prot · G60948 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:48 1 § Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade att () denna dag återtagit sinplats i , varigenom uppdrag som ersättare upphört. 3 § Svar på fråga1982/83:145 om svenskundervisningen för vuxna invandrare AnL 1 Statsrådet : har frågat mig när och på vilket sätt jag avser vidtaåtgärder för aft reformera svenskundervisningen för vuxna invandrare. Fråganom svenskundervisningen för vuxna invandrare har setts över av en särskildkommitté, den s. k. . Kommitténs betänkande har remissbehandlats.Remisstiden gick ut . Kommitténsbetänkande och remissyttrandena däröver uppvisar en mycket splittrad bild,såväl i vad gäller frågan om huvudman för svenskundervisningen för vuxnainvandrare som när def gäller frågan om finansieringen och den lämpligaomfattningen av denna undervisning. Mot denna bakgrund har den nya regeringentagit infitiafiv fill ytterligare beredning av frågorna. Denna beredning utförsav en grupp inom . Regeringen är medveten om behovet av att igod tid informera studieanordnare och lärare om de förändringar isvenskundervisningen som bör göras. Regeringens avsikt är att så snart det ärmöjligt redovisa resultatet av det särskilda beredningsarbetet. AnL2 (): Jag tackar statsrådet för def svar som jag har fåft. Jag är heltinförstådd med de svårigheter som är förknippade med svenskundervisningen förinvandrare. Jag är också på det klara med de problem som fanns i Om svenskundervisningen för vuxna invandrare Först och främst kan det finnas anledning att understrykaatt det råder en bred enighet och samsyn när def gäller att förverkliga målenför den svenska invandrarpolitiken och utbildningen i svenska för invandrare. , som tillsattes 1978, hade i uppgift aftgöra en översyn av svenskundervisningen för invandrare. lades det frametf betänkande från nämnda kommitté med överväganden och förslag. I kommittén var man enig om aft alla vuxna invandraresnarast efter invandringen skall ha rätt fill utbUdning i svenska medstudiestöd, att samhället skall ha skyldighet att sörja för att vuxnainvandrare får SFI-utbildning samt atf SFI-ufbildningen bör inordnas i ettenhetligt system. Def har varit en något förvirrad situation iundervisningen i vad def gäller organisafion och huvudmannaskap samt vilketkrav man skall stäUa på undervisningen. Vi har haft en femtonårigförsöksverksamhet. Den har haft olika inriktning, uppläggning ochfinansiering beroende på vilka invandrargrupper som är aktuella. Def kan dågälla anställda, arbetslösa, flyktingar, hemarbetande och högskolesfuderande. Denna indelning har alltså lett till att vi fått ett stortantal studieanordnare som var och en har olika mål och syften för sinverksamhet, vilket givetvis har förorsakat svårigheter för både studieförbundoch AMU. Kommittén enades om en del krav på organisationen av SFLBl. a. ansåg kommittén att man måste samordna resurserna, underlätta övergångenfrån SFI fill annan utbildning och kunna möta varierande behov. Kommittén sadeockså atf kontakter med andra organ och intressenter är nödvändiga, att det ärviktigt med en tidig utbildningsstart samt atf man måste se över desfudiesociala villkoren. Kommittén övervägde olika organsatoriska alternativ närdet gällde huvudmannaskapet, nämligen nuvarande organisafion, studieförbunden,staten samt kommunen. Till slut stannade kommitténs majoritet för att föreslåKOMVUX som huvudman. Eftersom det ännu infe har lagts fram någon proposifionenför detta område och det är många som är berörda av ett besked och somgår och vänfar för aft få klarhet i hur en framfida organisafion skall se ut,är det angeläget atf man från regeringens sida far tag i de här problemen. Därför, herr falman, vill jag ställa én naturligföljdfråga, trots atf statsrådet i sitt svar sagt att man så snart det ärmöjligt skall redovisa resultatet: När tror invandrarministern att def kan gesétt definitivt besked i dessa frågor? Jag är enig med om aft def är väldigtviktigt att vi mycket snart