prot · G609109 · 1982-12-31 00:00:00 — Förnyelsebehovet kan beröra så mycket som 45 000-65 000arbetstillfällen. En del av dessa berör län som en del av . Länsstyrelseni län har utarbetat en rapport, läns större företag (publikation1982:13). Med större företag i detta sammanhang avser man företag med mer än200 anställda. Rapporten ingår i underlaget för ett industripohtiskt programsom avser att utarbeta. I rapporten sägs att den 31 december 1980arbetade ca 25 600 personer i de företag som omfattades av undersökningen. Ettår senare, , hade antalet minskat till ca 24 400, enminskning med 1 200 arbetstillfällen. Man säger att det finns enpåtaglig tendens i företagen att betrakta personalkostnader som fastakostnader, med allt mindre totala variationer mellan hög- och lågkonjunktur.Samtidigt finns en tendens fill ökad robotisering och annan automatisering somhöjer produkfiviteten per anställd och sänker de relafiva lönekostnaderna.Effekten blir att man kan klara betydande ökningar av produktionsvolymen utannytillskott av personal. Detta återspeglar sig i intervjuer med företagen, därendast ett fåtal avsåg att öka sin personal . Däremot planeradebetydligt flera av företagen att minska sina arbetsstyrkor, huvudsakligen genomnaturlig avgång. Den lilla efterfrågan som kommer att finnas kommer att riktasig mot den väl yrkesutbildade arbetskraften. FörÖrebro läns företag med över 200 anställda spelar exporten stor roll.Svårigheterna för företagen förklaras både med den rådande lågkonjunkturen ochden överkapacitet som finns i flera industribranscher och som beräknas finnaskvar också när konjunkturen går uppåt. Skall man kunna öka försäljningen måsteman endera erövra marknadsandelar från konkur- renter eller skapa nya marknader. I det läget anser manatt sannolikheten är stor för att de senaste årens kraftiga strukturomvandlinginom många industribranscher kommer att fortsätta och kanske ytterligareförstärkas. Man pekar på att i den för länet viktiga specialstålbranschen tordeett samarbete mellan tillverkare inom landet av liknande kvaliteter varanödvändigt för att undvika överlappning av produkter. Man påpekar också irapporten att våra internafionellt sett små industrier måste satsa hårt påhögförädlade specialprodukter för att överleva. Man säger att ett antallänsföretag sökt göra detta och även lyckats. Så långt referat frånlänsstyrelsens rapport. En specialitet för län är sprängämnestillverkning -militära sprängämnen vid och civila vid . Den sistnämnda industrinbrottas f. n. med sysselsättningsproblem till följd av för låg försäljning. En annan specialindustri är AB försvarsmateriel.Här beror avsättningen helt på statliga beslut, både i fråga om inköp till detsvenska försvaret och tillstånd för export fill annat land. Här har staten detdirekta ansvaret för om vi skall ha kvar en försvarsmaterielindustri inomlandet eller ej. Vid länets arbetsförmedlingar kvarstod vid utgången avfebruari månad 1983 6 253 arbetslösa, 740 fler än . Att arbetslösheteninte ökat ändå mer beror på att antalet sysselsatta i beredskapsarbeten ökatmed 908 arbeten fill 2 810 vid utgången av februari . Mot denbakgrunden finns det all anledning för samhället att se allvarligt påsysselsättningsläget i län. Det finns anledning att grundligt studeraMellansveriges och läns industriutveckling under det närmaste årtiondet.Tusentals nya industriarbetstillfällen måste nyskapas. Med hänvisning fill det här anförda vill jag tillindustriministern rikta följande frågor: Hur serindustriministern på läns industriella framtid, som ju är näraförknippad med hela den mellansvenska regionens? Vilka effekteranser industriministern att får för de svenska beställningarna avförsvarsmateriel vid AB ? På vilket sättkommer regeringen att medverka fill att det industripolitiska program somlänsstyrelsen i län utarbetar kommer att kunna omsättas i verkligheten? 