prot · G609148 · 1982-12-31 00:00:00 — Det faktum att arbetslösheten bland ungdomar trendmässigt har ökat ändasedan början av 1960-talet, oavsett konjunkturer och ekonomisk utveckling,borde faktiskt lända till eftertanke, också hos ochsocialdemokraterna. Att vi så grundligt har misslyckats med att bygga broarmellan yrkesutbildning och arbetsliv borde enligt min mening leda till politisksamling med ambitionen att ta oss an grundorsakerna till det som faktiskt harskapat den nuvarande situationen i . Men socialdemokraterna med i spetsen avvisar vår utsträckta hand och trampar ensamma vidare igamla fotspår. Ungdomsarbetslösheten fortsätter att ligga kvar på högnivå, trots att trappat upp kampen motungdomsarbetslösheten med miljardpaket efter miljardpaket i AMS-insatser ochberedskapsarbeten. Trots detta har inga positiva förändringar kunnat märkas.Problemen har tvärtom fördjupats och förvärrats. Slutsatsen är given, frutalman: i aldrig så stor mängd kan inte lösa de problem somvåra ungdomar har på arbetsmarknaden. Vi moderater har inte stuckit understol med vilka åtgärder vi anser vara nödvändiga för att vrida utvecklingenrätt. För höga lönekostnader för ungdomar i förhållande till vuxna och erfarnayrkesarbetare, effekterna av 1970-talets arbetsrättslagstiftning och framförallt formerna för dagens yrkesutbildning är huvudorsaker till vår höga ungdomsarbetslöshet.Allt fler inser detta och väntar nu på att de polifiska partierna ocharbetsmarknadens parter skall ta tag i problemen. Villkoren ochförutsättningarna för ungdomarnas övergång frän skola till arbetsliv måste igrunden förändras. Kraven på de förändringarna understryks av ca 115 000arbetslösa ungdomar mellan . I den debatt som förts mellan oss i moderatasamlingspartiet och företrädare för landsorganisationen och detsocialdemokratiska partiet har det uppstått en del olyckliga låsningar.Självfallet finns det - det drar vi oss inte en sekund för att säga - flerviktiga förklaringar till ungdomsarbetslösheten än en felaktig, lönestruktur,MBL etc. Det är klart att den ekonomiska krisen, bristen på tillväxt iekonomin, låga investeringar inom näringslivet, en krympande arbetsmarknad påviktiga områden också är väsentliga förklaringar fill ungdomarnas försämrademöjligheter att få jobb. Vi må i den allmänna debatten tvista om den rättapolitiska vägen att ändra dessa förhållanden, men den debatten får inteinnebära att den viktiga diskussionen kring orsakerna till den sedan början av1960-talet trendmässigt växande ungdomsarbetslösheten omöjliggörs avprestigetänkande och veton fråncentrala fackliga ledare. står majoritet i begrepp att i strid medsunt förnuft säga nej fill lärlingsutbildning. De huvudpunkter som avvisas tålatt upprepas. Vårt förslag innebär: Lärlingsutbildningför ungdomar mellan med varierande lärlingstid på ett till fyraår. Lärlingsråd upprättasi varje kommun. Dessa lärlingsråd - med representafion för arbetsmarknadensparter, skolmyndigheter etc. -ansvarar för utarbetandet av detaljeradeutbildningsplaner, för fillsyn och kontroll av företag och utbildningsresultatsamt för individuell avvägning mellan teoretisk och prakfisk utbildning,avpassad efter varje lärlingslinjes krav. Lärlingarnaföljs på företagen av utbildade handledare med direkt ansvar förlärlingsutbildningen på den enskilda arbetsplatsen. Företagenanställer lärlingarna och har arbetsgivaransvar under lärlingstiden.Lärlingsanställningen ställs utanför delar av MBL- och Åmanlagstiftningen. Lön utgår filllärlingarna i förhållande till gällande avtal och i förhållande till derasarbetsinsatser på företaget. Vi har sagt, men detta är något förarbetsmarknadens parter att avgöra, att man skulle kunna tänka sig avavtalsenlig lön första året, andra året och tredje och fjärde året. Lärlingarna gesgaranterade möjligheter fill exempelvis sex månaders anställning pålärlingsföretaget efter avslutad lärlingsutbildning. Staten ocharbetsgivarna delar på kostnaderna så