ordnar frågan om svenska för invandrare, därför atfspråket är den centrala nyckeln för dessa människor till atf få en plats påarbetsmarknaden. Därför har regeringens ariibifiön varit atf reda ut denproblematik som detta betänkande har skapat. Men tyvärr gör den splittrade remissbildenatt vi måste lägga ner både arbete och omsorg för att vi skall kunnasamordna resurserna och få en undervisning som är bra för de olikainvandrargrupperna. Def är därför som det finns en speciell beredningsgrupp. Såsnart som vi kan få fram etf förslag skall vi också försöka testa det förslagetoch på det sättet se om det finns en majoritet för atf lägga fram ett förslaghär i . AnL4 (): Jag tror atf vi är ganska överens om hur vikfig denna fråga är både fördem som skall samordna och för invandrarna. Vi kan infe ställa krav på vårainvandrare förrän vi vet att de har lärt sig svenska. Då blir def givetvisbetydligt enklare för dem att sätta sig in i den samhällsordning vi har i dettaland. Deffinns inte så mycket mer aft tillägga. Jag tror aft vi är överens om atf detgäller att få fram ett besked så fort som möjligt för att kunna få detta attfungera både för invandrarna och för oss här i samhället. Omrevisionen av arbetsmarknadsverkets verksamhet Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1982/83:154 om revisionen av arbetsmarknadsverkets verksamhet har frågat mig när fillfredsställande rutiner förrevision och uppföljning av verksamhet kan komma fillstånd. Arbetsmarknadsstyrelsensrevisionskontor skiljer sig inte i något väsentligt avseende frånrevisionskonfor på andra myndigheter. Detta innebär att kontoret i huvudsakägnar sig åt redovisningsrevision. Förvaltningsrevision bedrivs avriksrevisionsverket, som också utövar fillsyn över revisionskontoret. Redovisningsrevisionav verksamhet följer samma principer som annan modernredovisningsrevision. När det gäller de anmärkningar som revisionskontoretgjort på interna kontroll av vissa utbetalningar, harde medfört aft vidtagit åtgärder för aft rätta tilldetta. Vidare omprövas f. n. redovisningsrevisionensorganisafion. har föreslagit aft revisionskontoref påarbetsmarknadsstyrelsen skall uppgå i bosfadsstyrelsens motsvarande kontor samtatt defta skall erhålla bättre resurser än vad dessa båda revisionskonfor har . Organisafionsförslaget prövas f. n. inom . AnL 6 (): Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Omrevisionen av arbetsmarknadsverkets verksamhet Arbetsmarknadsverketär en av de största statliga verksamheterna mätt både i pengar och i anställdpersonal. Under hela 1970-talef och in harverksamheten vuxit kraftigt. Fler och fler av skattebetalarnas inbetaladekronor rinner in i AMS stora budget. Fler och fler människor är för sintrygghet beroende av hur väl och hur effekfivt AMS använder de resurser somriksdagen ställer fill verkets förfogande för aft uppfylla målen iarbetsmarknadspolifiken. Under detta budgetår beräknas ca 17 miljarder kronoranvändas av AMS. Def är likvärdigt med ca . per sysselsatt person iSverige eller av statens samlade skatteinkomster. AMSär således stort i många avseenden. Men hur effekfivt och rafioneUt är AMS?Används alla dessa skattekronor på bästa möjliga sätt? Vid en genomgång av dekällor som kan ge svar på dessa frågor för en person som står utanför AMS finnsdet anledning aft sätta många frågetecken. Både AMS internrevision ochriksräkenskapsverkets arbete inom AMS visar på uppenbaraoch anmärkningsvärda brister i AMS sätt aft förvalta de pengar som riksdagenställer fill förfogande. Detta förhållande är anmärkningsvärt i dagens hårtansträngda statsfinansiella läge. Jag skall genågra exempel. Under1979 riktade kritik mot handläggningen och uppföljningen avlänsarbetsnämndernas företagsinrikfade stödverksamhet. Man kritiseradebeslutsunderlag, uppföljning och utbefalningskonfroll. Man betecknade de dåbefinfiiga rufinerna som bristfälliga. Under1981 har bristerna i revision och kontroll uppmärksammatsbåde av AMS internrevision och av . Om de bristande resursersom , AMS internrevision, förklarar sig ha säger han följandei den revisionsrapport som upprättades för /81: "Def var omöjligtatf fullgöra revisionsuppdraget på ens en miniminivå." Vidare krifiseradesi revisionsrapporten handläggning, kontroll och utbetalningar i samband medberedskapsarbeten i främmande regi. Avslufnigsvis,herr falman, vill jag säga att def måste vara anmärkningsvärt aftarbetsmarknadsministern lämnat ett så pass tunt svar, när det ändå är så, attAMS inf ernrevision har konstaterat att man på grund avbrist på resurser inte har någon prakfisk möjlighet att fullgöra def uppdragsom man är satt att fullgöra. Man har inte heUer fått något tillskott i dessaresurser trots den upprepade kritiken. Min fråga fill : Näroch hur kommer dessa brister att rätfas fill? AnL 7Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Man kan naturligtvismäta arbetsmarknadsverkefs effekfivitet på många olika sätt. Ett sätt atf mätaverkefs effekfivitet är atf se hur det lyckats med att vara flexibelt i sinverksamhet. Det förhållandet aft arbetsmarknadsverket nu harkunnat öka antalet människor i beredskapsarbeten fill totalt 45 000 personertycker jag är ett gott mått på effektivitet av def slaget. Def skall vi varaglada för i def läge som vi har f. n. med en mycket storarbetslöshet. Om verket inte hade varit effekfivt på def här området, hade denöppna arbetslösheten varit betydligt större än den är. Detta färnaturligtvis inte innebära att man inte också måste vara mycket noga medvartenda papper och varenda verifikation på vad man ger ut. Revisionenav arbetsmarknadsverkets verksamhet sker, liksom på alla andra myndigheter,normalf genom en granskning av ett urval transaktioner. Man har alltså infenågon heltäckande revision i den meningen aft samfiiga transaktioner granskas.Jag tror infe att den statUga revisionsverksamheten i def avseendet avvikerfrån annan modern revisionsverksamhet, från den revision som sker inomnäringslivet. Def har, som säger, framförts vissa anmärkningar,bl. a. mot beredskapsarbeten, i den rapport som lämnades i samband medrevisionsberättelsen . Men månad anmodadeslänsarbetsnämnderna genom en skrivelse från AMS att intensifiera sin granskningav underlaget. I den revisionsberättelse som alldeles avlämnats finnsinfe heller någon ytterligare anmärkning på def här området. BengtWittbom är mycket upprörd och frågar: När blir def bättre ordning? När får manbättre resurser? Jag tycker det är litet märkligt atf infe harställt de frågorna fidigare fill den borgerliga regeringen. Det är ju så, somBengt Wittbom säger, atf detta infe är någonfing alldeles nyft. Vihåller på med ett arbete inom , som jag ber atf få återkommatill och beskriva närmare i nästa replik. Omrevisionen av arbetsmarknadsverkets verksamhet AnL 8 (): Problemet är inte så enkeU. Det är inte bara så aftinternrevisionskontorets och riksrevisionsverkefs verksamhet har resulterat ivissa smärre anmärkningar rörande utbetalningar av medel för främmandeberedskapsarbeten. På samfiiga stora verksamhetsområden inom verket har detgjorts allvarliga påpekanden i de rapporter som RRV har gjort i de tvårevisionsskrivelser som jag har haft fillgång fill. Det gäller def företagsinrikfadestödet, arbetsmarknadsutbildningen, beredskapsarbeten i främmande regi ocharbetsförmedlingen. Det är anmärkningsvärt! Infernrevisionsenhetenpå AMS, , fungerar infe som i det privata näringslivet. Det ärjag alldeles övertygad om. Det är anmärkningsvärt atf chefen för denna enhetskriver i revisionsrapporten /81: "I övrigt görrevisionsinsatsernas begränsning såväl beträffande verksamhetsgrenar somantalet myndigheter att jag saknar underlag för en välgrundad uppfattning omårets redovisning i dess helhet. På grund härav anser jag mig förhindrad aft ien revisionsberättelse uttala mig om årets redovisning i-dess helhet." kommaride rapporten är han inte fullt så hård, och krifiken är något merinlindad. Men han har ju infe fått några större resurser fill sitt förfogande,möjligtvis en knäpp