prot · G60937 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:37 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen, 1 §Justerades protokollet för den 22 innevarande månad. 2 §Svar på fråga 1982/83:109 om utbildningen inom dataområdet AnL 1 Utbildningsministern : har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att utbildningen inom dataområdet skall motsvarade norrbottniska data- och elektronikföretagens behov. Utbildningen inom dataområdet har under de senaste årenutvecklats och utvidgats i snabb takt. I detta sammanhang har den rollhögskolan i kan spela för utvecklingen i varit särskiltviktig, Så anordnas t, ex, fr. o. m. innevarande budgetår datatekniklinjen viddenna högskola. Vidare har fatfat principbeslut orn att v(d högskolaninrätta en professur inom dataområdet när en tillräcklig forskningsbas härförhar byggts upp, För att möjliggöra denna uppbyggnad har särskilda rnedelanvisats högskolan i . Genom ett särskilt beslut i augusfi 19§2 medgav denförutvarande regeringen dessutom att högskolan i f|r äjsponera 7 milj.kr. fgr att förstärka forskningen inom bl. a. områdena elektronik, datateknikoch verkstadsteknik. I detta sammanhang vill jag ocks nämna de resurser somfinns vid det s. k. mikrodatorcentrum vid högskpla.n. De förhållanden som jag nu har redovisat hör underlättaexpansionen av data- och elektronikföretagen i : Jag anser att en satsning på utbildning och forskning inomde berörda områdena är angelägen. Jag avser att återkgrnrna till dgssa frågor ibudgetproposifionen 1983. Jag vill slufiigen tillägga att frågan om förbättradeHtvecklingsmöjligheter för näringsliv bereds skyndsamt i särskild ordning inom 6 protokoll 1982/83:34-37 1 dettaberedningsarbete kommer också högskolans i Tisdaeenden roll för att stödjautvecklingen av bl. a. de industriområden frågesfäl- '»ren tagit upp att studeras. Om utbildnifigen inom dataområdet AnL 2PER-OLA (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Jag noterar att svaret går i en positiv.riktning. Det norrbottniska näringslivet är av tradition mycketensidigt, men det har faktiskt skett positiva förändringar under de senasteåren. Dit hör tillkomsten av många fina och expansiva företag inom data- ochelektronikbranschen. Den branschen var fidigare helt orepresénterad iNorrbottens län. finns det i länet 10-12 olika företag som tillsammanssysselsätter drygt 150 personer. Det kan förefalla vara ett litet antal, menföretagen utgör en betydelsefull del av ett i övrigt ensidigt näringsliv iNorrbotten. Dessa företag har inneburit etf ökat kunnande och en breddning avverksamheten i näringslivet. Under innevarande år har det fattats flera beslut, dels omen kraftig utbyggnad av befintliga företag, dels om nyetableringar. Jag tänkerpå ett beslut inom L M om att lokalisera verksamhettill Luleåregionen. ASEA är ett annat exempel. Tillkomsten av dessa företag inom data- ochelekfroniksektorn skapar således inte bara sysselsättning utan även endifferenfiering av näringslivet. Tillväxten i denna typ av företag ärintressant också därför att vi pä defta sätt till länet får företag med enverksamhet och en produktion sorri inte är lika känslig ur transportsynpunktsom det övriga näringslivet. Avståndet till marknaden är inte lika kännbart. Denna kraftiga utökning av data- och elektronikföretagenhar dock rest många frågetecken. Sorri jag har framhållit i min fråga kan mant. ex. undra om utbildningsresurserna ligger på en sådan nivå att de stämmeröverens med de krav som företagen har. Som jag ser det, måste utbildningenanpassas så aft den går hand i hand med företagsuppbyggandet. Jag vet attföretagare har hyst oro och uppställt vissa frågetecken. Jag skrev också iseptember ett brev fill den förutvarande utbildningsministern där jag fog uppdessa frågor. Men valet kom emellan, och eftersom han nu är kvar isitt ämbete har jag ställt denna fråga till . Denna högskolelinje på dataområdet är positiv. Därutbildas ca 30 civilingenjörer i en treårig utbildning. Jag kan ocksåsäga aft utbildningen fillkom