prot · G609158 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag hävdar återigen att det inte är för att smitafrän obekväma beslut som inte ställer upp. Det är helt enkelt så, attvi anser att bensinen är ett olämpligt område - i varje fall det sämsta området-när det gäller att energibeskatta. Det kan inte hjälpas att man får intrycket att energiministerni någon män talar med dubbel tunga. Häromkvällen hade vi en liten debatt här pänattkröken om inhemska bränslen och den ökade byräkratiseringen i fråga omtillstånd för eldningsanläggningar o. d. Att göra som regeringen då föreslog,att drastiskt sänka gränsen för tillståndsprövning m. m., främjar verkligeninte enkla och snabba åtgärder för inhemska bränslen. När man talar om helhetslösningar och finansieringsfrågorkan man inte inrikta sig bara på energiskatt, utan man måste också vara villigatt diskutera i något vidare termer, om man med skäl skall kunna användabeteckningen helhetslösningar. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 §Svar på interpellationerna 1982/83:130 och 132 om ökad satsning på etanolbaserad på inhemska råvaror har frågat mig om vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att främja en omfattande satsning på produktionav etanol baserad på inhemska råvaror. har frågat industriministern om han ärberedd att verka för att en anläggning för etanolutvinning etableras i Närke.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på dennainterpellation. Jagbesvarar båda interpellationerna i ett sammanhang. beslut om riktlinjer förenergipolitiken innefattade bl. a. en plan för introduktion av alternativadrivmedel. Introduktionsplanen omfattade dels en satsning på utveckling ochinförande av fordon för drift med ett bränsle bestående av i det närmaste 100 %metanol (M 100), dels åtgärder för att närmare klarlägga förutsättningarna förintroduktion av biandbränsle. Oljeersättningsdelegationen (OED) fick i uppdrag att, iavvaktan pä att statens energiverk inrättas, närmare planera och ledagenomförandet av denna plan för introduktion av alternativa drivmedel. OEDöverlämnade rapporten (Ds I 1982:12) Strategi för alternativadrivmedel. I rapporten behandlades främst frågan om introduktion avmotoralkoholer. En närmare plan redovisades för det fortsatta arbetet medintroduktion av M 100. Jag lämnade i min anmälan till budgetpropositionen 1983 enredovisning av arbetet med introduktion av alternativa drivmedel och förslagtill fortsatt inriktning. Jag framhöll därvid att de statliga insatserna främstbör gälla att utveckla användningen av M 100. Jag anförde vidare att målet förde statliga insatserna bör vara att ge närmare underlag för ett beslut i slutetav i frågan om introduktion av M 100 som drivmedel i större skala.Jag redovisade också vilka åtgärder som enligt behöver vidtas underde närmaste åren för att ett sådant underlag skall kunna finnas mot slutet av1980-talet. OED anförde i sin rapport att den gällandeskattesubventioneringen av MTBE (metyl-tertiär-butyl-eter) i kombination medvissa tekniska svårigheter utgör de avgörande hindren för låginblandning avmotoralkoholer i bensin. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen attskattesubventioneringen av MTBE skulle upphöra. har bifallit dettaförslag. Mot förslaget, som syftade till att förbättra förutsättningarna förläginbland-ning av metanol och etanol i bensin, röstade dock bl. a. centerpartiet.I min anmälan till budgetpropositionen 1983 redogjorde jag också för OED:sanalys av andra drivmedelsalternativ än metanol. Delegationen redovisade attproduktionskostnaderna för etanol är och väntas förbliför höga för att etanol skall kunna utgöra ett alternativ till bensin. Det ärenligt OED t. o. m. tveksamt om etanol kan komma att bli ekonomiskt föranvändning vid låginblandning av alkoholer i bensin. hade inget att erinra mot vad som ibudgetpropositionen 1983 anfördes om introduktion av alternativa drivmedel. n. med stöd ur oljeersättningsfonden en prototyp- ochdemonstrationsanläggning