på näsan från verksledningen för att han var så tuff i denföregående rapporten, vad vet jag. Men han skriver ändå: "Med 2 RiksdagensprotokoU 1982/83:47-49 Omrevisionen av arbetsmarknadsverkets verksamhet reservation för denosäkerhet som följer av granskningens begränsade omfattning är årets bokslutenligt min uppfattning rättvisande." Deftaär anmärkningsvärt, . Därför krävs ett snabbt besked frånarbetsmarknadsministern om när vi får en fullgod, kvalitativt och kvantitativt,revision av de som hanteras av AMS. Det är ettkrav från skattebetalare, och det är också ett krav från moderatasamlingsparfiet. Jag vet inte i vilken egenskap känner sig ha särskildanledning att tala för skattebetalare. Jag kan bara konstatera att defär lustigt aft han infe hade anledning atf göra def så länge vi hade enborgerUg regering. Den här frågan är inte ny. Detförhåller sig precis så som läste upp i en mening. Det är infealla områden som omfattas av granskningen. Områden som infe har blivit föremålför granskning nu är kontant stöd vid arbetslöshet, yrkesinriktadrehabilitering, verkets kostnader för löner, personalutbildning ochdatabehandling. Detvar infe det jag talade om förut, men i denna betydelse kan man säga attrevisionen har varit begränsad och atf den infe är tillfredsställande. Därförvidtas också forfiöpande åtgärder för att förbättra läget. Ett led i detarbetet är den organisationsöversyn av revisionskontorens verksamhet som hargjorts på RRV:s uppdrag och som jag sade förut atf regeringen f. n. överväger.Det kommer alltså i budgetpropositionen aft lämnas förslag på grundval avdetta. Det är så snabbt som den nuvarande regeringen har kunnat agera ochhandskas med dessa frågor. Om def har varit försummelser har detalltså varit andra regeringar som fått bära ansvaret. Defär lite märkligt aft inte ansåg sig behöva tala åskattebetalarnas vägnar under den tiden. AnL 10 (): Ingen regering skall frånsvära sig ansvaret i denna fråga. Def är infedef def handlar om. Vad def handlar om är bara atf samtliga revisioner som ärgjorda av-riksrevisionsverket och AMS inf ernrevision pekar påuppenbara brister. Då måste det vidtas åtgärder. Jagvill bara informera om att moderata samlingsparfiet tidigarehar - också när vi saft i den fidigare regeringen och när vi var ioppositionsställning fast def vär borgerlig majoritet - krävt en annan ordningpå defta område. Vi har väl stått i den främsta frontlinjen i vad def gälleratf se fill aft få i gång en översyn av AMS organisation etc. Förslagi budgeten, säger . Ja visst, vi får lov aft respektera det,men min fråga är; Tror arbetsmarknadsministern att det räcker med atf slå ihoptvå revisionsavdelningar och kanske plussa på någon extra tjänst för aft klara problemen? omfattande kritik ochinfernrevisionens krifik på att def kanske måste sättas Nr 48 inkraftinsatser för aft få ordning på def här? Överläggningen var härmed avslutad. Omvisst uttalande om omfattningen 5 § Svar på fråga 1982/83:153 om visst uttalande om omfattningen av av ennordisk en nordisk kärnvapenfri zon kärnvapenfri zon AnL11 Utrikes- och handelsministern : ställt följande fråga till mig: Vilkaslutsatser är utrikesministern beredd att dra med anledning av de uppgifter somnu framkommit om att ambassadör lämnat - och av allt att dömaäven utrikesministern - i grunden felaktig information om sitt ansvar för deuttalanden av henne som refererades i ? Idef interpellationssvar som jag lämnade här i kammaren den 22 novemberredovisade jag regeringens syn på frågan om en kärnvapenfri zon i . Underden efterföljande debatten framfördes ytterligare klarlägganden av regeringenspolifik i zonfrågan genom de inlägg som gjordes av ordföranden inedmstningsdelegafionen, ambassadör . Såväl av mitt svar som av inläggframgår atf inga meningsskiljakfighefer.föreligger mellan ochregeringen när det gäller kärnvapenfri zon i . I vad mån def finnsskiljaktiga meningar mellan och journalist är enfråga som infe kan av genom en diskussion i . AnL 12 (): Jag ber atf få tacka