prot · G60928 · 1982-12-31 00:00:00 — Def var därför jag nämnde de moderatakommunalpolifikerna i några kommuner. De talar infe om för kommuninvånarna attden moderata politiken innebär antingen stora kommunala skattehöjningar ellerstora kommunala nedskärningar. vill inte heller här i kammarensäga att hans politik får den följden, utan han säger att jultomten skallbetala ut de 235 miljonerna. Men.jultoniten skall inte hämta sina presenterfrån , utan han skall ge sig till och andra fattigaredelar av landet och låta kommunerna där betala ut de pengar som behövs för attskapa rimliga villkor i relativtfatfiga kommuner i . Skillnaden mellan mig och är tydligen intefrågan huruvida pengarna skall betalas ut, utan den gäller vem som skall ståför fiolerna. Jag tycker aft det är rimligt att vi klarar detta problem inomStockholms län, eftersom även de fattigare kommunerna i -jämfört med fatfiga kommuner i andra delar av landet- är någorlunda välställda. Där har vi alltså den principiella skillnaden: Vilka är det som skallbetala? AnL 16 (): Jag konstaterar att vi har en annandebatt än den som jag och förde 1977, när vi fattade det förstabeslutet. Då gällde diskussionen hur orättvist det var att invånare i de starkaoch ekonomiskt rika kommunerna skulle bidra till den dåliga kommunala,planeringen och de felaktiga kommunala besluten i de skattesvaga kommunerna.Def var redan då ett bevis för att man inte satte solidariteten särskilt högt. Förhållandena i är alldeles speciella.Vi understryker det från utskottets sida och säger att det således inte är ettavsteg från huvudprincipen att skatfeufjämningen mellan kommuner i första handskall vara en statlig uppgift. Men kraven på exempelvis bostadsbyggande här i Stockholmhar rikfats mot vissa kommuner. Med detta har sedan följt utbyggnad av skolor,barnomsorg och social service. Kostnaderna för dessa nödvändiga kommunalaåtaganden har hårt drabbat invånarna i resp. kommun som har fått lov aft görasådan utbyggnad. Den utbyggnaden har sedan i sin tur fallit fillbaka på någotsom har varit nödvändigt för hela regionen. Utskottsmajoriteten är alltsåöverens om att det finns anledning aft fortsätta med skatteutjämningen iStockholmsregionen, och därmed tillstyrker jag konstitutionsutskottetshemställan. Medanledning av reservationen vill jag också ta upp några punkter. För def första konstaterar jag att diskussionen omöverkommun blir mer aktuell om man överväger lån. Då kan verkligen landstingenföreskriva villkor för kommunerna som innebär att man kan tala om överkommun. För det andra var remissutfallet, som man hänvisar fill,avvisande fill att genomföra det här systemet över hela landet. Def är alltsåinfe aktuellt i den del som gäller . För det tredje hänvisar reservanterna, och det gjordeockså , till aft de speciella problemen inom börklaras genom en revision av det statliga skatfeutjämningssystemet. tycker jag verkligen att här i kammaren haravslöjat sin dubbelmoral. talar om jultomten. Även om jag intetror pä jultomten i övrigt tror jag ända att jultomten i def här fallet ärbättre än - majoritetens förslag innebär ju en mer rättvisfördelning över landet. Jag vill fråga , med anledning av det hananfört i debatten, nämligen att skatfeufjämningen i bör skeinom det stafiigaskafteutjämningssystemet, när föreslog en förstärkning av detkommunala skatfeutjämningssystemet. Jag har en upplevelse av att moderaternatvärtom har föreslagit neddragningar. Jag vill vidare fråga: Hur skall revisionen ske? LennartBlom har redovisat aft det som behövs för skall tas inom defstafiiga skatfeutjämningssystemet. Vem kommer det aft gå ut över? Jo, deskaftesvaga kommunerna inte bara i inland, som nämnde,utan även i och i . Är det den här lösningen föra ut till kommunalmännen i och ? Då tycker jag attOve klarf skall säga ut detta. Därmed har också tydligtvisat sina verkliga avsikter. AnL 17 () replik: påstår aft etf långivandelandsting skulle vara en överkommun i högre grad än ett bidragsgivandelandsting. Jag kan inte dela den