med produktionskapaciteten 6 600 m motoretanol per år.Som biprodukter erhålls proteinfoder och kolsyra. Syftet med anläggningen, somlokaliserats till , är att i en halvindustriell skala utvärdera ochutveckla den valda processtekniken. Anläggningen bygger pä den av Alfa-Lavalutvecklade s. k. Biostil-processen. Anläggningen beräknas tas i drift våren1984. Etanolen kommer att inom främst inblandas i bensinen ihalter . () kommer att svara fördistributionen av detta bränsle. Enligt min mening bör en.utvärdering averfarenheterna av denna anläggning avvaktas innan ställning tas i frågan om attstödja uppförandet av ytterligare en etanolanläggning. Delprogrammet Bränsleförädling inomenergiforskningsprogrammet omfattar bl. a. forskning och utveckling rörande framställningav etanol. Insatserna avser grundläggande undersökningar av metoder förframställ- Om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror Om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror ning avetanol ur cellulosa. Främst , och är engagerade i olika projekt. den 31mars 1983 ett underlag för planeringen av energiforskningen efter den sistajuni 1984. Insatserna inom etanolomrädet föresläs koncentreras till ettfortsatt stöd till det utvecklingsarbete som bedrivs av i samarbetemed och högskolorna. Avsikten är att regeringens förslag till fortsattaenergiforskningsinsatser skall redovisas för . 46IVAR (): Jag tackar energiministern för svaret. Avsikten med min interpellation var att jag ville sätta insatsningen pä etanol i ett större och viktigare sammanhang. Energiministerntalar själv gärna om helhetslösningar, och därför borde det vara möjligt att idebatten här komma fram till ett gemensamt synsätt. Energiministern talar om etanol som ersättning för bensin.Jag menar att det är ett alltför snävt synsätt. Låginblandning av etanol ibensinen måste i första hand motiveras av miljöskäl med beaktande avbensinersättningen. Enligt uppgifter som jag har fått innebär en inblandningav etanol en oktantalshöjning från 93 till 96. Priset per liter bensin är iallmänhet högre för 96 oktan än för 93. Detta ger etanolen ett mervärdepä ca per liter. En annan mycket intressant uppgift, som grundar sig päamerikanska och i någon mån svenska erfarenheter, är att bränsleförbrukningensjunker vid inblandning av etanol. En bränslebesparing pä är, dethävdar många, fullt realistisk. Detta skulle ge etanolen ett ytterligareplusvärde på bortåt 75 öre-1 kr. Till detta skall läggas demiljöfördelar av lägre inblandning av bly som etanolinblandningen möjliggör. Den andra mycket viktiga fråga som jag tog upp i mininterpellation var jordbrukets roll i en omfattande etanolproduktion. Låg mig först konstatera att en 10-procentig inblandningav etanol i all bensin som förbrukas i kan bli basen för ny svenskindustri. Utöver produktionen av ca 440 000 m"* etanol, kan det producerasca nativ stärkelse, kolsyra och gluten ochfoder. Spannmålsbehovet är ca , och det motsvarar ca 300 000ha, vilket är mer än det nu aktuella spannmålsöverskottet. Det är alltså flera intressanta produkter som blirresultatet av en etanolindustri. Flertalet av dessa produkter importerar vi . En satsning i denna omfattning skulle inte bara skapa betydandesysselsättning utan också förbättra handelsbalansen pä ett markant sätt. Det har gjorts mänga kalkyler på vad etanolen kommer attkosta. Utgår vi frän att råvaror skall betalas till ett pris som inte störjordbruksregleringen, kan etanolpriset i fullskaletillverkning uppskattas till2 kr. 50 öre-3 kr. Vad sombehövs är en klar deklaration från statsmakten hur man ser päetanolen och biprodukterna i framtidens energisystem och varuförsörjning. Som jag inledningsvis redovisade har låginblandning avetanol många värdefulla indirekta fördelar. I har det resulterat i enmycket snabb ökning av inblandningen av etanol. Detta beror självfallet i höggrad på kravet på blyfri bensin. Om statsmakten garanterade att etanolen baserad päinhemska råvaror, skulle vara skattefri, skulle