genom inifiativ från ledamot ihögskolans styrelse. Jag noterar i alla fall attutbildningsministerns svar har en positiv inriktning. Jag noterar också medtillfredsställelse att vi, när budgetpropositionen skall föreläggas ,har ätt se fram emot nya förslag. Dessutom förväntar jag mig att man i detarbete för just som pågår iriom även beaktar dennafråga och aft vi kan få en akfivitet som innebär att data- och elektronikområdet utvecklas Nr 37 ytterligare i länet. Jag ber att få tacka för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. '-t .1 Om betygsätt- ningen vid hög- 3 § Svar på fråga 1982/83:114 om betygsättningen vid högskolornas skolornasämnes- ämneslärarlinjer lärarlinjer har frågat mig om jag ärberedd att göra ett förtydligande av bestämmelserna om betyg iundervisningsskicklighet, så att enhetlig praxis tillämpas vid de olikaämneslärarlinjerna vid landets högskolor, samt aft utfärdaövergångsbestämmelser för den kurs som avslutas med denna termin. Frågan om betyg i lärarutbildningen behandlades avriksdagen med anledning av propositionen om den stafiiga skoladministrationen(prop. 1980/81:107). beslöt (UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395) attbetyg i lärarskicklighet skall ges i en tvågradig skala med något av uttryckengodkänd och icke godkänd. I ämnesfeori skall den i högskoleförordningenföreskrivna normalordningen med en tregradig skala kvarstå. Regeringenmeddelade genom beslut universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) vad hade beslutat. UHÄ utfärdade med anledning härav genom beslut den 8 juni1982 förordning om ändring i utbildningsplanerna för bl. a. ämneslärarlinjernasamt övergångsbestämmelser i anslutning därfill. 1 ett beslut den 11 november1982 har UHÄ förtydligat dessa övergångsbestämmelser. I beslutet anför UHÄ bl.a. följande: "Eftersom endast en ringa del av teoriundervisningen underden prakfisk-pedagogiska utbildningen ges under den andra terminen ochundervisningen då vanligtvis är en direkt uppföljning av genomgångenpraktikufbildning, bör den del av teoriutbildningen som skall betygsättasrimligen ha varit förlagd till den första terminen. Någon retroaktivbetygsäffning bör därför ej ske." Jag utgår från att UHÄ meddelar deföreskrifter som behövs för att intentioner skall fullföljas. Jagser för min del ingen anledning att frångå den nuvarande ordningen, aftföreskrifter om betyg på grundval av beslut meddelas av denmyndighet som fastställer utbildningsplan. AnL 4GUNNEL (): Jag är förvånad över den passivitet som fördef första UHÄ och för det andra regeringen har visat i frågaom att meddela anvisningar om hur det nya betygssystemet på ämneslärarlinjenskall fungera. Metodiklektorerna har vittnat om att def har blivitett positivt arbetsklimat mellan handledare, kandidater och mefodiklekto-rer. Defta kan man utan vidare tillskriva det faktum att betyget i Om betygsätt- t ningen vid högskolornas ämneslärarlinjer lärarskicklighetnumera skall omfatta godkänd eller icke godkänd. Det var etf enigt beslut som1981 fattades på den punkten. Av UHÄ:s direkfiv att döma - direkfiven kom inteförrän - verkar det emellertid som om metodik skulle befraktas somen kurs i ämnesteori, och teorefisk metodik "skulle betygsättas medgraderade betyg: godkänd, icke godkänd eller väl godkänd. vägdesmetodik in i lärarskicklighet, och betyg gavs som ett delbetyg i fråga omlärarskickligheten, där graderade betyg numera inte skall ges. Genom UHÄ:stolkning får mefodiklektorerna en helt ny uppgift, nämligen aft sätta graderadebetyg i metodik, vilket har förekommit. Dessutom har elever ochlärare fått veta detta först . Och betyg skall sättas till julen1982. Det är helt klart att om man tvingas sätta betyg i metodik, kommer debetygen att bli retroaktiva, eftersom den teoretiska delen av metodiken varförlagd fill första terminen, dvs. Sedan har UHÄ utgivit en tolkning av sin egen förordningsom inte gör förvirringen mindre. Det är def förtydligande som läste upp och som ju är fullständigt obegripligt. Jag vill frågaLena : Skall graderade betyg i metodik sättas på lärarhögskolorna ihöst, eller skall sådana betyg infe sättas? AnL 5Utbildningsministern : Herr talman! Jag ger i aft förhållandena beträffande betygsätfningen i lärarutbildningen harvarit röriga under senare fid. Def är också så, som sade, attansvaret för detta drabbar den fidigare regeringen. När situationen nu ärsådan, måste jag göra klart att det är UHÄ som har att handläggadenna fråga och att vi från . regeringen inte kan lägga oss i det. Jag hoppasaft det förtydligande som UHÄ har gjort om att det infe skall vara någonretroaktiv betygsäffning och om hur man kan hantera metodikundervisningen - hurden kan integreras i andra ämnen eller i praktikverksamheten - skall klara uppden här situationen. AnL 6GUNNEL (): Metodikbetyget kan på ämneslärarlinjen infeintegreras i de andra ämnenas betyg, möjligen i pedagogikbetyget, eftersomämneslärarna kommer till med graderade ämnesbetyg i bagaget ochskall genomföra sin praktiska utbildning på . Avskaffandet avbetyg i lärarskicklighet kan få till följd att den prakfiska delen avutbildningen får en mycket mindre tyngd än den teoretiska. 1 stället för attägna sig åt att förbereda lekfioner skulle lärarkandidaterna kunna pluggametodik och lära sig hur man förbereder en lektion men lägga mindre vikt vidhur man genomför den, eftersom graderade betyg inte sätts. kollega har visat prov på en omvändelseunder galgen och utfärdat direkfiv beträffande blockbetygen. Def vore på sinplats, tycker jag, att utbildningsministern gjorde detsamma när def gällerdessa betyg på ämneslärarlinjenoch gav klara besked tUl UHÄ. Detta måste det vara möjligt att göra. AnL 7 Utbildningsministern : Man får ju ändå hålla sig fill bestämmelserna. den aftföreskrifter om betyg skall utarbetas av den myndighet som fastställer utbildningsplanen,och def är UHÄ. Om reglerna för. . avvisning AnL 8 (): Jag kan inte säga att jag är särskilt nöjdmed svaret. På vissa lärarhögskolor kommer skriftliga uppgifter imetodik att ligga till grund för betygsättningen, på andra lärarhögskolorkommer inte def aft vara fallet. Def måste vara en utbildningsministers uppgiftaft försöka samordna fillvägagångssätten vid de olika lärarhögskolorna. AnL 9 Utbildningsministern : I sak är ju och jag helt överens: att det är en olyckligsituafion, om man nu skulle börja sätta graderade betyg i metodik. Menformellt ligger def så fill aft den som har att fatta beslut i frågan och som nu ocksåhar tagit itu med den är UHÄ. Jag tror att UHÄ också kommer att Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Svar på fråga 1982/83:107 om reglerna för avvisning AnL 10 Statsrådet : har, mot bakgrund avaft en person som är innehavare av ett giltigt franskt resedokument nyligenavvisats från , frågat mig vilka regler som gäller för avvisning avpersoner som vid inresa fill uppvisar giltigt resedokument. Några särskilda regler om avvisning gäller inte förinnehavare av resedokument. De kan precis som andra utlänningar avvisas om delagliga förutsättningarna är uppfyllda. Enligt vad jag har inhämtat har det aktuellaavvisningsbeslufef fattats med stöd av 29 § utlänningslagen. En ufiändskmedborgare får enligt denna bestämmelse avvisas bl. a. om det skäligen kanantas aft han eller hon kommer att sakna tillräckliga medel för sin vistelse iSverige, eller i något annat nordiskt land som han eller hon tänker besöka,samt för sin hemresa. Bestämmelsen gäller infe den som har visering hit ellergiltigt uppehållstillstånd här. Beslut om avvisning meddelas av polismyndighet, om infeärendet skall överlämnas tUl invandrarverket därför aft polifiska skäl haranförts mot avvisning. Awisningsbeslut som har meddelats av polismyndighet vid 7 protokoU 1982/83:34-37 Om reglerna för avvisning utlänningensankomst hit eller inom därefter skall verksfällas utan hinder avanförda besvär. Besvärsräft föreligger fill invandrarverket, vars beslut kanöverklagas hos regeringen. En ufiänning får alltså avvisas om han eller hon infe hartillräckligt med pengar fill