uppfattningen. Ett lån är dock ett lån, ochett bidrag kan utformas så, att def specialdestineras till vissa uppgifter. Jagtycker personligen att etf landsting som ger sådana bidrag är överkommun ibetydligt större utsträckning än ett landsfing som lämnar ett lån på villkorsom eventuellt kan diskuteras. De villkoren är, för mig, t. ex. räntor och vissamorferingsfrihet. Def är riktigt, som säger, att deremissyttranden som jag hänvisade till gäller just andradelar av landet änStockholms län. Men vi har från moderat håll påpekat att det finns risk för aften permanentning av systemet i kan leda till liknande sysfemöver hela landet, vilket vi tycker är olyckligt. När det sedan gällerskatteutjämningssystemet som sådant har jag inte kompefens att diskuteraden frågan. Jag är ny i . Def finns säkert väldigt många synpunkter pådetta, också från moderat håll, och har talat om nödvändigheten avatt hålla nere alla offentliga utgifter - också skatteutjämningsbidragen. Mendet finns regler i det systemet som kan diskuteras. Vi har en speciell del iskafteutjämningssystemet som avser extra skatteutjämningsbidrag, och det ärväl dessa som kan komma i fråga när def gäller de särskilda förhållanden sområder i vissa kommuner, kanske också i . Om staten genom sinapropåer har styrt viss verksamhet är def också statens uppgift att sanera ochstäda upp efter sig. AnL 18BENGT KINDBOM (c) replik: Visst är det skillnad mellan lån ochgenerellt verkande skatteutjämningsbidrag. När det gäller lån kan man på etthelt annat sätt föreskriva villkoren. Och ett sådant villkor äråterbetalningen. 1 den andra delen tycker jag inte att det är fråga omkompetens utan om vilja, vad man har för ideologisk grund att stå på. hänvisar, i ett försök att komma ifrån det hela, fill det särskildaskatteutjämningsbidraget. Men även det bidraget är synnerligen viktigt för dekommuner ute i landet som harproblem när det gäller aft svara för den service de skall ge kommuninvånarna.Def blir precis samma förhållande. Tar man bort detta blir resultatet detsammasom om man rör skaffeufjämningssysfemet i övrigt. Vilket bidrag ni än tar -som ni vill dra ned det totala skatteutjämningsbidraget - kommer detatt gå ut över de skatfesvaga kommunerna runt om i vårt land. Jag har baraexemplifierat detta med våra resp. hemlän, där vi känner problemen väl. AnL 19 (vpk): När frågan om inomregional skatteutjämningvar uppe till behandling i 1977 var kommunisternamotståndare till förslaget. Vi ansåg att en inomregional skatteufjämning skullevara otillräcklig - den kan infe jämna ut de väsenfiiga skillnader som finnsmellan kommunerna inom def här länet, och den kan framför allt inte tjäna fillatt jämna ut de stora skillnader som råder mellan kommuner i olika delar av .landet. På den punkten kvarstår vår krifik mot systemet med inomregionalskatfeutjämning. Vi hade, och har fortfarande, som alternafiv - detbehandlas i annat sammanhang - ett förslag om en progressiv statskommunalenhefsskatf. En sådan beskattning skulle definitivt göra slut på den ekonomiskaojämlikhet som råder mellan kommuner i landet. När nu hänvisar fill den statligaskatfeufjämningen visar det bara att man inte har begrepp om att det mednuvarande regler för och nuvarande utformning av statlig skafteutjämning integår att komma till rätta med de stora ojämlikheferna. Det visar bl. a. detfaktum att vi har kommunala skaffeutdebiferingar som skiljer sig åt med 7-8 kr.mellan olika kommuner i landet - den "moderata" kommunen lägsta kommunala utdebiteringen. Men även den inomregionala skatteutjämningen har visat sigvara otillräcklig. Def finns fortfarande skillnader i utdebiteringen på 5-6 kr.mellan kommuner i . Vi från vänsterparfiet kommunisterna menardärför att en statskommunal enhetsskatt är det enda som kan lösa problemen. Att vi i det här sammanhanget ändå stöder föreliggandeförslag beror på att vi anser att den inomregionala skatfeufjämningen trotsallt är bättre, tills vi kan genomföra en större utjämning mellan kommunerna ilandet. Vi har