det förmodligen geden stimulans som behövs för att näringslivet skulle våga göra den storsatsningsom behövs för att nå målet 440 000 m'' etanol 1990. kan nägon invända att det kan vara farligt att binda väl10 % av vår åkerareal till etanolproduktion. kommer livsmedelsbristenatt kräva att all åker används för direkt livsmedelsproduktion. Det finns två saker som bör beaktas i detta sammanhang.Dels utgör biprodukterna betydande tillskott till foder och i viss mänlivsmedel, och framför allt kan vi spara mycket värdefull sojaprotein, och närdet ersätts kan det i stället användas till människoföda. Dels kommer det inomsnar framtid att finnas alternativa råvaror för etanoltillverkning att tillgå.I de lutar som vi bränner upp vid våra massafabriker finns bl. a.hämicellulosa som sannolikt kommer att vara en intressantråvara. Det viktigaste är att vi genom denna satsning kanbibehålla hela vår åkerareal vid full produktionskapacitet, och det kommer attvara någonting mycket positivt för framtiden. Jag vill avslutningsvis sammanfatta motiven för enomfattande satsning på etanol enligt följande: Blyinblandningen i bensinen kan minskas med betydandemiljöförbättringar som följd. Bensinimportenminskar med positiva effekter pä vår bytesbalans. Jordbruket får nya marknader för sina produkter och kandärigenom utnyttja hela sin produktionspotential, vilket positivt påverkarsysselsättningen inom jordbruket. Försörjningstryggheten ökar och importberoendet minskarför såväl drivmedel som proteinfodermedel och stärkelse samt kolsyra. En inhemsk omfattande etanolproduktion ger mänga nyaarbetstillfällen. Stora möjligheter öppnas för svensk industri att pä världsmarknad exportera teknik, utrustning och tjänster. Jag vill efter denna sammanfattning ställafrågan om energiministern är beredd att överväga skattefrihet för etanolproducerad på inhemska råvaror. Om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror 47BRITTA HAMMARBACKEN (c); Även jag vill tacka energiministern försvaret, även om detta endast berör en del av det som föranledde min interpellation.Därför tycker jag att det är viktigt att ge en liten bakgrund. För någraveckor sedan kunde man i läns tidningar läsa att Om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror Närkeskiffernåterigen är intressant från energisynpunkt. är det kerogeninnehället somskall bli bas för en metanolanläggning. har det främst varit uranetsom varit brytvärt. Det är bara att konstatera att ändamålen skiftar, medanintresset för oljeskiffern består. Med den erfarenhet som invånarna i bl. a.Kvarntorpsområdet har av statens tidigare intresse är det inte att undra på attoron återigen har börjat sprida sig. Under , när var avspärrat frånoljetillförsel utifrån, gjordes stora ansträngningar för att klara landetsförsörjning. Beslutet att exploatera alunskiffern inom Kvarntorpsomrädetfattades dä för att utvinna olja och drivmedel. Man bröt skiffern i dagbrott,krossade den och genomförde pyrolys i ugnar. Man försökte sig också på attborra hål i marken för att genomföra pyrolysen direkt i skifferlagret genomupphettning på elektrisk väg. Det var den s. k. Ljungströmsmetoden. Dagbrotten är vattenfyllda, och på det s. k.Ljungströmsfältet är marken perforerad med hålen efter användandet av den härutvinningsmetoden. Skifferhanteringen inom Kvarntorpsomrädet ledde tillkraftiga miljöstörningar. Den billiga oljan blev emellertiddödsstöten för skifferoljeverket, varför detta lades ned. Men effekterna påmiljön är ännu inte utplånade, varken i naturen eller i befolkningensmedvetande. Motståndet mot nya planer för utnyttjande är därför starkti bygden och, som jag tycker, mycket väLunderbyggt och värt att beakta. Som jaghar påpekat i interpellationen har försöken med alunskiffer lett tillatt de stora projekten stupat på grund av brist på ekonomiska förutsättningar.Men det här är också en typ av råvara som man inte får bedöma bara frän kortsiktiglönsamhetssynpunkt. Miljöpäfrestningen pä området är, som sagt, redan