uppehälle och hemresa. Vad som menas medtillräckliga medel kan infe anges generellt. Det varierar med hänsyn tillvistelsens längd och syfte samt omständigheterna i övrigt. Om utlänningen skallbesöka någon som bekostar hans uppehälle här, sänks i motsvarande mån kraven påden egna reskassan. Ett påstående om ekonomisk garant skall i rimlig mån undersökasav polisriiyndigheten, innan beslut fatfas i avvisningsfrågan. Kravet på medelfill hemresan torde vanligen fillgodoses genom aft den inresande visar en förden planerade hemresedagen gällande biljett. AnL11 (vpk): Jag tackar invandrarministern för svaret. Det aktualiserari och för sig behovet av att återigen åberopa def exempel jag nämnt i frågan. Min fråga gäller en minst sagt märklig avvisning av enperson vid namn . Personen i fråga anländeförmodligen fill . Ändamåletmed resan var att hälsa på goda vänner som lever här. kontaktadesTurkiska riksförbundet av Arlandapolisen. Där fanns då ingen som kände fillnågot om Bayram. Man lyckades emellertid få reda på hans vänner, och mellan och 14 ringde man tUl polisen på och meddelade defta. Man fick dåsvaret att Bayram inte kunde släppas in i landet, eftersom han saknadereturbiljett och bara hade , vilket inte räckte till en flygbiljetttill , som kostade . I def läget tog en person från medsig . och åkte ut fill och polisen där. Tillsammans med Bayramsegna pengar skulle det täcka flygkostnaderna fill . När denna personkom till var . Han fick emellertid beskedet att det inferäckte med pengar. En flygbiljett fill skulle också uppvisas. Mangick då till kontor på , och för de försökteman köpa en bUjeff mot löfte att betala resterande summa . AirFrance gick med på arrangemanget, och tjänstemannen på kontor ringdedessutom till polisen på och meddelade aft Bayram nu hade enreturbiljett till . Men Bayram släpptes alltså ändå inte. Det polisbefäl som var i tjänst - heterhan - hade nämligen bestämt att en biljett skulle uppvisas före kl. 16.00.Telefonsamtalet till polisen kom . Jag tycker att det fall som jag har beskrivitföranleder en rad frågor som bör belysas: Är def regelmässigt så att personer med returbiljettersläpps in i landet? Eller har Bayram behandlats på ett särskUt sätt på grund avsin turkiska härkomst? Harinvandrarministern utarbetat några speciella bestämmelser när det gällerpolisens behandling av inresande personer från ? Borde inte avvisningen av Bayram hainställts när de krav som polisen ställt den bevisligen var uppfyllda innan avvisningen i prakfiken var verkställd? Eftersom besvärsfiden inte har gått ut fördet här ärendet är det ytterst angeläget att jag över huvud taget infe berördetta enskilda ärende, utan jag vill hålla mig fill principerna för den härtypen av frågor. Självfallet är def så, , att detinfe finns några speciella regler för några speciella grupper som kommer tillSverige utan alla skall behandlas på samma sätt och utifrån gällandeutlänningslagsfiftning. Som jag sade får frågan om vad som är fillräckliga medelavgöras från fall till fall eftersom de är beroende av det sätt på vilket manskall bo. Man kan komma och tälta, och då behöver man litet pengar.Man kan bo på hotell, och då behöver man en helt annan summa pengar. Mångaexempel kan anföras. Jag ber således återigen att få hänvisa till mitt svar. Om reglerna för avvisning AnL 13ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Till aft börja med skall jag referera en delav invandrarministerns svar som är ett citat ur 29 § ufiänningslagen. "------ 1.om def kan antas aft han kommer aft sakna tillräckliga medel för sinvistelse i eller i något annat nordiskt land, som han tänker besöka, samt för sin hemresa, ." Var fallet Bayram sådant att polisen skäligen kunde antaatt Bayram inte hade några medel till sitt förfogande, när ställde sig bakom honom, när en person fog . med sig ochsnabbt åkte till för att bemöta polisens krav och när dessutom hade hittat hans anhöriga och vänner i ? Kan man mot den bakgrunden säga att polisens agerande varkorrekt i detta fall? AnL 14 Statsrådet : Jag måste upprepa att jag infe kan gå in pådef enskilda ärendet. Men när def gäller poUsens skyldighet att kontrollerapåståenden om ekonomisk garant vill jag hänvisa fill JO:s behandling av denfrågan beträffande två ärenden, vilka har diarienummer 300:1978. JO ansåg aft det måste ankomma på den inresande som saknarmedel för sin vistelse här och för sin hemresa aft visa att en viss person ärgarant. Den inresande har således ansvaret för att det på något sätt går attkomma i kontakt med garanten, exempelvis per telefon. Vid inresekontrollen ärpolisen skyldig att söka kontrollera uppgifter om uppgiven garant. AnL 15 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Jag vill påminna invandrarministern om aft garanten i fråga redan varklar. Polisen på hade ringt till det turkiska riksförbundet, ochdärifrån ställde man inte bara upp som garant utan skyndade sig också fillArlanda med , som behövdes . Jaghävdar dessutom aft det exempel som jag refererat från talarstolen är ettbevis på den skillnad som finns mellan lagsfiftningens utformning å ena sidanoch den praktiska tillämpningen av lagen hos olika myndigheter å andra sidan.Jag kan klarf hävda aft def sätt som lagen praktiskt fillämpas på av t. ex.polisen på inte bara saknar täckning i lagstiftningen och strider motden allmänna rättsuppfattningen utan också har helt andra syften än att följalagen. Det är ett agerande som klart strider mot ufiänningslagstiftningen. Ochdefta bör invandrarministern vara uppmärksam på. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:110 om arbetsmarknadssituationen i malmfälten har frågat industriministern vilka åtgärder regeringenavser aft vidta med anledning av den kraftigt försämradearbetsmarknadssituationen i malmfälten samt om regeringen kommer att accepteraLKAB:s planer på nedläggning av gruvan i . Frågan har överlämnatstill mig. Jagär helt överens med om bedömningen av den svåra situation sområder vid malmfälten. Inom pågår nu arbetet med denproposifion om som skall föreläggas senast . Arbetetgrundas i den utvecklingsplan för som utarbetats i samverkan mellansocialdemokraterna och . Underloppet av 1982 har arbetsmarknadsläget ytterligare försämrats imalmfälfskommunerna. besökte därför en av regeringen utsändarbetsgrupp malmfälten för att klarlägga det akuta behovet av åtgärder.Arbetsgruppen har lämnat sin rapport. Närdet gäller planer för den fortsatta driften i gruvan i harnågot slutligt ställningstagande ännu inte presenterats av företaget. Infeheller har några förhandlingar med personalen inletts. Jag vill därför ännuinte kommentera denna fråga. AnL17 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga,även om frågan var ställd till industriministern. Jagmåste dess värre säga att svaret inte var särskilt fyUigf. Jag saknarfortfarande besked om vad regeringen avser att vidta för konkreta åtgärder medanledning av situationen i malmfälten. Hänvisningen till den socialde- mokrafiskaUtveckUngsplanen tycker jag inte är ett fillräckligt besked - den var i mångaavseenden inte så särskilt avancerad. Qch att vi skall få vänta kanske till imars för att få mer konkreta besked tycker jag är litet oroande mot bakgrund avsituationen. Näringsliveti malmfälten är näsfan helt beroende av : När malmproduktionen går nersvikfar hela företaget och - vad värre är - hela regionen. Def får direktakonsekvenser på sysselsättningen, , verkstadsindustrin, SJ och helatransport- och servicesektorn - för att inte säga också den offentligaverksamheten. Def sprider sig också svårigheter fill angränsande kommuner. Pajalakommun har jag nämnt i min fråga, och jag tycker att det är en ganskaskrämmande bild som tonar fram när man ser på situationen. Jagär också medveten om den delegafion som varit uppe i malmfälten den senasteveckan. En rapport har avlämnats till regeringen . Det kunde varaintressant att veta vad man kommit fram till - vilka förslag som presenteras irapporten. Attplanerna på att ta Svappavaaragmvan ur produkfion har skapat förstämning ochoro i malmfälten är