prot · G609143 · 1982-12-31 00:00:00 — En del av denna utrustning bör enligtvårt förslag upphandlas från företag i för att förstärkasysselsättningseffekten och stärka denna typ av industri i länet. Ett annat exempel på vad som kan göras ärenergihushållningsåtgärder. Vi vet att det i flerfamiljshus ochlokaler i många fall kan nås betydligt bättre resultat än med relativtenkla medel. I andra fall krävs att energisparåtgärderna kombineras med andraombyggnadsåtgärder för att bli lönsamma. Också i landstingens, kommunernas ochnäringslivets byggnader behövs ytterligare hushållningsåtgärder. Också i detta avseende har särskildaförutsättningar. Det kalla klimatet gör att det krävs mer energi föruppvärmningen, och den industri som finns i har i många fallproduktionsprocesser som är mycket energikrävande. Kraftfulla insatser för att kartlägga och vidta möjligahushällningsåtgärder kan alltså på en gång bidra till att både uppfyllaenergipolitiska mål och skapa sysselsättning i . Dessutom kan det geoss erfarenheter för hushållningsarbetet i landet som helhet. Det är en särskildfördel att vi i det förslag som vi nu behandlar gör till försökslänför en samordnad planering och samordnade insatser för såväl hushållning somenergiproduktion och införande av ny teknik. På så sätt kan vi i praktiskverksamhet pröva och utveckla metoder där olika energiåtgärder genomförs inomramen för en helhetssyn. Det kommer af bli av stort värde för hela landet,som vi skapar många arbetstillfällen i . Jag vill understryka att erfarenheterna visar attdet är nödvändigt att vi utvecklar bättre metoder än dem som vi kännerpä detta område och att denna försöksverksamhet därför i högsta grad ärmotiverad för den fortsatta energipolitiken. Jag tror att de flesta inser sambandetmellan energiinvesteringar, sysselsättning och industriell utveckling. Enbart våra egna investeringsbehov på energiområdetuppskattas till ca . Med en djärv ochmålmedveten satsning pä att förnya värt eget energisystem ger vi svenskindustri chansen att utveckla ny teknik och nya systemlösningar som kan bliframgångsrika också pä exportmarknaden. Energikrisen är internationell, därförbehöver varje land förnya sitt energisystem. Vi har bedömningar som visar påinvesteringsbehov enbart i i storleksordningen 20 000 miljarderkronor fram . Svensk industri ligger väl framme på energiteknikområdet.Men den internationella utvecklingen på området går mycket snabbt. Skall svenskindustri fortsätta att ligga långt framme, krävs att vi ger den chansen att medhemmamarknaden som bas kunna utvecklas vidare. Jag tycker att det är viktigt att vi har dethär perspektivet klart för oss när vi diskuterar olika energipolitiskainsatser. Även de förslag vi diskuterar förenergiförsörjningen och sysselsättningen i skall ses i detta vidareperspektiv. Med det program vi nu lägger fram vill vi medverka till att dentillverkningsindustri för ny energiteknik som växer fram i vårt land skallförläggas också till . Vi har inte rätt att avstå från att användade energipolitiska medlen för att skapa sysselsättning i . Vi harinte tid att vänta på att den s. k. marknaden bedömer det som lönsamt att satsapå inhemska fasta Vi har inte råd att avstå från möjligheten attge svensk industri Nr 143 förutsättningar att konkurrera på den internationella energimarknaden och xisda en den därmed skapa sysselsättning och utveckling i och i . 92PER () replik: Jag har den största förståelse för attregeringen önskar ge intryck av att vara kraftfull. Ändå tycker jag attregeringens åtgärder på energiområdet inte riktigt motiverar ett sådant beröm. De förslag som regeringen presenterar iNorrbottenspropositionen när det gäller energidelen - upphandlingspengar somtidigare finns, men som inte specialdestinerats, fastbränslebidrag,fastbränslebolag och ökad energiplanering- har litet grand av kejsarens nyakläder över sig. Men det är klart att också dåligt med kläder, herr talman, kanförorsaka bekymmer, om tendensen i förslagen är felaktig. Kejsaren går sä attsäga ät fel håll. Ett av de mera konkreta exemplen på detta, som det finnsanledning att varna för, är om regeringen nu med de stödinsatser man föreslår iden här diskussionen avser att stimulera fram en snabbare introduktion av torvän vad vi faktiskt har tekniska förutsättningar att klara. Det kan inte varaokänt för energiministern att