stor ochskulle troligen bli ännu större. Riskerna för långsiktiga och oreparabla skadorär uppenbara. Det skulle inverka negativt på näringslivet i området, somhuvudsakligen består av bördig jordbruksmark. Detta var alltså bakgrunden till min fråga. Jag ville sökaalternativ, och därför vill jag också fråga om statsrådet delar min uppfattningatt alunskiffer inte lämpar sig som råvara för metanolframställning på grund avmiljöriskerna och om statsrådet är beredd att lugna dem som bor i området medtanke på deras berättigade oro inför de nya propåerna om metanolframställning,baserad pä alunskiffer ifrån ? Delar statsrådet dessutom minuppfattning att frågan om huruvida en sådan verksamhet är samhällsnyttig mästeses i ett vidare perspektiv? Det gäller ju , och man måste tahänsyn till den totala verkan på en bygd. Det svar som jag har fått är tekniskt och berör bara minandra fråga, dvs. frågan om den tänkta etanolframställningen. I mininterpellation har jag velat peka på att etanol skulle vara ett bättreenergialternativ, som hellre borde diskuteras när det gäller alunskifferområdeni en jordbruksbygd. Men innan jag går vidare i resonemanget vill jag avvaktastatsrådets svar på vad jag nu har berört. Jag var givetvis medveten om vad BrittaHammarbacken diskuterade i motiveringen till sin fråga. Men frågan gälldefaktiskt metanoltillverkning och inte alunskiffer, och enligt god praxis i dethär huset svarade jag på frågan. Jag skall gärna svara på den fråga som ställer. Naturligtvis delar jag uppfattningen att frågan om alternativadrivmedel liksom andra energipolitiska frågor måste ses i ett vidareperspektiv, där effekterna på miljön och på samhällsekonomin vägs samman medden energinytta man kan få av en viss verksamhet. Jag vill också erinra om vadsom redovisas i budgetpropositionen i är beträffande läget på det här området: "AB Svensk alunskifferutveckling () bedriver iRanstad forsknings-och utvecklingsarbete om skifferanvändning. Försök medhögtemperatur-förgasning har inletts. Resultat härav beräknas föreligga är1983. energikommitté (I 1981:08)"' - EK 81 som den kallas -"skall belysa hur de svenska skiffertillgångarna långsiktigt kan komma attutnyttjas. Kommittén skall som ett första steg utvärdera de resultat som harframkommit genom forsknings- och utvecklingsprogrammet i ." Jag vill tillägga att kommitténs resultat kommer attredovisas 1984 som ett underlag beslut i om den framtidaenergiförsörjningen. Självfallet är det då som ställningstaganden i den härfrågan skall göras och inte . När det sedan gäller frågan om etanolens framtid i Sverigevill jag säga att vi ju är överens om att det är viktigt att driva pä i frågaom de alternativa drivmedlen. Vi har också varit överens om i attgodta den redovisning för situationen på det här området som lämnas ibudgetpropositionen och som också lämnades i mitt interpellationssvar. Den redovisningen står även bakom. Jag vill isammanhanget citera det särskilda yttrande som och gjorde: "Utskottet ansluter sig till föredragandensställningstagande i budgetpropositionen vad gäller introduktion av alternativabränslen. Detta kan innebära betydande tempoförluster jämfört med målsättningarnai energipolitiska beslut ." Vi tvingades alla acceptera det mot bakgrund av denredovisning som har lämnats av inte minst OED. Vi ställde oss alltså bakom det. "Vi anser att det är mycket angeläget att detfortsatta arbetet med introduktion av alternativa drivmedel - i första handmetanol och etanol -bedrivs snabbt och målmedvetet. Att det tillfälligt rådergod tillgång på olja och att en ökad andel av oljan kommer från får intebli motiv för att försena arbetet med att minska oljeberoendet inomtransportsektorn."" Jag skulle vilja tillägga en sak till. Bristpä vilja att ta ansvar för ett obekvämt beslut om bensinskatten bör inte hellerfå hindra introduktionen, varken till följd av att bensinen förblir så billigatt de alternativa Om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror Om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror drivmedleninte kan hävda sig eller på så sätt att vi inte heller kan få ta upp detförslag om beskattningen av motoralkoholer som finns i det färdiga förslagettill energiskatteproposition. Detta är ytterligare skäl, fru talman, för ochandra här i kammaren att tänka om i frågan om energiskatterna. 