prot · G609154 · 1982-12-31 00:00:00 — Föreningen driver bådestora och små anläggningar, t. ex. fjällstationen i med 160 bäddaroch Syterstugan i med ett färre antal bäddar. Den anläggningen komfill . Totalt driver föreningen anläggningar med över 1 000bäddar i fjällvärlden i , , och . Detär en enastående satsning med ett nät av fjällstugor och stationer, som gör detmöjligt för nutidsmänniskan att komma ut i vår fantastiska fjällvärld och fåuppleva den orörda naturen med både flora och fauna i ett naturligt samspel.Alla som har fjällvandrat eller med skidor kommit till fjällstationenoch fått rasta och övernatta kan instämma i att dessa anläggningar gör oerhörtstor nytta genom den avkoppling och rekreation som där ges för människan. Föreningens syften har även varit att öka fjällsäkerhetenoch kunskaperna - insikten om de oersättliga och storslagna naturvärden somfjällvärlden erbjuder. Man har också varit pionjär för fjällturism. nu önskar är att fortsätta sina insatser för turism. Alla anläggningar står till allmänhetens disposition.Huvuddelen av anläggningarna är bemannade och ger inkomster tillfjällbefolkningen och skapar arbetstillfällen för bygden. Det är fråga omrationellt och ekonomiskt drivna anläggningar både ur den enskilde turistenssynpunkt och ur samhällets. Idrott, rekreation och turism Det är att beklaga att utskottetinte insett vidden av ätt stödja fjällturismen enligt förslaggenom en omdisponering av medel inom den totala ramen. Utan människors villighet att ställa upp som tillsynsmänoch som stugvärdar skulle detta nätverk av stationer förfalla. Och dessutomfinns de frivilliga krafterna, som arbetar för en rörelse som de tror pä. Mendet räcker inte bara med frivilligt engagemang, det behövs också ekonomisktstöd. Fjällstationerna, fjällstugorna, nyttjas inte endast avsvenskar, utan omkring hälften av de besökande är utländska turister. Regering och riksdag mäste känna sitt ansvar förbibehållande av anläggningarna i ett gott skick, och då krävs ett ökat anslag.Jag beklagar att utskottet gått emot den omfördelning som folkpartietföreslagit - ett resurstillskott som är väl dokumenterat i den utredning om densvenska turistföreningens fjällanläggningar som togs fram på initiativ av denborgerliga regeringen. Med inflationen urholkas bidragen, och detblir ekonomiskt svårt att driva anläggningarna trots de höjdaövernattningsavgifter som tas ut. Motivet för att anslaget totalt höjs till . är sålunda, som ser det, mycket starkt. VillSverige satsa på turism? Ärsocialdemokraterna emot fjällturism? Fjällturism erbjuder ju i enkla former ett utmärkttillfälle för både sociala och vardagliga kontakter. Vi vet också att fjällvärldenerbjuder exotiska naturupplevelser. Turism skapar dessutom sysselsättning ochstärker därigenom svensk ekonomi. fler utlandsturister kan ge 1 000nya jobb. Och om vi svenskar själva turistar i värt eget land, i stället föratt använda vår valuta till utlandsresor, skulle det innebära en minskning avunderskottet i bytesbalansen och en förstärkning av vår ekonomi. Jag anser att bör ta sitt ansvar. Satsa nu påSvenska turistföreningen, som till stor del svarat för uppbyggnaden och driftenav de anläggningar som finns för fjällturismen. gäller det att ej raserautan bevara och utveckla vad generationer fidigare skapat. Jag yrkar med detta bifall till reservation nr 4. 167HANS i (vpk): Herr talman! Till årets harvänsterpartiet kommunisterna sin vana trogen lämnat en ganska omfattande motionom idrottspolitiken. Det handlar om avsnitt som att göra rundare, dvs.minska resekostnaderna för idrottsföreningar och klubbar som bor avlägset fråncentrum av händelserna i vårt långa land. Vi vet att det är problem för mängabåde i norr och i söder att klara ekonomin. Det handlar om jämställdhet inomidrotten mellan män och kvinnor. Det handlar om breddverksamheten. Idrott är juinte bara elit, utan eliten springer ur breddverksamheten, och det måste satsasenormt just på breddverksamheten. Det handlar om handikappanpassning