1982/83:103a\(vpk) till industriministern om ett handlingsprogram förskogsindustrin, m. m.: I en socialdemokratisk partimotion(motion 1981/82:2075) krävdes åtgärder på skogsindustrins område. I motionenanfördes bl. a. följande: "Från socialdemokratisk sida har vi gång på gångunder krävt att regeringen skall ta initiafiv till en samordnadplanering inom skogsindustrin. Motsvarande krav har framförts från de fackligorganisationerna. Våra krav har regelbundet avvisats av regeringen och denborgerliga riksdagsmajoriteten. Härigenom har man tagit avstånd frånmöjligheterna att få den nödvändiga övergripande planeringen av sysselsättningsutveck- hngen och virkesförsörjningen. Att avvisa behovet av ensådan ramplanering är att förneka det mycket stärka beroendet som råder mellande enskilda företagen och produktionsenheterna i hela verksamhetskedjan frånråvaruförsörjningen fill den internationella marknadsföringen. Det innebär enfortsatt okontrollerad utveckling i en bransch som är av avgörande betydelseför möjligheterna att nå balans i vår utrikeshandel. Det betyder också att mannonchalerar de anställdas berättigade krav på trygghet i sysselsättningen ochkommunernas och de regionala myndigheternas behov av tidig information omkommande förändringar. Detta vittnar om en anmärkningsvärd brist på ansvar.Riksdagen bör begära att regeringen tar initiativ till enövergripande planering för svensk skogsindustri." I fråga omvidareförädling heter det: "Vi anser det vara ett vitalt intresse att snabbt fåi gång en ökad satsning på vidareförädling inom sågverksindustrin. Regeringenbör därför anmodas av att förelägga förslag så snart sommöjligt." val innebar förändrade förhållanden i riksdagen.Varken regering eller riksdag kan nu utgöra något hinder för att ett samlatgrepp tas över skogsindustrin eller att initiativ tas för att ökavidareförädlingen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till industriministern: Har arbetet medutarbetandet av ett handlingsprogram för skogsindustrin påbörjats? Om så inte ärfallet, tänker industriministern ta några initiativ för att så skall ske? Har arbetet medutarbetande av förslag rörande vidareförädling inom sågverksindustri påbörjats? Om sä inte ärfallet, tänker industriministern ta några initiativ för att sä skall ske? 1982/83:104 av (vpk) till industriministern om den industriellaverksamheten i : har drabbats myckethårt av den neddragning av industriell verksamhet som förekommit. Under1970-talet försvann 40 000 arbetstillfällen inom industri- ochbyggnadsverksamhet, och försvinnerytterligare 10 000-15 000 jobb, om inga motåtgärder sätts in. Situationen för länet är alltså kritisk. Den tidigarekraftiga avindustriali-seringen medförde att regionen blev "överrepresenterad"med s. k. tjänstearbetsplatser. Den tidigare relativa balansen mellanindustriell verksamhet och tjänsteverksamhet har övergått till en obalans meden kraftig övervikt av service och annan tjänsteverksamhet. Detta har förändratden samhälleliga strukturen på ett icke önskvärt sätt. De senaste årens "besparingsåtgärder" inom denoffentliga sektorn har därför särskilt hårt drabbat . De gruppersom har råkat värst ut är kvinnor, ungdom och invandrare. Därför har ocksåarbetslösheten brett ut sig i dessa grupper. F.n. är 15 680 direkt arbetslösa.Ytterligare. 20 040 sysselsätts via arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeteeller andra arbetsmarknadspolitiska temporära verksamheter. Totalt sett haralltså antalet personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden ökat mot sammatid föregående år. En fortsättning pä denna utveckling är rentkatastrofal. I en rapport från regionplanekontordaterad framhålls bl. a. följande: - Stockholmsregionensnäringsliv är i högre grad beroende av den nationella ekonomin än flertalet övriga regioner. -Industrinsspecialisering i har ökat . - I deindustrigrenar där har en specialisering, har ocksåintrodukfionen av produkfivitetshöjande teknik varit snabbare än i övrigalandet. - Sedan slutet av1960-talet har produktiviteten i industri ökat minst 30 %snabbare än i landet i övrigt. - Nedläggningshoteti icke högproduktiva enheter av den större verkstadsindustrin i regionen ärmer omfattande än i landet i övrigt. - Regionensindustri domineras till av större och mindre verkstadsindustri. - Under1980-talet kan uppemot en fjärdedel av regionens verkstadsindustri beröras avomfattande åtgärder för strukturomvandling. Enligt denna citerade utredning framstår situationen förindustrialisering-eni , , som bekymmersam. Ävenandra försök till att objektivt bedöma framtiden för den regionala industriellaverksamheten ger liknande resultat. En fortsatt avindustrialisering av regionen skulle geytterligare allvarliga obalanser, både industriella och ekonomiska. Förmänniskorna kommer det att resultera i att ännu fler tvingas övergå frånindustriell produktion till någon form av