49 (): Först kanske jag skall ta tillfället i akt attgöra en liten redovisning. fick smisk på fingrarna av energiministernför att vi gick emot skattehöjningen på MTBE, som används för att höjaoktantalet på bensin. Vi hävdade då att det var rimligt att ha enenergilikformig beskattning även pä detta tillsatsmedel. Men om man tittar pähelheten fann man att vi sade att vi ville ha bort skatten på etanoloch metanol när de var baserade på inhemska råvaror. Den helhetslösningen ansågvi vara den bästa. Motiven var att alternativet till MTBE i viss mån är ökadblyinblandning, såvitt jag förstår. Om man inte har snabba, billigareersättningsmedel tillgängliga finns risken att vi får en miljöförsämring. Detvar den risken som gjorde att vi inte fann det motiverat att höja skatten påMTBE. Hellre borde man på annat sätt främja vad vi ansåg vara mycket angeläget:en ökad satsning pä etanol och metanol, baserad på inhemska råvaror. Jag kan fortsätta med helhetslösningen i den plädering jagförsökt göra här . Jag har försökt sätta in etanol i ett något vidaresammanhang, inte bara som bensinersättning, utan också som miljöfrämjandetillsats till bensinen och framför allt sambandet med industriutveckling, mednäringslivet och med jordbrukets möjligheter att utnyttja sinproduktionskapacitet på ett rationellt sätt. Jag menar att det inte går att fixera alla helhetslösningartill enbart bensinskatten. 50 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. 51BRITTA HAMMARBACKEN (c): Jag är medveten om, , att denförsta frågan kunde verka något knapp. Det är tydligen ett ord som fallit bortmellan mitt skrivbord och statsrådets, men jag hoppas att vi nu kunnat klara utvad jag avsåg med min interpellation. Jag vill ta fasta på den förklaring som gavfrän talarstolen att vi delar uppfattningen att miljöhänsyn och totalsamhällsnytta är oerhört väsentliga i diskussionen om vår framtida energi. Om jag fattar rätt skulle det komma ett förslag fränregeringen om ett beslut i kammaren. Vi får alltså tillfälle att däåterkomma till min fråga. Men jag är ändå glad över att ha haft tillfälle attbyta några synpunkter. Jag vill gärna att de uppfattningar som är rådande blandbygdens befolkning skall kunna följa med i den bedömning som statsrådet gör.Jag tycker nämligen att det inteenbart är företagsekonomiska synpunkter och kortsiktig samhällsnytta som manbör ta hänsyn till beträffande frågan om alunskiffrarna skall utnyttjas ellerinte. Det gäller också i allra högsta grad sociala konsekvenser.Risken vid en exploatering är att den lägger sin döda hand över ortensnäringsliv också i områden som inte omfattas av omedelbar exploatering. Det gäller också frågan om bevarande av . Vad innebäregentligen total samhällsnytta? Är det ett bevarat lantbruk, eller är detintroduktionen av landskapsstörande industri? Det finns alltså en hel del frågor som vi har anledningåterkomma till. Jag skall med glädje delta i den diskussionen. Om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror Får jag för säkerhets skull förtydliga.Förslag från utredningen kommer 1984. Detta kommer naturligtvis att gå ut påomfattande remiss. Förslag från regeringen och riksdagsbeslut kommer inom ramenför den samlade energiproposition vi hoppas kunna framlägga 1985. När det gäller MTBE oeh etanol vill jag först säga attskälen till att vi föreslog att den subventionering på MTBE som har funnits enkort tid skulle avskaffas var för det första att den beskattning som då gälldeinte var energilikformig, för det andra att de ansvariga forsknings- ochutvecklingsorganen hade begärt av oss att vi skulle göra det därför attsubventioneringen av MTBE hindrade introduktionen av