avidrottsarenor, något som också är oerhört viktigt. måste också vara jämställda i den meningen. Och dethandlar om arvode till ledare som gör ett väldigt bra arbete ute i vårtsamhälle. Jag skall citera litet av vad Hans AIsén, socialdemokrat,sade i idrottsdebatten . Han sade så här om ledarnas verksamhet; "I föreningar kan unga människor tidigt få lära sigatt ta ansvar för den egna verksamheten. Det sker onekligen en skolning idemokrati inom folkrörelserna över huvud taget och även inom idrottsrörelsen,som har stor betydelse för vårt samhälle i dess helhet. I detta sammanhang får vi inte heller glömma bort att detfinns en stor grupp ideellt arbetande ledare som gör ovärderliga insatser i detsvenska samhället. Idrottsledarna utför vid sidan av föräldrarna en oavlönadarbetsinsats som är till gagn för ungdomens utveckling och möjligheter attskapa en tillvaro som i olika avseenden fyller deras; liv med mening ochinnehåll. Därför är ökade resurser till idrottsrörelsen, där anslagen oftaförvaltats av oavlönade ledare, som givetvis också betraktar sina insatser somett stimulerande fritidsintresse - någonting som ger mångdubbelt igen." Hanfortsatte litet längre fram: "Det finns goda skäl att hävda att den svenskaidrottsrörelsen har många viktiga uppgifter samhälle. Därförfinns det också klara motiv för enkraftig samhällssatsning pä idrotten. Om idrottsrörelsen ges goda förutsättningarhärför kan den fä en självklar plats i arbetet med att ge den ungagenerationen goda uppväxtförhållanden. Vi har inte råd att underlåtaatt stödja dem i deras viktiga arbete." Detta sade han med hänvisning tillledarna. Med den tidens borgerliga majoritet avslutade han sittanförande så här: "Herr talman! Mot denna bakgrund är det minst sagtbeklagligt att den borgerliga majoriteten valt att också sätta idrottsrörelsenpå svältkost, tillsammans med övriga folkrörelser i hög grad. Det är ju ändå sä- jag vill understryka det - att satsa pä ideellt folkrörelsearbete i idrottensform är en klok och, om man vill se det sä, lönsam samhällsinvestering påsikt." Hans AIsén kritiserade alltså den borgerliga majoritetenför dess snålhet mot idrotten. Tyvärr måste jag fullfölja den kritiken: Men nuär ju majoriteten socialdemokratisk. När det gäller utskottsbehandlingen avanslagsfrågorna till idrotten är det en gemensam borgerlig och socialdemokratiskmajoritet som sätter idrottsrörelsen pä svältkost. Jag tycker att dessa HansAIséns ord borde stämma något till eftertanke. Med anledning av detta vill jagi det här skedet av debatten yrka bifall till reservation 1 av ,som just behandlar de här ekonomiska satsningarna och kräver attidrottsrörelsen skall få vad den har begärt i fråga om anslag. Jag skall gå vidare, för vår motion handlar också omidrottens kommersialisering. Då väljer jag att fördjupa mig något i just detavsnittet. Idrottens kommersialisering har svåra följder för mängaaktiva och klubbar, även om det i förstone kan verka väldigt positivt attnäringslivet är Idrott, rekreation och turism Idrott, rekreation och turism med och betalar. Det strömmar in pengar, och det är mängasom har svårt att se någon nackdel med det. Att idrotten är genomkommersialiserad på elitnivå vet allasom försökt följa en hockeymatch eller något liknande i TV. Det är reklamtextpå varenda fläck på kroppen. Är man inte kännare av lagen och vet hur deegentligen ser ut, barman ingen chans att skilja ut dem, utan man får nöja sigmed att det är en match mellan eller något liknande. På vissa håll har man blivit sä beroende av det härkommersiella stödet, att man över huvud taget inte kan fortsätta sin verksamhetom man inte får garantier från enskilda företag. Det var inte så länge sedan enbasketklubb tvingades lägga ned hela damverksamheten, trots att den låg ganskahögt upp i seriesystemet, därför att en sponsor inte längre ville satsa pädamerna. Det var så att herrarna gav mera utbyte i massmedia och meraTV-bilder. Så långt kan det gå när man är beroende av kommersiella intressenför sin