att arbetsgivarna betalar lönekostnaderoeh staten betalar utbildningskostnader, administrationskostnader etc. Men, fru talman, vi i moderata samlingspartiet ger ossinte. Utvecklingen talar fill vår och ungdomarnas favör.Gradvis växer det fram olika insatsformer för ungdomar som knyter an till dégrundproblem som vi avser att försöka lösa med vårt lärlingsförslag. Yrkesintroduktionen,ungdomsplatser och enskilda beredskapsarbeten är ingenfing annat än indirektaerkännanden från dem som säger nej fill lärlingsutbildning att vi faktisktmåste bygga nya broar mellan skola och arbetsUv, som ger våra ungdomarmöjligheter att komma in på arbetsmarknaden och få nya jobb: Men resultatenhitfills visar att de åtgärder som vidtagits inte är vare sig tillräckligtomfattande eller tillräckhgt kraftfulla. Det krävs ett fullgångetlärlingssystem för atfvi varakfigt skall få bukt med problemen. Och, fru talman, vi vet att det fungerar. Efter ingåendestudier och besök på platsen i lärlingarnas land och kontakter mednäringsliv, fackliga organisafioner, skolmyndigheter, lärlingar, polifiker ochföretag är vi mer än stärkta i vår tro på ett lärlingssystems möjligheter. Vårtmål är 100 000 lärlingsplatser . Vi skulle, fru talman,fakfiskt kunna påbörja genomförandet , om kammarens ledamöter ställdeupp och sade ja till förslaget. Tyvärr ser det ut som om vi får vänta med nästachans till 1985. Det är tydligen bara en borgerlig valseger som kan ge ossmöjligheten Anslag tiU gymnasiala skolor m. m. 5 protokoll 1982/83:148-149 Anslag till gymnasiala skolor m. m. attgenomföra ett lärlingssystem, ett system som förutom att det snabbare för inungdomarna i yrkeslivet också fostrar våra ungdomar att ta ansvar och attanpassa sig till den arbetsdiciplin och de förhållanden som råder på enarbetsplats, som ger våra ungdommar självständighet gentemot offentligaintitutioner och direkt delaktighet i det gemensamma arbetet i vårt näringslivoch som sist men inte minst inger framtidstro och självtillit hos uppväxandegenerationer. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 14, 16 och 17 i utbildningsutskottets betänkande. Det fanns en hel del ganska allvarligamissförstånd i föreläsning. För det första är det intesocialdemokraterna som säger nej till förslag i detta avseende.Det är alla partier utom som gör det. För det andra ärdet inte att säga nej till lärlingsutbildning det handlar om.Lärlingsutbildning finns och kommer att finnas också fortsättningsvis.Den socialdemokratiska regeringen har redan föreslagit detta. På något sätt tycker jag nästan litet synd om moderaternai deras debattsituation och med deras debatteknik. Man slåss ständigt motväderkvarnar. Man ställer sig vid sidan av verkligheten - skolverkligheten idetta fall - och sä ägnar man sig åt att måla nidbilder av påstådda åsikter hosdebattmotståndare. Man ägnar sedan all kraft åt att debattera med dessanidbilder. Det är vi andra som får ägna oss åt ett konstruktivt arbete för attförändra och förbättra skolverkligheten. Jag tror att skolverkligheten mår ganska illa av att bli beskylldför att vara någon sorts, som sade, genomsnittets destruktivakam. Det skulle alltså vara dagens gymnasieskola. Jag har sagt att lärlingssystemetbehövs - framför allt med inriktning mot hantverksyrken och lågfrekventayrkesområden. Om det handlar om att vi skall utvidga och diskutera nya formerför den verksamheten, så ge oss då en möjlighet att göra det sedan vi fått SÖ:sutvärdering . Men är här medvetet otydliga när det gäller attsäga vad det egentligen handlar om. antyder man nämligen att detta ärnågonfing mycket större och någonting helt annorlunda, någonting som innebäratt man river upp hela yrkesutbildningen inom gymnasieskolan. Det är inte såunderligt att vi andra partier säger nej till detta, eftersom det härordsvallet gör att det ni verkligen menar är synnerligen diffust. Ni försökeralltså medvetet spela på olika opinioner pä ett ganska obehagligt sätt. Jagtycker