbetsförutsättningar i kommuner och landstingskommuner,m. 1982/83:124 Beslut fattade av internationella arbetskonferensen vid dess sextioåttortdemöte /83:134 Förslag till åtgärder för att åstadkomma snabbare avgöranden i 24§ Anmäldes och bordlades 1982/83:25 Vissariksdagsfrågor 1982/83:26 Stöd tilldagspressen m. m. 1982/83:100 delvis) 1982/83:28 Anslag /84 till m. m. 1982/83:100delvis) 1982/83:29 Ändrirtg i skatteregisterlagen m. m. 1982/83:83)1982/83:30 Införartde av lokala samhällsmyrtdigheter 1982/83:31Hyreshusavgiften 1982/83:32 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1982/83:109) 1982/83:24 Statsbudgeten för /84såvitt avser verksamhetsområde (prop. 1982/83:100delvis) 1982/83:23 Reklam föralkoholdrycker och tobaksvaror 1982/83:26 (prop. 1982/83:100 delvis) 25§ Meddelande om interpellation Meddelades att följartde interpellation framställtsden 1982/83:97 av () till finartsmirtistern om övervägandena att införa enprodukfionsfaktorsskatt; Enligt en TT-intervju med finansministerrtöverväger regeringen att införa ytterhgare en ny skatt - en allmänproduktionsfaktorsskatt. Avsikten är att den nya skatten skall belastaarbete som kapital. Redan i ert reservation till företagsskatteberedningensslutbetänkande (SOU 1977:86) aktualiserade desocialdemokratiska ledamöterna införandet av en produktionsfaktorsskatt. Syftetmed detta var helt klart - skatten skulle anses som ett led i en allmänskattehöjning. Reservanterna skrev nämligen: "Men däremot vill viifrågasätta om man inte vid framtida, rertt fiskala höjrtingar avarbetsgivaravgiften borde överväga att bredda dess underlag så att även andraproduktionsfaktorer kommer att belastas." I samband med skatteuppgörelsenmellan socialdemokraternaoch mittenpartierna nämndes också produktionsfaktorsskatt som ert alterrtativ"firtan-sierirtgskälla". LO har också uttalat att man anser att promsär en förutsättnirtg,för att skatteomläggningen skall fullföljas. tillsattes en kommitté med uppgift att utredaolika former av bruttoskatter. Kommittén avlämnade ett delbetänkande (Ds B1979:3) och sitt slutbetänkartde (Ds B 1981:15) två årsertare. I slutbetänkandet redovisades ett förslag till hur enproms skulle utformas om man örtskade införa en sådan skatt. Förslaget innebaratt den allmänna produktionsfaktorsskatten skulle tas ut genom två skildaförfaranden - ett för skatt på arbetsersättning och ett för skatt påkapitalersättning. Skatten på arbetsersättningen skulle tas ut i anslutningtill arbetsgivaravgifterna med lönesumma och lönebikostnader som principiellgrund. Skatten på kapitalersättning skulle tas ut i anslutning tillinkomstskatten. Underlaget för denna del av skatten skulle utgöras avräntekostnader och vinst. Kortfattat skall alltså en proms belasta löner ochlönebikostnader, utbetalda räntor samt företagets vinst. Även de villaägare som har ränteutgifter skall därmederlägga proms. Den skall enligt förslaget beräknas på den schablonintäkt somskall tas upp till beskattning efter uppräkning . Eftersom proms till stor del motsvarar enarbetsgivaravgift kommer den, i likhet med arbetsgivaravgifterna, i realitetenatt försämra näringslivets konkurrenskraft. Socialdemokrafiska debattörer har länge hävdat att höjdaarbetsgivaravgifter avräknas vid löneförhandlingar och därför inte leder tillett högre kostnadsläge. Denna myt har avlivats. presenterade docentGöran en undersöknirtg om de kortsiktiga effekterrta vid höjdaarbetsgivaravgifter. Resiiltatet sammanfattades på följande sätt: "Tesen om fullständig avräkning erhåller alltså ingetstöd i undersökningen. I stället får man räkna med att en avgiftshöjning i detnärmaste fullständigt driver upp arbetskraftskostnaderna." Undersöknirtgen avsåg perioden fram till slutet av1970-talet. Då räknade man fortfarande med ett utrymme för reallöneökningar. Inuvarande ekonomiska läge förefaller möjligheterna till en avräkning av höjdaarbetsgivaravgifter eller en proms således ännu mindre. Redan 1972var socialdemokraterna faktiskt medvetna om de risker som var förknippade med höjningar av arbetsgivaravgifterna.När man detta år gjorde upp med vpk om finansieringen avinkomstskatteförändringen genom en höjd arbetsgivaravgiftuttalade skatteutskottets socialdemokrater: "Utskottet är emellertid medvetet om att en höjningav avgiften av den storlek som erfordras kau få ogynnsamma verkningar försåväl exportindustrin och handelsbalansen som sysselsättnirtgen ochinvesteringsviljan." De risker som enligt socialdemokraterna i skatteutskottetförelåg måste i ljuset av dagens ekortomiska situafion vara ännustörre. Då en proms dessutom innebär att också företagens investeringarbeskattas blir de negafiva verkningarna än större. Nackdelarna med en allmän produkfionsfaktorsskatt harbelysts av den tidigare nämnda bruttoskattekommittén. I sitt delbetänkandeskrev man: "I vår analys har vi utgått ifrån att en snabb ochfullständig övervältring bakåt av produktionsfaktorsskatterna sker t. ex. genomatt de beaktas i avtalsrörelsen. Vi gör detta antagande trots att vi ärmedvetna om att det är omstritt, eftersom verkrtirtgarna i annat fall av enproduktiousfaktorskatt ter sig mycket ogynnsamma; man skulle få en prishöjandeskatt utan gränskorrigering." I den socialdemokratiska reservafionen tillföretagsskatteberedningens slutbetänkande argumenterade man på följandesätt mot dem som ansåg att en proms skulle vara negativ för kostnadsläge ochinvesteringsvilja: "------- våravsikt med den föreslagna produktionsfaktorsskatten är att den skallsättas in i ett mera normalt konjunkturläge än det vi upplever . Vi utgårifrån att den situation vi upplever är övergåertde och att vi vid börjanav - kanske redan tidigare - kommer att ha återgå» till mera normalaekonomiska förhållanden." De förutsättningar som de socialdemokratiska reservanternadå ansåg borde föreligga för att införa en proms kan sannerligen inte sägasföreligga . Vår ekonomiska situation kräver att kostnadsläget inteförsämras och att investeringsviljan ökar. För vissa speciella kategorier av företag kommer en promsatt slå särskilt hårt. Det gäller i synnerhet, skuldsatta, nystartade företag.Bland de företagare det gäller finrts bl. a. många yngre jordbrukare.