torvintroduktionen på renodlat tekniska grunderhar stött på bekymmer som det kanske finns skäl att stoppa upp och fundera överinnan man basar vidare. Jag tror att det finns anledning att överväga hur viskall rätta till dessa tekniska problem innan vi fortsätter på dentorvintro-duktion som alla partier har enat sig om. Statsrådet säger att företagen önskar ettbränslebolag - och därmed borde väl Per vara nöjd och belåten, antar jagatt andemeningen var. En erfarenhet som jag tycker att man har gjort äremellertid, herr talman, att produkter som har funnit sin köpare kan marknadenockså förmå att hantera och transportera utan statlig eller ens kommunalinblandning. Ett bränslebolag behövs naturligtvis för att hantera denya produkterna, men varför staten skall engagera sig i ett sådant bränslebolagövergår mitt förstånd. Jag är för min del övertygad om att det blir billigareför alla parter om staten håller sig utanför ett sådant bolag. Det är ju så, som Per säkert väl vet,att torvsatsningen ligger efter de mål som har satt upp för energipolitiken.Det är därför mycket angeläget och i högsta grad befogat att skynda på den. Det är riktigt att vi har en del praktiska och tekniskaproblem såväl när det gäller torv som när det gäller andra inhemska bränslen.Det har inte föranlett regeringen att stoppa upp utan att intensifiera sinaansträngningar att i samarbete med de olika aktörerna på marknaden åstadkommapraktiska lösningar, få fram lämpliga utvinningsmetoder, fä fram lämpligapannor för att använda bränslet, få fram fungerande system från utvinning tillanvändningen i pannan. Vi har märkt under våra resor runt om i landet - är ju inte den enda aktuella regionen, även omNorrbotten just i fråga om torv är den ur naturresurssynpunkt utan konkurrensmest lämpade regionen - att en förutsättning för att klara torvhanteringenväldigt ofta är att man finner en form för regionalt samarbete. Samarbete behövs faktiskt för att man skall kunnaorganisera en fungerande marknad, Per . Det behövs att man lär sig attsamarbeta i stället för att slå ihjäl varandra i illa genomtänkta projekt. Desom vill starta tillverkning måste kunna försäkra sig om råvaran och omavsättning för sina produkter. De som å andra sidan skall använda dessa nyabränslen måste ha en trygg försörjning. Väldigt ofta är lösningen på dessaproblem och svaret på dessa frågor - fastän med litet olika utformning i olikadelar av landet, beroende på förutsättningarna - samarbete. Användarna, dvs. iförsta hand kommunerna, och bränsletillverkarna, dvs. företag, och de som skallsvara för utrustning av olika slag behöver samarbeta. Samarbete behövs för attt. ex. slita tvisten om hur skogsråvaran skall användas. Anledningen till att - för det var välVattenfall Per menade med "staten" - är med i det här falletär att är djupt engagerat i ett antal av de kommunala projekten förutnyttjande av torv i fjärrvärmesystem på samma sätt som samarbetarmed kommuner på andra håll i landet. Vi har lagt ett stort ansvar på och organenuppe i just för att man skall anstränga sig att finna det förNorrbottens län mest effektiva systemet. Det är alltså inte några byråkratiskaöverbyggnader utan praktiska lösningar som vi har diskuterat oss fram till isamverkan med de olika intressenterna uppe i . Till slut vill jag säga att vi föreslår ett generöst stöd.Det är inte meningen att det skall vara inledningen till eviga subventioner,utan det skall vara ett stöd för att få i gång en utveckling, tills man kanklara sig på egen hand. Alla inblandade har klart för sig att spelreglerna ärdessa. 94PER () replik: Det är alldeles utmärkt att regeringen tarsig an de bekymmer som torvintroduktionen i tekniskt eller likartat hänseendehar stött på. Jag tycker emellertid inte att det är rimligt att somman tar sig an dessa tekniska bekymmer, stimulera kommuner att satsa tidigarepå denna teknik än vad de rätteligen borde göra. Den normala vägen, i stället vara att regeringen med alla de forskningsresurser sommyndigheterna har till sitt förfogande tillsammans med företagen försökte fåfram den teknik som är nödvändig för att därefter stimulera kommunerna att dranytta av den. Den andra kommentaren jag skulle vilja göra till är att hon åtminstone är sin ideologi trogen. Hon hävdar att statenbehövs för att organisera marknaden för de nya energiråvarorna. Det trordäremot inte jag, men