att hela den här diskussionen är ett uttryck för att snararevill ha strid till varje pris än nå ett resultat som är bra och positivt förungdomarna. Jag vill också något kommentera vad som har sagts omungdomsplatser och yrkesintroduktion. Den debatt som har förts här kan ge ettintryck av att det skulle vara någon försämring som skulle införas i vad gällerkommunernas uppföljningsansvar. Då har man helt missat poängen - att vi nuhöjer ambitionen,att vi förstärker kvaliteten i verksamheten och att det måste till ettresurstillskott som jämfört med vad som angavs i förra budgetpropositionen rörsig om 112 milj. kr. Det är inte, som sade, något brådstörtatförslag som vi här kommer med. Det är ett förslag som har utarbetats avskolöverstyrelsen. Vi har sedan haft kontakter i normal ordning medarbetsmarknadens parter, och därvid också med . Tillsammans harvi utarbetat ett förslag som det är rätt stor uppslutning kring. Jag tycker attmoderaterna skulle vara ganska försiktiga med att använda uttrycket"brådstörtat" i sammanhanget - med tanke på vad som hände 1980. Dågenomförde den borgerliga regeringen ett system som kommunerna inte alls varberedda på -det kom nästan som en blixt från klar himmel. Vad vi gör nu är atti en mer normal beslutsgäng ta till vara det bästa som har funnits ide olika systemen när det gäller det kommunala uppföljningsansvaret - ungdomsplatseroch yrkesintroduktion - oeh åstadkomma en kvalitetshöjning. kan jag mycket väl tänka mig att det ändå kommer attbli övergängssvårigheter i början, och det nämnde jag också. Men vi skall påolika sätt försöka klara de svårigheterna. Då skall man inte göra störreproblem av detta, vilket jag tycker man gör när man t. ex. har en mycketcentralistisk inställning och anser att vi skall binda upporganisationsbesluten centralt. Från regeringens sida har vi i överläggningarmed kommit fram till att ju mera lokalt ansvar man här läggerin, desto bättre kommer verksamheten att vara. Verksamheten kommer att varaenhetlig i vad gäller bidragen och reglerna för kommunerna. Men sedan kommerdet att vara stor flexibilitet. Planerna kommer ju att byggas upp kring var ochen av de unga individer som kommer att vara berörda. Jag ser det också så, att det är en fördel att de fackligaorganisationerna och SAF har varit med och fått påverka och att de nu harställt sig bakom vårt förslag. Till skillnad häremot tycker flera av deborgerliga talesmännen i att det är ett problem så snart man skallblanda in de fackliga organisationerna. SAF har gjort en SIFO-undersökning, därdet verkligen inte gäller att "som man ropar får man svar". Ropen varnog snarare till för att de tillfrågade skulle vara mindre positiva motungdomsplatser. Men här har man fått svar som innebär att företagen -arbetsgivarsidan - är positivt inställda till ungdomsplatserna. Och när manfrågat hur den ordinarie personalen ser på att få in ungdomarna påungdomsplatser och hur de fackliga organisationerna har agerat i det fallet, såhar man ju också fått mycket positiva svar. Det finns en mycket storuppskattning av ungdoms-platssystemet. borde vi, tycker jag, ställa upp för ungdomarna ochgöra ett riktigt bra system, när vi har beslutat oss för en kvalitetshöjning. Att vi sedan har problem med sysselsättning för ungdomaroch att detta problem har ökat bekräftar jag gärna.Men jag tycker att skulle ta mindre ord i sin mun, för problemethar ju framför allt ökat dä vi har haft borgerlig regering. Anslag tiU gymnasiala skolor m. m. Anslag till gymnasiala skolor m. m. 57BENGT WITTBOM (m) replik: Det sista utbildningsministern sade innan honlämnade talarstolen bekräftar en misstanke jag har: vi som , handfastsysslar med det problem som över 100 000 ungdomar har i och med att de inte kanfå något jobb, vi lever i en annan verklighet än man tydligen har iutbildningsdepartementet och . Vi upplever nämligen att viverkligen måste göra någonting åt situationen. Om utbildningsministern inte harsett hur