utrikesministern för svaret. Jag vill också tackahonom för aft han kunde göra en sådan omdisponering av sin fid att def blevmöjligt för honom atf lämna svaret innan skiljs före julhelgen. Historienom ambassadören uttalande i har nugått en del olika vändor, och def finns ju tyvärr starka skäl för atf så harvarit fallet. Detförsta skälet är det rent sakliga, och def berörde utrikesministern i sittuttalande. Den frågan, om hur hon ställde centrala begrepp i svenskutrikespolifik på huvudet diskuterade vi i den omfattandedebatten i denna kammare , och den skall jag inte återkomma tillnu. Detandra skälet till uppmärksamheten, och def är def som dagens debatt handlar om,är närmast etiskt. Det rör hederUgheten i politiken, och det rör grunderna förumgänget mellan politiker, makthavare och massmedia av olika slag. Defsom ambassadören gjorde var att i denna kammare hävda atf intervjun ickeåterspeglade hennes åsikter. Hon hävdade atf hon varken läst eller Omåterupptagande av persontrafiken på järnvägssträckan godkäntintervjun i dess slufiiga utformning. Sanningen är, som utrikesministern viddet här laget torde vara väl medveten om, en annan. Intervjunspelades in på band. Från detta band togs ambassadörens uttalanden. Dessauttalanden uridersfälldes sedan ambassadören för att ge henne möjlighet attkorrigera dem. Hon inkom med rättelser av sina egna uttalanden, och dessarättelser av hennes uttalanden beaktades och publicerades in i minsta detalj.Såvitt jag kan förstå gällde def också fall där hon kom med ännu merasensafionella uttalanden, bl. a. omen minizon, men som hon vid närmare ochganska klok eftertanke infe vUle stå fast vid. Etableradefakta i affären är således att samfiiga de uttalanden hon kom med i intervjunden hade hon själv godkänt. Hon är talesman för fegeringens polifik.Utrikesministern ställde sig i debatten i denna kammare och i sitt svar bakomatt hon infe hade blivit korrekt återgiven. Fårjag därför rikta fill utrikesministern den fråga som jag ställde urspmngligenoch som han inte har besvarat: Står utrikesministern fast vid sitt egetuttalande i interpellafionssvaret , aft intervjun ickeåterspeglade ambassadörens åsikter? Hon kan sedermera ha korrigerat sig på eneller annan punkt, men hon och utrikesministern hävdade de facto atf hon intehade sagt det som det stod i intervjun atf hon hade sagt, och detta var enavgörande punkt i debatt och är därmed en avgörandepunkt för att debattera även i fortsättningen. Stårutrikesministern fast vid sitt eget uttalande att intervjunicke återspeglade ambassadörens åsikter? Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Meddelande om svar på interpellation 1982/83:36 Anf.13 Kommunikafions- och försvarsministern : Herr falman! Jag villmeddela atf interpellafion 1982/83:36 om säkerheten inom denmilitära luftfarten inte kommer att besvaras inom stipulerad fid. Jag harkommit överens med om att interpellationen besvaras avtillträdande försvarsministern som dekommer överens om. 7 § Svar på fråga1982/83:125 om återupptagande av persontrafiken på järnvägssträckanMunkedal-Lysekil AnL14 Kommunikafions- och försvarsministern : har frågat mig om regeringen avser aft medverka fill aftpersontrafiken på bandelen återupptas. Genomregeringsbeslut medgavs aft persontrafiken på bandelenMunkedal-Lysekil fick läggas ned i anslutning fill linjens upprustning förgodsfrafik. EnUgt beslutet skall SJ svara för ersättande busstrafik fram fUl dessansvaret för den lokala och regionala trafiken fas över av länshuvudmannen. Somframgår av fråga är busstrafiken f. n. omfattande. Uppläggningenav trafiken, sedan huvudmannen tagit över ansvaret för den lokala ochregionala trafiken i regionen, blir enligt regeringsbeslutet beroende avhuvudmannens överväganden. Beslutet utgör inget hinder för huvudmannen attgenom entreprenadförfarande med SJ ombesörja trafiken på järnväg. Idet berörda länet kommer en trafikhuvudmän atf ta över ansvaret för trafikenden . AnL15 (): Jag tackar för svaret på frågan. Jag hade kanske