också ställt oss bakom förslaget i det betänkande somföreligger, och det har vi gjort med utgångspunkt i att utskottet ocksåframhåller att huvudprincipen måste vara aft skafteutjämning mellan kommuner iförsta hand är en statlig angelägenhet. Därför avser vi också att biträdaförslaget om en permanentning av denna inomregionala skatfeutjämning till dessatt vi via en statlig skatteufjämning med ett nytt system kan komma till rättamed den ojämlikhet som råder mellan landefs kommuner, oavsett om de ligger inomeller utanför . Slutligen kan jag inte låta bli aft göra en kortbetraktelse över inledningsanförande. Han ondgjorde sig överStockholms läns landstingspolitiker,som hade svårt att finna ändamål att ösa ut de landsfingskommunala pengarna på.Det måtte väl ändå vara en inomborgerlig angelägenhet, eftersom borgerlighetenstyrt ! AnL 20 (): Den bärande tanken bakom den inomregionala skatteutjämningeni landsfing är ju solidariteten mellan invånarna och kommunernai . Def har här också understrukits att den inomregionalaskatteutjämningen är ett komplement till den statliga skatfeufjämningen, ochdef tror jag är viktigt att framhålla. Den solidari-tetsfanke som ligger bakombåde den stafiiga och den inomregionala skatteutjämningen har kritiserats frånmoderat håll. Denna kritik har inte bara rikfat sig mot solidaritetstankensprincip, utan den har också konkret kommit till uttryck i att harblandat in mer interna förhållanden i och haftsynpunkter på hur verkligheten där har utformats . kritiserar ochsäger att man där har en lyxkonsumtion, aft man strör ut pengar på ändamål sominte är särskilt angelägna. Det är ett ganska märkligt uttalande. Jag skullevilja erinra och andra moderater om att den borgerliga majoritetsom har styrt under 1970-falet har höjt landstingsskattenmed . Jag har utgått från att det har varitangelägna behov och inte en lyxkonsumtion som har motiverat en så kraffigskattehöjning som den har tagit ansvaret för iStockholms läns landsting. Den kritik som riktas mot den inomregionalaskatteutjämningen är därför ingenting annat än en kritik av solidaritetenmellan människor i vårt land. Både i landet som helhet och i länslandsfing finns det mycket stora skillnader mellan kommuner och invånare.Skulle man följa de moderata propåerna och i stället välja vägen att etflandsting ger olika kommuner lån, innebär det aft man ställer villkor för länenoch preciserar för vilka ändamål medlen skall användas. Man lägger en mycketstor börda på fattiga kommuner, som kan fä hjälp via både staten ochlandstingen. Därför måste det moderata förslaget definitivt awisas. Möjligheten att låta etf enskilt landsting, i detta fallStockholms läns landsting, komplettera den statliga skatteutjämningen bygger påen solida-ritefsfanke som är mycket vikfig och som måste upprätthållas, sålänge det finns stora skillnader mellan olika kommuner och invånare i ettlandsfing. Def kan visserligen sägas att man har fått ett alltkärvare läge även i de kommuner som fidigare har betraktats som rika kommuner idet här , men är klyftan ganska stor och fortfarandebehövs det någon form av inomregional skatteufjämning. Jag vill,herr talman, yrka bifaU till utskottefs hemställan. I detta anförande instämde , , (alla s). AnL 21 (): Bara ett par noteringar. Efter den mycket utförliga debatt som har varit är defkanske viktigt att belysa hur svårt det är att över det statligaskatfeutjämningssystemet nä de svaga kommunerna i länslandsfingsomräde. Skulle man enligt de principer vi nu bygger uppskafteutjämningen på, dvs. bebyggelsestruktur, geografisk belägenhet ochåldersfaktorn, ytterligare kunna nä kommunerna på den trappa från av medelskattekraften skulle def behövas oerhört stora nya belopp utöver dedrygt som går över skafteutjämningen. När andra framför den vägen som framkomlig är de därför inte realister. Debeskriver en verklighet som de aldrig kan åstadkomma genom det stafiiga skatfeutjämningssystemetoch de uppbyggnadsprinciper som vi nu har. Vi skall ändå komma ihåg aft om staten