utvecklingen varit - det finns mycket bra statistiska beskrivningarutarbetade av AMS - skall jag gärna se till att utbildningsministern fårstatisfik som visar den trendmässiga utvecklingen av ungdomsarbetslöshetensedan början av 1960-talet. När man skall bedöma trenden går det inte att komma mednågra fraser om sex års borgerligt regerande. Och jag kan säga: Vi tog inteheller tag i grundproblemet - inte på det genombrytande sätt som vi nu kommitfram till att vi måste göra genom att genomföra lärlingssystemet. Skolmyndigheterna mår illa när de blir beskyllda, sägerLena . Nej, de blir inte beskyllda för någonting. Vi vänder ossnaturligtvis mot de politiker som bestämmer hur det skall vara i skolan, undervilka förutsättningar skolan skall arbeta och hur systemet för yrkesutbildningskall se ut. vill ta strid till varje pris, säger . Ja, det är värt striden om vi kan förbättra situationen för 115000 arbetslösa ungdomar. Då är det värt striden. Orden om att vi alla måsteställa upp, och alla de vackra fraserna, är ju inte värda vatten för dearbetslösa 16-25-åringar som blivit fler, oavsett färg på regering,konjunktur och ekonomisk utveckling. När vi då ser ett annat system som fungerar, inte bara iÖsterrike utan också i , när vi ser att lärlingsutbildningen faktiskt ärbra, då skall vi väl lära oss någonting av det. Oeh vi är inte alls ensamma, . Vi skreven gemensam reservation med våra borgerliga bröder i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 21 . Och vi står inte från varandra, efter vad jagkunnat bedöma av vad som står i det aktuella betänkandet. Vi skall nu behandlakompletteringspropositonen och återigen ta upp lärlingssystemet. Jag äralldeles övertygad om att om vi fick möjlighet i regeringsställning skulle vikunna genomföra det här systemet. Men ni socialdemokrater vill inte ens utreda om det gåratt skapa ett lärlingssystem med bevarad hög kvalitet i teoretisk utbildningoch yrkeskunskaper. Ni säger bara rumphugget nej. 58Utbildningsminister : Fru talman! Just nu är detutbildningsutskottets betänkande som behandlas. Och där är ensammapå sin linje. Och jag förstår majoriteten i utskottet. När man skrapar litetgrand på det som framför finner man att det är ett ordsvall sominte har någon konkretion i sig. Jag tycker att det länder alla de andrapartierna i utskottet till heder att man vill halitet mer konkreta besked innan man hoppar på vagnen. Och jag tror också att vitill nästa budgetproposition, då vi har fått en utvärdering av den period då vihaft försöksverksamhet med eftergymnasial lärlingsutbildning, kan få en konkretoch konstruktiv diskussion, om hur vi skall använda lärlingsutbildningen iframtiden. Men försök inte hävda att vissa är för och andra är emotlärlingsutbildning- det stämmer inte med verkligheten. Vi vill ju alla ha kvarlärlingsutbildningen. 59 () replik: Ända sedan vi lade fram värt förslag har viupplevt att socialdemokratin, så länge det gick, försökt undvika att diskuteradet. Man hade väl, såvitt jag förstår, nog jobbigt internt dä. försöker mansvepa in resten av borgerligheten i sin famn i ett nej. Det är ettkonstaterande från utbildningsministerns sida som inte stämmer medverkligheten. Det är ingalunda, , en fullständig propositionsom har jobbats fram i den partimotion som vi lade . Just därför begär vi att skall ge regeringen i uppdragatt snabbt titta på förslaget. Konkretion -jo, , det finns konkretion,det finns gott om det. Jag vill rekommendera utbildningsministern att prata medyrkesrådet som, efter vad jag förstår, snart kommer hem från efteratt ha studerat systemet där och fått sig konkretion till livs. En konkretionsom, fru talman, talar om för oss att det faktiskt går att bygga uppett system där arbetslösheten för ungdomar mellan ligger under 1 %och arbetslösheten bland färdigutbildade lärlingar - som finns i en skara av190 000 på arbetsmarknaden i - efter avslutad utbildning icke ärstatistiskt mätbar. Inte ens unga människor som har utbildat sig i reguljärayrkesskolor klarar att konkurrera med den goda kvaliteten och de yrkeskunskapersom lärlingarna har. Arbetslösheten inom kategorin äldre ungdomar bestårfaktiskt av sådana ungdomar som genomgått gymnasieutbildning. Framför alltfinns det, fru talman, en mycket stor rörlighet på arbetsmarknaden mellan olikayrkesområden bland de ca 45 000 ungdomar som varje är går ur det här systemet.Det talar fullständigt emot ett av socialdemokraternas viktigaste motargument,nämligen att det skulle vara en smal och urvattnad utbildning. 