verksamhet. Småklubbar, som inte kan räkna med samma kommersiella stödoch som inte vill tänja bidragsreglerna så som faktiskt görs på en del håll,tvingas se sina ledare fullt sysselsatta med tiggeri, lottförsäljning,bingoverksamhet och annat, när klubbarna egentligen skulle vilja skicka utledarna på idrottsplanen eller i skogen för att handleda ungdomarna i ensamhällsnyttig verksamhet. Hans AIsén talade ju mycket utförligt om dennasamhällsnytta som ledarnas arbete innebär. Men storleken och ambitionen i fråga om samhällsstödet ochberoendet av kommersiella krafter går hand i hand. Har man ett svagtsamhällsstöd, så kastas man i armarna pä kapitalet. Har man ett starktsamhällsstöd, så kan man kanske stå emot bättre. En annan effekt av idrottens kommersialisering, som jagtycker det är mycket viktigt att diskutera, är att unga spelare riskerar attbehandlas som varor, framför allt inom klubbidrotterna. För inte sä länge sedanvar , som sitter som talman, ansvarig för idrottsfrågorna -när han var jordbruksminister. Jag hade framställt en interpellation om ettfall där en ung flicka vägrades spela fotboll under därför att honville byta klubb. Klubbarna kom inte överens om övergängssumman, och hon fickvila. Hon var , mycket intresserad och mycket duktig. Men pågrund av att hon var åsätt ett pris fick hon alltså avstå från denna verksamhetunder . Unga människor blir investeringsobjekt. Investeraren villha tillbaka pengarna med ränta, annars dömer han vederbörande till att avståfrån sin idrottsliga verksamhet. Detta är alltså en effekt avkommersialiseringen, av pengarna som cirkulerar inom idrotten, där man inte kanstå fri från kommersiella intressen. Varje satsad krona måste betala sig.eftersom man har ett dåligt samhällsstöd. Detta är orimligt. Vi kan inte som ansvarigapolitiker bara se på hur det fortgår. I lokalpressen hemma i har det i något falldiskuterats övergängssummor för unga pojklagspelare. Man säger: "Ja, mendet var ett rimligt pris med tanke på vad vi har satsat. Han är bra och har juvarit med Den enskilda individens rättigheterdiskuteras inte, utan det diskuteras om priset är skäligt eller inte. Så härkan det ju inte få vara. Det finns all anledning att instämma i vad Hans AIsénsade . kan jag förstå klubbledare och andra som vill haigen sina surt förvärvade slantar. Har de tiggt ihop pengarna och satsat dem,sä är det klart att det är svårt att se att de bara försvinner. Kommersialiseringen tar sig också andra uttryck. Starkapenningintressen försöker köpa rätten att visa olika evenemang. Jag vet attvideoföretag har bandat t. ex. boxningar. Sedan har man försökt vägra SverigesRadio att göra en skälig nyhetsförmedling. Skulle det bli ett för stort inslagi Aktuellt eller Rapport från boxningsgalan, så skulle man inte senare kunnasälja videokassetterna på flygplatserna. Det är alltså ett uttryck för denenorma kommersialisering och det tryck som idrotten är utsatt för . Detskulle vara möjligt att räkna upp mänga negativa följder av idrottens kommersialisering. Vad gör nu kommunisterna ät dessaförhållanden som vi tycker är så förfärliga? Vi kräver åtgärder. I yrkande 3 ivår idrottsmotion begär vi "att hos regeringen hemställer omtillsättandet av en parlamentarisk utredning med uppdrag att utarbeta förslagom hur kommersialismens grepp över idrotten skall brytas och utarbeta förslagtill statliga sfipendieformer och former för social trygghet för idrottsutövarepå elitnivå i enlighet med vad som anförs i motionen". Det är alltså ettdelkrav i denna ganska stora motion. Utskottet säger då att en parlamentarisk utredning intekan lösa problemen, och därför avstyrks motionen. När vi ser huridrottsfrågorna hanteras får vi väl vara glada att utskottet i alla fall anseratt det är fråga om problem. Jag vill fråga utskottsrepresentanten - vem det nuär som talar för utskottet; Vad har ni för recept för att komma åtkommersialiseringen, eftersom ni säger att vårt recept är odugligt och därförmåste avstyrkas? Det är ju en ganska enkel begäran vi har: enparlamentarisk utredning, som skall se över dessa frågor för att hittalösningar på problemen. Jag medger att det inte är särskilt revolutionerande,omstörtande eller radikalt. Mänga viktiga frågor har begravts i utredningar -det kan jag hälla med om. Men vilket alternativ har ni som säger att detta inteär någon väg att komma fram på? Vad föreslår ni för att komma till rätta medidrottens kommersialisering? Vill ni förklara det för oss kommunister?. Jag misstänker att jag inte får något svarsom jag kan vara till freds med, och jag måste därför yrka bifall tillreservation 3. Idrott, rekreation och turism 168ANDERS (); I kulturutskottets betänkande 1982/83:25, somkammaren nu har att ta ställning till, behandlas områdena idrott, rekreationoch turism. Det är omfattande områden, som berör de flesta människor i landet. I budgetpropositionen poängterar statsrådet beträffandestödet till idrotten följande: Idrott, rekreation och turism "Det är viktigt attidrottsrörelsen ges möjligheter till fortsatta insatser för att aktivera flermänniskor i olika former av idrott och motion. Särskilda insatser bör göras föratt få flera kvinnor, invandrare och handikappade aktiva inom idrottsrörelsen.Jag har i enlighet med förslag beräknat medel för attmöjliggöra sädana insatser. Också insatser för att främja ungdomensidrottsutövande bör ges hög prioritet." I det idéprogram, Idrott 80, som harställt sig bakom är målen synnerligen ambitiösa. Ett av målen är att nuvarandeca 2 miljoner utövare skall öka till 3 miljoner . För attnå denna målsättning fordras insatser för såväl tävlings- och motionsidrott somungdomsidrott. Kvinnoidrotten uppmuntras, liksom ungdomsidrotten, och särskildaansträngningar görs för att man skall nå fler ur handikappgrupperna. Även enbreddning av motionsidrotten förutsätts. Det finns skäl, bl. a. med anledning av flera motioner,att framhålla idrottsrörelsens ställning som en självständig demokratiskfolkrörelse. Med denna ställning följer även att idrottsrörelsen själv fördelarde tillgängliga medlen. Den ställning idrottsrörelsen har är också grunden förutskottets ståndpunktstagande till motion 2200 av och . Motionärerna uppmärksammar de skador, ofta av psykisk art, som vissaformer av idrott kan innebära för barn. De påpekar även den utslagning som kanförekomma i främst lagidrotter, då någon inte '"platsar"' i laget. Utskottetbetonar att dessa risker måste uppmärksammas noga, men framhåller attidrottsrörelsen ser allvarligt på problemen. a. genom ledai-utbildning och informationsverksamhet. Riktlinjerna förförbundets ungdomsverksamhet går ut på att motverka tidig specialisering, ochpä att idrott skall vara lek och nöje för barn. Det förtjänar även att nämnas att de problem motionärernatar upp ändock är ganska små, sett i förhållande till det mycket stora antalbarn och ungdomar som är engagerade i idrottsligt utövande. 1 den moderata motionen 1846 förordas att regeringen skallutreda hur det statliga stödet till de s. k. främjandeorganisationerna iframtiden skall utformas. Den frågan behandlades så sent som , nämligeni kulturutskottets betänkande 1982/83:1. Utskottet föreslog avslag på förslaget,och det blev även beslut. Utskottet finner inte anledning att nu ändra på detställningstagandet. Ett av skälen är att regeringen i budgetpropositionen aviseraren översyn av de organisatoriska frågorna inom rekreationspolitikens område.Departementschefen säger bl. a.; "Många skäl talar för att insatserna börsamordnas pä ett helt annat sätt än ."" Att i det läget tillmötesgå motionärerna skulle kunna innebäraatt en ny ordning infördes, som snart skulle behöva omprövas igen. I motion 754 har vpk fört fram ett antal förslag som beröridrottsrörelsen. Samma krav förde vpk fram motionsvägen . De avslogsdä av . Flera av åtgärderna gäller områden där arbete i motionens riktning pågår inom . Det gäller t.ex. försöken att åstadkomma rabatterade resor, insatser för att utvecklakvinnoidrotten, handikappanpassning av idrottsanläggningar och förbättrande