garanterar ibotten ligger generellt över dessa . Det är ettbevis för hur ojämn skattekraften är i det här landet och hur vikfigt def äratt vidareutveckla den stafiiga skafteutjämningen, men det visar också att maninfe kan nå kommunerna i över det systemet. Det är värt att notera detta. Och därför är det nödvändigtatt kräva besked från om hur de tänker forma ett statligtskafteutjämningssystem för ätt lösa dessa problem. Jag vill än en gång säga att det här är etf stort ochviktigt område att vandra vidare på, och det gäller att utjämnaförutsättningarna för kommunernas verksamhet i landet. För att verkligen nålångt krävs stora ekonomiska åtaganden. Låt mig göra ytteriigare en kommentar. Det är väl ändåmotsägelsefullt av att säga att åtar signya uppgifter och därför infe bör få förutsättningar att hjälpa kommuner ilänet samt därmed bidra fill att åstadkomma regional skafteutjämning. Def ärväl bättre att ge pengar till kommunerna så att dessa kan åta sig olikauppgifter. På så sätt slipper man den våldsamma "expansion" somLennart anser aft har bedrivit sedan många är.Den bedömningen får självfallet stå för hans räkning. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. AnL 22LENNART (): och jag har som kommunalaförtroendemän i ofta haft olika meningar. Den synpunkt som hanhär för fram har han ofta fört fram. Jag kan i sak konstatera aft def, om manbehåller det nuvarande skatteutjämningssystemet, blir tal om betydande ökningarinnan dessa Sfockholmskommuner kommer i fråga för skatteutjämningsbidrag. Våruppfattning är att hela skatfeutjämningssystemet som sådant bör ses över. 8 protokoll1982/83:26-30 När säger att de kommuner vi nu talar om har enså hög skattekraft jämfört med kommunerna i landet i övrigt att de inte fårnågonfing, så betyder det uppenbarUgen aft de inte har hushållat som de bordeha gjort. Vår ståndpunkt är att man genom att ge dem ytterligare medel strängttaget bidrar till en expansion av den offentliga sektorn som eljest kanundvikas. Det har i debatten sagts att dessa kommuner tydligenbehöver 235 milj. kr. Ja, de kanske behöver 1 miljard 235 milj. kr., men detkan de dess värre infe få. Följakfiigen, menar vi, måste det i systemet byggasin oUka spärrar som gör att den kommunala expansionen i Sforstockholmsområdethävs. Om jag förstod rätt menade han att det är bättreatt på detta sätt slussar pengar vidare än att man använder demsjälv. Det är inte det enda alternativet. Alternativet för länslandsting är faktiskt att sänka skaften om utgifterna sjunker. AnL 23KARL (): Jag skall fresta herr falmannens tålamod enminut till och säga till att def skall bli intressant att ta del avdet förslag till reviderat skatfeufjämningssystem som så småningomkommer med. Vad jag känner till är aft man vill pruta eller någotmer. Det får, som och andra har sagt, en förödande verkan förfatfiga kommuner ute i landet. Jag skall inte förlänga debatten ytterligare, men detkommer säkerligen med anledning av den ett förslag från . Då får viockså ett bättre underlag för en diskussion, och def ger oss anledning aftåterkomma. AnL 24 (): Om även jag får fresta talmannens tålamod, sävill jag begränsa mig fill att konstatera att det finns bara etf sätt att fåkommunalmän aft spara, och def är att se fill att de infe får några pengar.Därför skall skatfeutjämning minskas och kommunalt skatfesfoppinföras. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemsfällan bifölls med233 röster mot 77 för reservationen av m. fl. 1982/83:1Vissa biverkningar av tandlagningsmaterial, m. m. Utskottets hemsfällan bifölls. 