inte väntat något svari större omfattning än som blivit fallet. Det är en fråga som det hararbetats med vid många fillfällen och av många personer. Persontrafikenpå nämnda handel lades ner 1981.Mofiveringen var att banan skulle rustas upp med bl. a. AMS-medel på ca 10 milj.kr. samt lika mycket från SJ. Så håller nu också på atf ske, vad jag harerfarit. Under1983 skall alltså bandelens öde avgöras. Många invånare omkring denna bandelsamt kommun- och rikspolitiker har lagt ner mycket kraft på attfå ett klarf besked om hur det skall bli med deras bandel och om persontrafikenskall få fortsätta atf fungera. Bandelenhar ett gott underlag för aft även i fortsättningen få ha kvar sin status somjärnväg med persontrafik - detta inte bara med tanke på den ordinarie trafikenutan kanske också med tanke på den förhöjning av kollektivt åkande som oftablir fallet i samband med sommarmånadernas ökande boende i dessa frakter. Bananär också elektrifierad, vilket givetvis är en stor fördel ur energisynpunkt ochi miljöhänseende jämfört med den busstrafik som är insatt som ersättning ochsom belastar de förut hårt trafikerade vägarna. Givetvis betyder def oerhörtmycket för de kommuner som -berörs av denna bandel atf infe bara godstrafiken'utan också persontrafiken fungerar väl, så atf invånarna känner att def ärmotiverat att åka kollektivt. För def är ju trots aUt detta vi vUl att de skallgöra i så stor utsträckning som möjligt. Detfinns mindre typer av motorvagnar som man mycket väl skulle kunnaanvända, för atf vid de fillfällen när trafiken är sorri störst kunnakomplettera dem med några vagnar. Upprustningen och förbättringsarbetenainnebär, vad vi kan förstå, att banan skall fillåfa en hastighet på 70km/timme. Med en viss förbättring av doseringen av banan skulle man lätt,enligt vad jag inhämtat, kunna öka hasfighefen /timme vid 20 tonsaxelfryck. Medden vikfiga känsla för den här banan som finns, vill jag frågakommunikationsministern: kommunikationsministern vilja medverka tillatt bandelen efter upprustningen åter fages i bruk förpersontrafik, även om beslutet ligger på en annan huvudman? Omåterupptagande av persontrafiken på järnvägssträckan Omkoncession på trafik mellan , på, och Grankullavik.på 16 Kommunikations-och försvarsministern : Herr falman! Som jag sade i mitt svarligger def på huvudmannen atf nu överta ansvaret för trafiken, träffaöverenskommelse och välja det transport-sätt som anses vara lämpligast, busseller SJ. Det är således infe min sak aft avgöra på vilket sätt huvudmannenskall hantera frågan fortsättningsvis. AnL17 (): Jag tackar för svaret. Jag försfår aft det är svårt att ge exaktabesked, eftersom beslutandet ligger på en annan huvudman än regeringen i deftaavseende. Med tanke på hur viktigt def egenfiigen är atf få våra järnvägar attfungera, speciellt som vi lägger ned så mycket pengar som vi nu gör på atfrusta upp en järnväg, är det nödvändigt atf man försöker använda banan intebara för godstrafik utan även för persontrafik. Jag tror aft många människor därrunt om skulle vara facksamma om de fick behålla banan. Fråganär mycket viktig också i rniljöhänseende. Vi bör tänka på att banan ju redan ärelektrifierad. Överläggningen var härmedavslutad. 8§ Svar på fråga 1982/83:135 om koncession på trafik mellan påGotland och Grankullavik på AnL18 Kommunikafions- och försvarsministern : Mot bakgrund av aft regeringen har avslagit enansökan om koncession för trafik mellan och har BarbroNilsson frågat mig dels om jag vill redogöra för skälen fill avslagsbeslufef,dels om jag är beredd aft ompröva beslutet. Regeringenfattade sitt beslut efter sedvanlig handläggning, som bl. a. omfattade remisserfill fransportrådet, Goflandsbolagef och berörda länsstyrelser. Regeringen haraft pröva koncessionsansökan enligt lagen (1970:871) om Unjesjöfart på Gotland.I 3,§:i lagen sägs: "Tillståndfår meddelas endast för sjöfart som kan anses vara fill nytta för näringslivetoch befolkningen på Gofiand och som är behövlig från allmän synpunkt.