avmöjligheterna att kombinera idrott och studier. Utskottet avstyrker därförvpk:s yrkanden, och vi har ej heller funnit utrymme för att öka det i budgetpropositionenföreslagna anslaget för stöd till idrotten. De mål som fortfarande gäller för den statliga turist- ochrekreationspolitiken formulerades 1975 i proposition nr 46. Där framhålls attrekreationspolitiken måste ges en sådan inriktning att den möjliggör för allaatt få den avkoppling och motion som var och en har rätt att kräva. Det betonas att ekonomiska och sociala hinder inte skallbestämma vilka som kan fä del av rekreations- och turistaktiviteter, samt attutbudet mäste överensstämma med de önskemål som stora medborgargrupper har. Departementschefen anförde i propositionen 1975;"Mänga av.de aktiviteter som bjuds är det svårtför t ex barnfamiljer, pensionärer och handikappade att utnyttja. Andelenkostnadskrävande rekreations- och turistaktiviteter är alltför dominerande,vilket missgynnar de grupper jag redan nämnt, liksom låglönegrupper. Dessaförhållanden måste uppmärksammas och samhällsinsatser inriktas på att görautbudet tillgängligt för alla." Det kan nu konstateras att sedan 1975 beslutadeom dessa riktlinjer och sociala mål för fritid och turism har litet blivitgjort för att förverkliga dem. Helt följdriktigt betonar departementschefen i åretsbudgetproposition -den första socialdemokratiska sedan målen formulerades -just hinderproblematiken. Det har skett dels i de nya direktiven till TUREK,dels i kommentarerna i propositionen angående anslaget till turistråd. Denna betoning av problemen för många människor attutnyttja fritiden för olika former av rekreation och turism står iöverensstämmelse med de synpunkter som förs fram i motion 1857 av GunnarNilsson i m.fl. De överensstämmer också med den fritidsutredning somLO gjort "Semester - fritid inför 80-talet". I den konstateras t. ex.att människor med låga inkomster i långt mindre utsträckning gör semesterresoreller har fritidshus än de som har högre inkomster. Ungefär samma konstaterandegörs i det material från rekreationsberedningen som har presenterats. De nya direktiven till TUREK innebär tidsmässigt attutredningsarbetet skallredovisas före den 1 september 1983.Rekreationsberedningen har, som sagt, redovisat ett underlagsmaterialsom omfattar planeringen i de 25 primära rekreationsområdena. Den kommer inomkort att i ett särskilt betänkande presentera sina bedömningar och förslag.Frågan om försöksverksamhet i några rekreationsområden kommer där att beröras.Även detta är i linje med motion 1857 av m. fl. Det kommeralltså att finnas ett underlag till beslut om det fortsattaarbetet. Utskottet har utgått från att de synpunkter och önskemålsom förts fram i motionen kommer att beaktas eller, som vi uttryckt det, kommeratt vägas in Idrott, rekreation och turism Idrott, rekreation och turism vid kommande ställningstaganden inom . Även beträffande motionerna 1315 av och och 1585 av m. fl., har utskottet hänvisat till deöverväganden inom regeringen som blir följden av TUREK;s ochrekreationsberedningens förslag. Såväl Ljusnandalen som nedre delen av Dalälvenhör till de 25 primära rekreationsområdena. Moderata samlingspartiet har i några reservationer en frånutskottet avvikande mening vad gäller turistråd. I den ena - reservation nr 5 - motsätter sig moderaternaatt staten tar upp förhandlingar med de tvä andra stiftarna av turistrådet, nämligenkommunerna och.landstingen, om finansieringen av rådets verksamhet. F. n. ärdet staten ensam som står för-kostnaderna. Utskottet avvisar det moderataförslaget. Turismen har en mycket stor betydelse för den kommunala ekonomin ochför sysselsättningen, inte minst i glesbygder. Ett exempel på sysselsättningeni glesbygder kan vara Stiftelsen fjäll, som från starten, på en drygttioårig period, kommit upp till 126 årsarbetare. Av den lönesumma som betalatsut har betalats till personer som är mantalsskrivna i kommunen. Det har också visat sig att det på en del områden har gåttatt behålla