helt förståeligt. Försvinner gruvan, drabbas nämligen intebara orten utan även omkringliggande bygder. Vi vet attmöjligheterna att upprätthålla etf fungerande näringsliv och en fungerandeverksamhet i den här regionen hänger mycket intimt samman med frågan omSvappavaaragmvans vara eller icke vara. Därför tycker jag aft planer äroroväckande. Jag är medveten om att ledning ännu inte har fattat någotdefinitivt beslut, men def är uppenbart att man har avancerade planer på aftlägga ner Svappavaaragmvan, och det kunde därför vara intressant att veta omregeringen i så fall kommer aft acceptera defta. Människorsom har byggt hus och rotat sig i den här bygden är beroende av att är intensiv och kan utvecklas. Bygden förblöder nästan om infegruvnäringen kan utvecklas eller alternativ sysselsättning skapas, främst inomindustrin. Svaret hade visserligen kunnat vara fylligare, men jag ber ändå att fåtacka för def. Jag efterlyser svar på frågan om de konkreta åtgärderregeringen tänker vidta då det gäller malmfälten. AnL 18Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Som jag sade tidigareinstämmer jag i att läget i malmfälten och i över huvud taget ärmycket allvarligt. Regeringen lägger därför största vikt vid sin uppgift attförsöka lindra problemen och klara av situationen där uppe. Jagtycker att def är beklagligt att så raskt avfärdar denutvecklingsplan för som vi tillsammans med Landsorganisafionenutarbetade och som skall utgöra underlag för det arbete somnu skall utföras i . Det finns knappast något annat förslagsom är mera genomarbetat - i varje fall har det infe framlagts något sådantfrån borgerligt håll. Om arbetsmarknadssituationen i malmfälten Jag vill också fillägga att vi frånregeringskansliet, framför allt då indusfri- och arbetsmarknadsdepartementen,har haft en arbetsgrupp uppe i . Så sent som etf par fimmar innandefta svar lämnades här i har arbetsgruppen lämnat sin rapportfill regeringen. Jag kan berätta att rapporten innehåller mycket omfattandeförslag. Trots den korta fid arbetsgruppen har varit i har den gåttigenom problemen mycket noga, och man lägger fram en lång rad förslag tillregeringen. a. lämnar man förslag om åtgärder för övertalig personal, omförstärkning av arbetsförmedlingen, om överföring av tjänster från stafiigamyndigheter i m. m. Eftersom den fid vi har för att diskutera är väldigt kortunder en frågedebaft, skulle jag vilja upplysa om att rapporten kommer attoffentliggöras. För den som är intresserad vill jag också nämna att den kommeratt finnas tillgänglig på . AnL 19 (): och jag är helt överens dådef gäller beskrivningen av problemen i malmfälten, och vi är likaså överens omaft situafionen är prekär och allvarlig. Men mot bakgrund av den upphaussningav uppmärksamheten kring utvecklingsplanen som gjordes i valrörelsen tycker jagdet är beklagligt att man inte har kommit längre med just def arbetet. Detfanns inslag i utvecklingsplanen som i förstone inte var så offensiva. Mot bakgrund av den nya ochförsvårade situationen i malmfälten borde regeringen enligt min mening haagerat fidigare. Jag tror att det nu mer än någonsin fidigare krävs offensivaåtgärder. Jag tolkar def så att en del av de förslag i rapporten som Anna-GretaLeijon nämnde är offensiva, medan andra, t. ex. förslaget att stärkaarbetsförmedlingen, inte är def i särskilt hög grad. Jag tror att vi behöver eninriktning mot att omstrukturera näringslivet, att aktiveralokaliseringsdelegafionen i , att öka kontakten medindustriföretag och att försöka använda offertprincipen - allt för att få framnya företag och ny produktion och skapa ett differentierat näringsliv, så attvi kan ta hand om den övertaliga arbetskraften. Jag tror detta är vikfigt.Sedan måste man också sätta in åtgärder som når ut till de glest befolkadeområdena, för det är til syvende og sidst de som i första hand drabbas närsituationen i förvärras. AnL 20Arbetsmarknadsministern : Herr falman! Det är naturligtvisväldigt lätt att komma med svepande krifik. Men den bör helst vara sakligtunderbyggd.