8 § Arbetsmiljörisker till följd av djurhållning Föredrogs socialutskottets betänkande1982/83:2 om arbetsmiljörisker fill följd av djurhållning. AnL 25 (): Vi har fidigare i denna kammare diskuterathundhållningen i landet och vissa miljöaspekter i anslutning till denna. Det ärdock, såvitt jag kunnat finna, första gången som frågan om djurhållningen ochdess konsekvenser för arbetsmiljön aktualiserats i en riksdagsmotion. Motionen har rönt ganska stor uppmärksamhet i massmedia.Och det finns de som uppfattat mofionärerna som fientligt inställda filldjurhållning. Jag vill därför med skärpa framhålla aft det i så fall rör sig ombeklagliga missförstånd. En genomläsning av vår mofion visar att det är precistvärtom. Där slås fast att det måste anses som positivt att hålla sällskaps-och nyttodjur. Det är en allmän uppfattning aft sällskapsdjuren har storbetydelse för många människors sociala och själsliga välbefinnande. Vimofionärer delar denna uppfattning. Man kan fakfiskt också på goda grunder antaatt sällskapsdjuren, som vi här talar om, bidrar till att hålla både social-och sjukvårdskostnaderna nere. Men djurhållningen har också avigsidor i form avolägenheter och risker, som måste granskas, värderas och minimeras. En del avdem är av medicinsk natur: trafik- och bettskador, allergi samt infektions- ochmasksjukdomar. I föreliggande motion har vi påtalat vissa arbetsmiljökrav somdjurhållningen påkallar och pekat på det ansvar som måste åvila djurhållarenför att djurföroreningarna elimineras. Många har befraktat frågan om djurhållningen och diskussionenom hundföroreningarna som ett pikant inslag i den allmänna miljödebatten. Manhar helt enkelt infe förstått den viktiga del av debatten som gälltarbetsmiljön och de risker som djurföroreningar utsätter många arbetstagareför. Stora medlemsgrupper inom ochFastig-hetsanställdas förbund kommer i direkt kontakt med de ökandeföroreningarna. Def gäller parkarbetare, anläggningsarbetare, renhållningsarbetare,fastighetssköfare och många andra gmpper. Dessa grupper av arbetstagare har - tyvärr, bör man kansketillägga -själva, oftast inför döva öron, fått påtala de risker iarbetsmiljön som djurhållningen medfört. Det är därför sä mycket mera glädjandeatt de nu får ett starkt stöd för en bättre arbetsmiljö i ett enhälligtbetänkande från socialutskottet. Vi har i vår mofion nämnt toxocaran som ett specielltproblem. Undersökningar gjorda bl. a. i har fastställt att toxocaracanis i stor utsträckning förekommer i katters och hundars avföring. Sjukdomen harhittills varit så gott som okänd, vilket måhända förklarar att uppmärksam- Arbetsmiljörisker till följd av djurhållning A rbetsmiljörisker till följd av djurhållning heten påden varit mycket ringa med förmodligen därav följande låg ,diagnostiseringsfrekvens. Ett annat problem med toxocaran anses vara livskraften hosparasitens ägg. De antas kunna fortleva i fuktig jord,vilket kan få fill följd att smittorisken ständigt ackumuleras. Larvsjukdomentoxocaros är känd hos människan . Det första fallet i ochSkandinavien beskrevs i och var en arbetssjukdom. Mycket tyder på att forskarna nu alltmer börjar få uppögonen för toxocaran. Etf tecken härpå är aft förparasitologi, bl. a. till följd av föreliggande motion, i augusfi nästa åranordnar ett särskilt symposium för att diskutera foxocaraproblemet. Ett parhundra veterinärer, läkare och naturvetenskapligt orienterade parasitologerväntas delta i mötet. Förhoppningsvis kan det bidra fill aft också väcka en delmyndigheter i landet fill ett akfivt agerande. Jag vill , herr talman, ge utskottet en eloge förden seriösa behandling som denna fråga har fått i betänkandet. Det är braskrivningar som utskottet har gjort. Jag har särskilt fäst mig vid utskottetsuttalande om aft åtgärder behövs för aft förebygga de olägenheter som berörts imotionen och att utskottet anser det naturligt att ordningsstadgeutredningenöverväger frågan om en skärpt författningsreglering. Därmed har mofionens ochmotionärernas syfte tillgodosetfs. AnL 26 (): Motionärernas talesmanhar här uttryckt sin stora belåtenhet med utskottefs behandling av denna fråga.Han har t. o. m. varit så snäll att han givit utskottet en eloge för dessbehandling. Jag kan därför, herr talman, inskränka mig till att yrka bifall tillutskottets hemställan. AnL 27SIGVARD (): De problem och olägenheter som påtalats imofion 1981/82:1300 har väl knappast någon av kammarens ledamöter kunnat undgåatt komma i kontakt