etanol och metanol. men vi har vidtagit en ur energipolitisk synpunkt riktig åtgärdgenom att ta bort subventioneringen av MTBE. F. ö. vill jag bara understryka att det utvecklingsarbetei samarbete mellan forskningsorganen, industrin och jordbruket som de somsysslar med detta anser vara motiverat nu pågår med full kraft. Vi kommer attnästa är. när energiforskningsprogrammet presenteras, få ta ställning till hurdess fortsättning skall bli. Längre än så är ingen ansvarig beredd attgå. En god grund för att näringslivet och jordbruket skall finna det motiveratatt satsa på detta är att bensinen får det pris och den beskattning som ärlämplig från energipolitisk synpunkt. 53 (): Jag vill bara tillägga att det är just vidkontakter med företrädare för industrin som jag har fått uppfattningen att mani dag anser att detta är en teknik som man behärskar. Frän den synpunkten börriskerna med en fullskaleanläggning vara mycket små. Den risk man ser är attprisutvecklingen inte blir den som man har anledning att förvänta. Mot bakgrund av användandet av etanol på det sätt som jagharbeskrivit det är det inte 10, 20, på bensinen som äravgörande, eftersom det är fråga om en ganska liten inblandning. Niir vidäremot pratarom skatter i storleksordningen bortåt en krona per literetanol,då har det avgörande betydelse i sammanhangen. Om ändrade föreskrifter om banksekretess Jag vill bara påminna om attomfattande subventioner av inhemska bränslen inte kan införas utan att manbetalar vad det kostar. Då är inte på bensinen ointressant! 55 (): Det finns väl trots allt flerafinansieringskällor i detta land än enbart bensinskatten? Ja, det gör det, men det finns ingen som är sålämplig som höjd skatt på olja och bensin - vare sig man ser tillkonsumenternas intressen och fördelningspolitiken eller till vårt intresse avatt stimulera investeringar och sysselsättning. 57 (): Låt mig bara säga att om det inte vore så attjag såg en mycket klar samhällsekonomisk fördel i en sådan här satsning, skullejag över huvud taget inte plädera för en omfattande satsning på etanol. Dettaär faktiskt en typ av satsning som är lönsam för samhället som helhet. Därförbehöver man inte nödvändigtvis täcka in det på ett annat ställe i budgeten. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1982/83:491 om ändrade föreskrifter om banksekretess i har frågatjustitieministern om'han vill medverka till att förekommande föreskrifter ombanksekretess bringas i överensstämmelse med sekretesslagen och normal praxisinom området för ekonomisk upplysningsverksamhet. Bakgrunden till frågan är enskrivelse från bankinspektionen till bankerna beträffandetillämpningen av reglerna om banksekretess när kronofogdemyndighet begäruppgifter om nägon bankkund. Frågan harlämnats till mig för besvarande. Enligt bestämmelserna i banklagarna om sekretess fårenskildas förhållanden till bank inte obehörigen röjas. Sekretessen är viktigför bankernas ändamålsenliga funktion. De enskilda bankkunderna skall intebehöva riskera att deras ekonomiska förhållanden röjs för obehöriga. Dettainnebär emellertid inte att banksekretessen skall kunna användas som täckmantelför rättsstridiga förfaranden, såsom försök att undandra egendom från borgenärereller skattebedrägerier. Banksekretessen kan därför genombrytas i vissa fallutan att för den skull den principiella sekretess som är önskvärd för att skapaförtroende mellan bankerna och deras kunder upphävs. Det är helt klart att banksekretessen bryts närupplysningsplikt föreskrivits i lag. Ett exempel på detta är 4 kap. 15 §utsökningsbalken. Där föreskrivs att tredje man är skyldig att uppge om gäldenärenhar fordran hos honom eller annat mellanhavande med honom, som kan vara avbetydelse för bedömning i vad mån gäldenären har utmätningsbar egendom, samtatt ange den närmare beskaffenheten av mellanhavandet. Banksekretessregeln geremellertid en bank rätt att dessutom lämna upplysningar i vissa fall även omnågon uttrycklig skyldighet att göra detta inte föreligger.