service eller annan tjänsteproduktioni mån av möjlighet. Nedskärningarna av den industriella produktionen minskarsysselsättningen. har denna minskning av sysselsättningen kunnatsugas upp av en ökad offentlig Verksamhet. I den rådande ekonomiska situationenhar regering och riksdagsmajoritet vidtagit åtgärder för att stoppa upp, ochvända, denna nödvändiga expansion, med ökad arbetslöshet som följd. Samtidigtgör sig stora brister i den offentliga servicen påminda. Den tidigare buffertenrnot ökad arbetslöshet pä grund av avindustrialiseringen, den offentligaverksamheten, tillåts inte längre suga upp behoven av jobb för de arbetslösa. Denna utveckling medför att den regionala obalans somfinns förstärks. Arbetslösheten ökar, samfidigt som de sociala problemen starkttilltar. Endast en planerad utbyggnad av både den offentliga verksamheten ochden industriella produktionen kan motverka detta. Förslag om detta har vidtidigare tillfällen framlagts av vpk, men avvisats av övriga partier. Ett sätt att på litet skapa enåterindustrialisering av regionen är att inrätta ett tvärvetenskapligt centrumför forskning i nya produkter och ny teknik.Det finns i regionen en stor samlad kunskap inom företag, myndigheter och högskolorsom genom en samordning och satsning på forskning av nya produkter och teknikinom exempelvis energi-, miljö- och industriområdena kan tillvaratas. Vidarebör byggandet av bostäder och industrier komma till för att tillgodoseregionens behov. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till industriministern: Harregeringen för avsikt att ta itu med den alltmer växande obalansen i ? Har industriministern för avsikt att vidta åtgärderför att öka den industriella produktionen i regionen? Har industriministern för avsikt att vidta åtgärderför att inrätta ett tvärvetenskapligt centrum eller liknande för forskning inya produkter och teknik? Vilka åtgärder i övrigt är industriministern bereddatt vidta för att öka graden av industriell sysselsättning i regionen ochdärmed minska arbetslösheten? 26§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:386av (m) till statsrådet om tidpunkten förförslag till om förskolebarnens hemspråksstöd: överlämnades betänkandet Språk- ochkulturstöd för invandrar- och minoritetsbarn i förskoleåldern fill dåvarandestatsrådet . Utredningen var avsedd att utgöra underlag för denreformering av förskolebarns hemspråksstöd som länge ansetts nödvändig. Efter regeringsskiftet haringenting försports i denna fråga. Jag vill därför fråga statsrådet omanledningen till dröjsmålet och när en proposition om förskolebarnenshemspråksstöd är att vänta. 1982/83:387 av ToreNilsson (m) till utrikesministern om förhållandena i : Etiopienär i stort behov av katastrofhjälp i den nu rådande torkan. Samtidigthar ingått meddelande att ännu en synodpresident fängslats och attförföljelsen mot kyrkorna fortsätter. Enligt uppgift skall också ca 3 000flyktingar som befinner sig i "repatrieras" och flyttas tillförberedda läger i . Jaganhåller om att statsrådet och chefen för för kammarenredogör för de aktuella händelserna och deras inverkan på det svenskabiståndet. 1982/83:388av () till utbildningsministern om politikernas och de fackligaorganisationernas inflytande på utbildningen vid universitet och högskolor: Enligt tidningsuppgifter har en av de ledandeföreträdarna för socialdemokratisk utbildningspolitik, nuvarandeuniversitetsdirektören vid , sagt att "samhället måstese till att universiteten mer än nu blir inriktade på att stå i samhälletstjänst. Politikerna och facket måste ha mer insyn." Motbakgrund av detta uttalande, som av många betraktas som representativt förregeringens syn på dessa frågor, vill jag fråga utbildningsministern: Avserregeringen att låta politikerna och de fackliga organisationerna få ännu störremakt över utbildningen vid våra universitet och högskolor? 1982/83:389 av OveEriksson (m) till statsrådet om uttalande rörande statlig ochprivat skogsförvaltning: I nr 2 av säger statsrådet i en intervju bl. "Domänverketoch skogsbolagen sköter sin skog bäst och har den mest långsiktigaplaneringen." "Deenskilda skogsägarnas reaktioner på regeringens senaste skogsutspel indikerarockså att man inte utan vidare kan släppa skogsmark till den privatasektorn." Vadstöder sig statsrådet på när han fäller dessa omdömen om domänverket och deprivata skogsägarna? 27§ Kammaren åtskildes .