med. Olägenheterna med hundföroreningar har otaliga gångerpåtalats i tidningsinsändare samt i interpellationer och motioner i dekommunala församlingarna. Inte minst de lokala hälsovårdsnämnderna har fåttarbeta mycket med dessa frågor. Ingen kan väl undgå att reagera mot de missförhållandensom obestridligen råder på detta område. Inte minst på vårsidan, när snönsmälter, kan vi se avskräckande exempel, Def som gömts i snö längs gångstråk,på lekplatser och på gräsytor kommer upp i fö. Jag vill liksom understryka att detstora flertalet hundägare sköter sina hundar i här aktuellt avseende på ettsnyggt och riktigt sätt. De som infe gör def bör ta allmänhetens,myndigheternas och de ansvariga politikernas reaktioner på allvar. Även om utskottets betänkande utmynnar i etf avstyrkandeav motionen, är det med fillfredsställelse som jag såsom medmofionär noterarutskottets positiva skrivning. Det är riktigt som utskottet påpekar aft dessafrågor i förstahand brukar regleras i den lokala ordningssfadgan. Många positiva åtgärder mothär påtalade missförhållanden har vidtagits på det lokalaplanet i form av upplysning fill hundägarna, ordnande av rastplatser ochuppsamling av hundfräck, Def vore bra om vi kunde lösa problemen på denna väg.Lyckas infe detta, är det, som utskottet anför, naturligt att överväga fråganom skärpt författningsreglering i detta sammanhang och aftordningsstadgeutredningen i sitt fortsatta arbete uppmärksammar frågan ochöverväger författningsändringar. Integration av data- och bioteknik Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 9 § Integration av data- och bioteknik Föredrogs socialutskottets betänkande 1982/83:3 omintegration av data-och bioteknik. AnL 28BENGT KINDBOM (c): Jag har fidigare motionerat om utredning avde etiska, humanitära och sociala frågor som rör hybrid-DNA-forskningen ochtekniken. Detta har också lett till att utredningsarbetet har fått ett vidgatverksamhetsfält i förhållande till regeringens första intentioner. Utvecklingen går emellertid snabbt. Jag har uppmärksammatden utveckling som pågår, nämligen integreringen av biotekniken ochdatatekniken, och menar aft vi från samhällets sida måste följa utvecklingenoch sätta de gränser som måste sättas från etiska, humanitära och socialautgångspunkter. Utskottet har vid behandlingen av vår mofion sagt sig delamin och mina medmotionärers uppfattning, aft def är viktigt att samhälletföljer dessa frågor och har en handlingsberedskap. Det finns emellertid, somjag ser det, en icke fullföljd ambition i utskottet, nämligen när man säger attutskottet inte nu vill lägga en så omfattande filläggsuppgiff på kommittén, föratt inte riskera aft den infe blir klar med sitt utredningsarbete som planerat.Utskottet har alltså klart erkänt att detta är en stor och omfattande uppgift. "Frågan om konsekvenserna av att integrera data- ochbioteknik bör därför övervägas i annan ordning", säger utskottet. För migsom motionär hade def varit tacksamt om utskottet då också hade gett till kännapå vilket sätt detta övervägande bör ske. har utskottet inte gjort det, ochjag har med dessa ord bara velat peka på att jag helst hade sett aft utskottetdragit konsekvenserna av de ställningstaganden man har gjort och kommit medförslag om ett fortsatt utredningsarbete. Def har man infe gjort, och jag avstår,herr talman, från yrkande mot ett enhälligt utskott. Nr 28 motioner, som jag tror det finnsanledning aft väcka i defta ärende, kommer Onsdaeenden J8 beakta vad utskottet harskrivit. Överläggningen var härmed avslutad. semesterfråsor Utskottets hemställan bifölls. 10 § Utredning av vissa semesterfrågor Föredrogs socialutskottets betänkande 1982/83:4 omutredning av vissa semesterfrågor. AnL 29INGEMAR (): fattades ett stort antalbeslut om nya och reformerade lagar på arbetslivets område. Det utvecklades ennära nog etablerad ordning att tillsätta en ny utredning som fick iuppgift att följa upp och utvärdera de nya eller de reformerade lagarna.Orsakerna till denna ordning har varit flera.