en god service för den bofasta befolkningen tack vare det underlagsom turistsatsningarna har gett. Men de här satsningarna i glesbygd möterockså svårigheter. Ett argument som har framförts för satsningarna är att detgår lätt att förlänga turistsäsongen. Men det har visat sig att detta stöter påganska stora praktiska svårigheter. Mot denna bakgrund - bl. a. den betydelse somsysselsättningen har för den kommunala ekonomin - anser utskottet att detäi" naturligt att kommunerna och landstingen deltar i finansieringen avturistrådet, som regeringen föreslår. I den andra moderata reservationen, nr 6, vill partiet haen annan sammansättning av turistrådets styrelse än den nuvarande.Turistnäringens inflytande i rådet bör öka, anser . består av 17 ledamöter. Stiftarna,stat, landsting och kommuner har tillsammans 6 ledamöter. Turistnäringen har 4,olika organisationer inom transportväsendet 3 ledamöter, kooperativa organ 2och de stora fackliga organisationerna 2 representanter. Ingendera gruppen harmajoritet, men samtliga kan med fog sägas ha ett vitalt intresse avutvecklingen inom turism- och rekreationsområdet. Utskottet har funnit att dennuvarande representationen väl täcker de skilda intressen som finns. Turism- och rekreationspolitiken har, som jag tidigaresagt, vissa mål, formulerade 1975 ur sociala synpunkter ochtillgänglighetssynpunkter. Dessutom har den stor betydelse för sysselsättningen ochför vår handelsbalans. Förutsättningarna fcr att öka våra inkomster frånturismen bedöms som goda. inte minst tack vare förra höstens devalvering. verksamhetsberättelse /82 redovisas ett ökat intresse förSverige som turistland. Förväntningarna är stora. Utskottet har i sitt betänkandebetonat att alla möjligheter att främja turismen i bör tas till varaoch redovisat en del av vad som sker: Anslaget till turisträdet höjs, bl. a. för att ökainsatserna för att marknadsföra som turistland. skall i samråd med turistrådetgenomföra en kampanj i syfte att ytterligare öka ansträngningarna attmarknadsföra som turistland. Ett samarbete mellan turistrådet och SAS har inletts föratt förbättra och förbilliga resorna. Med anledning av detta har utskottets majoritet funnit attde moderata motionerna 1864 och 1338 inte bör leda till något uttalande frånriksdagen. Det finns också skäl att framhålla att sysselsättningenoch bytesbalansen inte enbart påverkas genom att man ökar antalet turister fränandra länder. De påverkas även om fler svenskar finner det lockande ochfördelaktigt att ta del av vårt rika utbud för semester och rekreation istället för att resa till andra länder. En ensidig satsning på enbart utländska marknader frånturisträdets sida som de moderata motionärerna och föreslår i motion 1856, är således inte motiverad. Tvärtom, detbehövs en satsning på både-och. Inriktningen måste vara att stimulera såväl osssjälva som gäster från andra nationer att utnyttja som turistland. Avslutningsvis vill jag, herr talman, yrka bifall tillkulturutskottets hemställan i betänkande nr 25 i dess helhet och därmed avslagpå samtliga motioner och reservationer. Idrott, rekreation och turism . 169HANS i (vpk) replik: Jag vill vända mig mot det senaste yrkandetom att skall avslå alla motioner och reservationer med ett enda rasktgrepp. Man skall inte ta vara på några goda idéer! Det talades om att vårinotion behandlades och därför skall avslås i är. Sä kan mangivetvis se på saken - men man mäste väl gå litet djupare i argumenten ochförsöka värdera vad motionärerna har att säga. Man måste ställa frågan: Kandetta vara något som är av värde för idrotten, och hur skall vi hantera dethela i så fall? Man säger att man inte kan sträcka sig så långt som vivill när det gäller ekonomiska anslag. O.K. - det rör sig om 18 miljoner. Detär klart att det är mycket pengar i en ansträngd budget. Men vi har också närdet gäller anslagspolifiken i stort anvisat var på andra håll man skall ta inpengar, och det vill socialdemokraterna inte vara med om, trots att det därfinns pengar att ta in.