det är möjligen naturligt för att tänka i sådanatermer. Men på alla andra energiområden har faktiskt aktörer på marknadenförmätt att finna varandra, och det är min övertygelse att man förmår att finnavarandra också på torvområdet. Jag för min del litar på attkommuner och företag i har förmåga att finna de samarbetsformer somstår i överensstämmelse med företagens och kommunernas ansvar för sin egenekonomi. Staten är beredd att ge frikostigt stöd, säger ,men intressenterna skall vara medvetna om att det här stödet inte kommer attfinnas kvar för evigt. Det kanske man säger nu det. Vi har emellertid bittererfarenhet, herr talman, av situationer där man från statens sida har hävdatatt det är frågan om temporära stödåtgärder men där stödet på grund av ettantal samverkande orsaker har hängt kvar i all oändlighet. Då är det bättre,, att stämma i bäcken än i ån. Får jag konstatera att Per ideologieller möjligtvis fördomar faktiskt medförde att han, tror jag, gjorde ettbetingat hörfel. Jag har inte förordat att staten skulle ta ansvaret för attorganisera hela verksamheten, och det är inte heller det som föreslås i den härpropositionen eller någon annanstans. Vad det är fråga om är en verksamhet somorganiseras av aktörerna själva, de regionalt förankrade aktörerna, i samarbetemellan företag, kommuner, länsstyrelse och . Staten går in via ,kan man hävda. Men det är, som Per vet, ett i högsta grad självständigtföretag. Staten går också in med ekonomiskt stöd. Men om det verkligen finns något förslag i den här samladeNorrbottenspropositionen, där man verkligen lägger ansvaret lokalt ochregionalt, sä är det på detta område, därför att det passar sällsynt bra fördet; det är inte någon verksamhet som skall organiseras från utan ifruktbart samarbete mellan dem som känner länets behov och är angelägna om attfrämja det. Jag tycker att det är utomordentligt bra om man då från regeringensoch sida kan gå in och ge den hjälp som behövs för att de skallkunna komma i gång så fort som det är nödvändigt både med hänsyn till behovetav att utveckla ny teknik och med hänsyn till behovet av att främjasysselsättningen i . Sedan vill jag till slut säga att en alldeles bestämderfarenhet som vi gjort av vårt arbete de här månaderna är att vi inte skallanvända alla resurser för förberedande forsknings- och utvecklingsarbete. Detär utomordentligt viktigt, men det är nödvändigt att vi kommer i gång med att ipraktiken förverkliga och pröva ny teknik pä detta område. Jag tror att detviktigaste av allt är att vi verkligen kommer i gäng med det arbetet och inteskjuter allting , därför att vi är rädda för något enstakamisslyckande. De bästa lärdomarna för att komma någon vart med energipolitikentror jag blir att pröva nya tankar och ny teknik i praktiken. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . Nr 143 12 § Anmäldes och bordlades 10 maj1983 1982/83:2417 av m. fl. 1982/83:2418 av m. fl. Meddelande om 1982/83:2419 av m. fl. frågor 1982/83:2420 av m. fl. 1982/83:2421av m. fl. 1982/83:2422av m.fl. 1982/83:2423av m.fl. 1982/83:2424av m.fl. 1982/83:2425av m.fl. 1982/83:2427av och 1982/83:2428av m. fl. 1982/83:2429av m.fl. 1982/83:2430av m. fl. 1982/83:2431av m.fl. 1982/83:2432av m.fl. 1982/83:2433av Per m. fl. 1982/83:2434av m.fl. 1982/83:2435av m.fl. Förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop.1982/83:150) 13 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:500av (vpk) till socialministern om vårdnadsbidrag: I kommun diskuteras , efter förslag från moderatasamlingspartiet, införande av värdnadsbidrag. Med stöd av § 5socialtjänstlagen har man för avsikt att införa ett vårdnadsbidrag. Det ärtänkt att alla föräldrar som har barn och som saknar kommunalbarnomsorg skall kunna söka ekonomisk hjälp och beviljas sådan med ett beloppom . , oavsett ekonomisk och social ställning i övrigt.Utbetalningen av vårdnadsbidraget skall ske under sekretess och betraktas somett enskilt ärende och pä så sätt inte kunna bli föremål för kommunalbesvär.Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: regeringenatt vidta några åtgärder för att förhindra att § 5 socialtjänstlagen tillämpaspä detta sätt? 1982/83:501 av () till försvarsministern omsysselsättningen vid : I regeringens och riksdagensbeslut, bl. a. i samband med behandlingen av varvspropositionen, har detuttalats att skall bestå som marint varv. För att säkerställa sysselsättningen vid varvet skulle bl,a. större delen av fartygsunderhållet, exempelvis ubåtsunderhället, förläggastill . Enligt uppgift från varvsledning och fackliga organisationervid överväger marinledningen att i stället förlägga störredelen av ubåtsunderhället till Muskövarvet. Jag vill med anledning av det anförda till statsrådetställa följande fråga: Om dessa uppgifter är riktiga, är då statsrådet villig attvidtaga åtgärder så att uttalande följs och sysselsättningen vidKarlskronavarvet kan upprätthållas? 1982/83:502 av () tillarbetsmarknadsministern om verksamheten vid AMU-center i : Enligt uppgift harskolöverstyrelsen planer på att minska undervisningen vid AMU-center iÖvertorneå från 40 . Till de aktuella kurserna rekryterasdeltagare också från och . Den planerade neddragningen skullesannolikt leda fill att grannländerna fortsättningsvis inte deltar irekryteringen av studerande till.Nordkalottens AMU-center. Vad avser statsrådet göra för atttrygga den unika nordiska samverkan på yrkesutbildningens område som bedrivsvid AMU-center i ? 1982/83:503av () till kommunikationsministern om bevarande avkulturhistoriskt intressanta stationshus: I byggs just nu ett nyttstationshus. Olika grupper har försökt rädda det gamla från rivning. Mot enupprustning och ett bibehållande för andra ändamål har anförts kostnadsskäl, dåstationshuset är i dåligt skick. En privat intressent har erbjudit sig att överta huset ochrusta upp det samt använda det för andra ändamål, utan någon kostnad för varesig SJ eller kommunen. Denna tanke har vid en uppvaktning hos SJ av två avkommunens kommunalråd bryskt avvisats. Mot dennabakgrund vill jag fråga följande: Ställer sig kommunikationsministern positiv till attkulturhistoriskt intressanta stationshus bevaras, särskilt om detta kan skeutan kostnad för berörd kommun? Är kommunikationsministern beredd att i lämpliga formermedverka till att sä sker i det aktuella fallet? 1982/83:504 av () till försvarsministernom medverkan av jagaren i ubåtsjakten: medverkade jagaren iubåtsjakt. Kort före händelserna i verkställdes ett beslut attlägga jagaren i malpåse vid Musköbasen. Även om "" inte längreuppfyller kraven på fartyg i försvarsorganisationen skulle den enligtvissa bedömare utgöra ett icke oväsentligt tillskott i jakten päubåtsinkräktare. är ubåtsjakten främst baserad på helikoptrar, som ärsnabba och rörliga. Jagaren torde i den situation vi i dagupplever öka uthålligheten. Det skulle vara en lätt match att ta fram ochutrusta jagaren på nytt som en vikfig enhet för ubåtsjakt.Den skulle utgöra ett tungt vägande komplement till helikoptrar. Kostnaderna ärinte avskräckande med tanke pä värdet av den insats en jagare skulle kunnainnebära. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga: Anserförsvarsministern att det finns anledning att snabbt återställa jagarensom en förstärkning i ubåtsjakten, tills modernare enheterhar levererats? 1982/83:505av () till finansministern om indexberäkningen av pensioner m.m.: Regeringen anger ikompletteringspropositionen, att den som ett led i kampen mot inflationen avserverka för en "avindexering" av bl. a. utgifterna för försvar,bistånd, studiemedel och pensioner. Det sägs i detta sammanhang att pensionernaför 1984 skall fastställas med hänsyn till prisutvecklingen medavdrag för "devalveringseffekten" (prop. 1982/83:150 bil, 1 s,63-64), I ett TV-framträdande beskrev socialministern dettatextavsnitt i kompletteringspropositionen som "ett olycksfall iarbetet". Inför utskottsbehandlingen av kompletteringspropositionenvill jag med anledning härav ställa följande frågor till finansministern: Är vad som sägsi kompletteringspropositionen om avindexering av bl. a. pensioner ett uttryckför hela regeringens uppfattning? Avserregeringen framlägga konkreta förslag som möjliggör en sådan avindexering avpensionerna fr. o. m. ? 1982/83:506 av (vpk) tillkommunikationsministern om planerat radiosystem för : Det statliga företaget beslutat att bygga upp ett eget radiosystem för 90 milj. kr. Samtidigtbygger ett annat statligt verk, , upp ett nytt landsomfattande nät. Min frågaär därför: - med hänsyn till att regeringen uppmanar till sparsamhetför att klara ekonomiska problem - medverka till att Nr 143 avstår från att bygga upp det planerade radiosystemet? 14 § Kammaren åtskildes .