60 Utbildningsminister : Fru talman!Jag upprepar det igen. Jag är helt beredd att , när SÖ:s utvärderingom den gymnasiala lärlingsutbildningen kommer, diskutera hur vi skall utnyttjalärlingsutbildningen framöver, och då kan även komma med sinakonkreta åsikter, som än sä länge icke är framförda. Men vad jag inte är bereddatt diskutera det är att riva och bryta upp den yrkesutbildning som finns i dagi svensk gymnasieskola, och som det finns all anledning att vara stolt över.Den betyder sä mycket för individerna och för arbetslivet i dess helhet. Härmåste jag tyvärr konstatera att i sitt sätt att hanteralärlingsutbildningsfrågan kraftigt har angripit den vanligagymnasieutbildningen. Anslag till gymnasiala skolor m. m. Anslag till gymnasiala skolor m. m. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 61 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. 62 (): Med anledning av motion 2152, yrkande 1, sombehandlas i det nu diskuterade betänkandet vill jag säga följande: Om man ökar antalet timmar som en elev får studera på egenhand, kan det knappast ses som något negativt, om man inte gör ett alltförstort intrång på den s. k. fritiden. Men om man gör det på bekostnad av den tidsom eleven får undervisning av en lärare, handlar det knappast om någotreformarbete, utan det måste ses som helt förkastligt. Man kan inte negligera gymnasieelevernas oro för de s. k.lärarlösa lektionerna. Man kan inte, som man kräver ökade kunskaperoch höga betyg, dra in på kunskapsförmedling och handledning av lärare. Och, omman använder resurser som avsatts för att hjälpa de svaga eleverna,de som behöver extra lärarstöd, för att jämna ut effekterna för den bredaallmänheten, har man hamnat i någonting som man skulle kunna kalla motsattRobin Hood-politik, dvs. att man tar från dem som inte har för att dela ut fillandra. Flera kritiska röster höjdes mot införandet av ökad självstudietid, ochhär i kammaren har redan detta ämne ingående diskuterats. Det finns såledesingen anledning för mig att förlänga debatten. Låt mig bara avslutningsvis säga att det var med glädjesom jag hörde utbildningsministern uttrycka sin och regeringens ambition attsnarast avskaffa de s. k. lärarlösa lekfionerna. 63 (): Jag skall fatta mig mycket kort. EftersomMargareta sade att man inte fick ta resurser från dem som bästbehöver dessa skulle jag vilja veta var resurserna skall tas i stället. 64 (): Eftersom jag inte hartillgång till de utredningsresurser som krävs och som man har på ettdepartement anser jag mig inte kunna svara pä den frågan. Däremot motser jagmed glädje de förslag som regeringen kommer att lägga fram. 65LARZ (); Det var inte särskilt kritiskt av MargaretaHemmingsson att säga att hon med glädje motser det förslag som regeringenkommer att lägga fram, oavsett hur det förslaget ser ut. Utbildningsministernhar ju inte tidigare kunnat svara på hur man skall omprioritera. Det enda vihar fått ett klart besked om är att det skall omprioriteras inom skolansverksamhetsom- Omden omprioriteringen innebär att man tar pengar någonstans där de enligtMargareta egen uppfattning bättre skulle behövas, kanske det inteär så självklart att hon ställer upp på ett sådant förslag. 66 (): . ' Anslag till gym- Det är i och för sig en hypotefisk fråga, som jag inte kan svara nasiala skn) på,eftersom jag inte vet vad jag anser om det som kommer. det somposifivt om vi möjligt avskaffar de lärarlösa lekfionerna. var detfrågan handlade om. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3 (dimensioneringen av gymnasieskolan) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 78 förreservation 1 av Per m. fl. Mom. 6 (antalet elevplatser på jordbruks- ochskogsbrukssektorn /84) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 49 förreservation 2 av och . Mom. 10 (planeringsramar för elevplatser i gymnasieskolan) Efterställda propositioner på bifall till dels reservation3 av Per m. fl. dels reservation 4 av och utskottets hemställan med acklamation. Mom. 11 och 12 (användningen av stimulansbidraget) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 145 förreservafion 5 av m. fl. Mom. 14 (betyg i ämnet svenska som främmande språk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 6 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 18 (kombination av specialintresse och gymnasialastudier) Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 7 av , bifölls med acklamation. Mom. 22(självstudiefimmar) Hemställan I kontrapropositionsvoteringen biträddes hemställan ireservafion 9 av med 31 röster mot 21 för hemställan ireservation 10 av . 259 ledamöter avstod frän att rösta. Anslag till gymnasiala skolor m. m. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes mothemställan i reservafion 9 av , bifölls genom votering meduppresning. Utskottets motivering, som ställdes mot den i reservation8 av m. fl. anförda motiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 29 (datautbildning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avKerstin och , bifölls med acklamafion. Mom. 33 (statlig fillsyn över ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 12 avKerstin och , bifölls med acklamation. Mom. 39 (japanska och arabiska såsom C-språk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 13 avKerstin och , bifölls med acklamation. Mom. 41 (nytt system för lärlingsutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 78 förreservation 14 av Per m. fl. Mom. 43 (lönebidragssystem för lärlingsutbildningen m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 avJörgen , bifölls med acklamation. Mom. 47 och 48 (förändringar av gymnasieskolan ochstatsbidragssystemet) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 48 förreservation 18 av och . Mom. 57 (Bidrag till driften av gymnasieskolor) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 20 avJörgen , bifölls med acklamation. Mom. 14(åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 143 förreservation 21 av m.fl. Mom. 7(Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under 18år m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 22 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 1 och2 (bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 23 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Likvidation av aktiebolag, m. m. 1982/83:36om likvidafion av akfiebolag, m. m. 1982/83:94 delvis och 1982/83:139) samt 1982/83:32 om vissa arvsrättsligafrågor. 67 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 36 och 32 kommer att debatterasi tur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 36 omlikvidation av aktiebolag, m. m. Likvidationav aktiebolag, m. m. 68NIC (): Regeringens och lagutskottets majoritetsståndpunktstagande i de frågor vi nu har att besluta i är tyvärr ett bevis fördet beklagliga faktum att den socialistiska majoriteten systematiskt arbetar påatt försämra företagandets villkor. Byråkrafins och kontrollstatens svångremdras åt på medborgarnas och företagens frihets bekostnad. Man kan inte frigörasig frän misstanken att detta skeende är en del i en stor stategi. som syftartill att knäcka företagarviljan och bereda marken för ett kollektivt ägande avnäringslivet. Jag har tidigare här i kammaren framfört denna synpunkt.Dagens ämne bekräftar enligt min uppfattning mina fidigare påståenden, och jagskall försöka att belägga detta.