prot · G609153 · 1982-12-31 00:00:00 — När man diskuterar frågan omkrigsmaterielexport gör man naturligtvis reflexionen: Tänk om världen voresådan att vapen inte behövdes. Det önskar vi väl alla, men sådan är tyvärr intevår värld. är ett neutralt land och vill vara oberoende. Detråder bred enighet om att vi skall ha ett konventionellt starkt försvar. Dethar lett fram till att vi skall ha produktion av vapen, att vi skall göra såmycket som möjligt av de vapen vi behöver. Skall vi ha en sä hög ambition -vilket vi tvingas till av neutralitetsskäl - är det också nödvändigt attexportera en del krigsmateriel. Annars skulle det vara omöjligt att ekonomisktklara uppgiften men också omöjligt att upprätthålla det nödvändiga tekniskakunnandet. Det är således försvarspolitiska skäl som leder till attvi måste ha en viss krigsmaterielexport. Men det skall understrykas att entillverkning i enbart för den utländska marknaden inte är förenlig medvår polifik. minskade alltså exporten - från avden totala exporten 1981 fill . Det var således då en rätt kraftigtillbakagång. Vad gäller om DIVAD vill jag påpeka att den frågan kommer upp under morgondagensgranskningsdebatt. Men det har klarlagts i ett interpellationssvar fränstatsrådet att gällande bestämmelser har följts vid export av dettasystem. 74EVA (vpk): Jag skall bara säga några ord om det NilsSvensson senast tog upp, frågan om DIVAD. Vi återkommer ju till den . skulle alltså inte över huvud taget ligga i krig mednågot annat land. Så långt kan det vara riktigt. Däremot används DIVAD ochkommer att användas på så sätt att det är riktat mot . Ochländerna där är, enligt punkt 2 i de bestämmelser som gäller, indragna ikonflikt som kan leda fill krig. Vi får återkomma till detta, men enligt våruppfattning strider DIVAD bestämt mot de gällande bestämmelser vi har,bestämmelser som vi f. ö. inte anser går fillräekligt långt. Jagskulle vilja rekommendera att ta del av debatter som har förtsunder de borgerliga regeringarnas tid. Där framhöll inte minst Maj BrittTheorin - som jag tidigare påpekat - att detta var ett direkt brott mot exaktde bestämmelser som man nu anser sig följa. Så entydigt som villgöra detta till är det absolut inte! Sedannågra ord till . Det är litet besvärligt att diskutera med honom.Han smiter alltid undan själva huvudfrågorna. Han tycker att det är beklagligtatt svenska vapen återfinns i . Men det visar bara att bestämmelsernaär otillräckliga. Det visar att det vi säger är riktigt och att de krav viframställer i vår motion är riktiga. Eller bekymrar sig bara omSydafrika och inte om alla de andra länder där man återfinner och haråterfunnit svenska vapen? Vihar fört mänga diskussioner här i kammaren om att exempelvis svenska Boforsvapen har riktats mot befrielseorganisationer, mot folk som försöker göra sigav med kolonialt förtryck. Hans resonemang borde egentligen leda till att hanstödde vår reservation, men det vill han inte göra. Han låter i stället påskinaatt den, i och för sig mindre, skärpning som skett av lagstiftningen skulle hafillkommit tack vare borgarna. Det är rent absurt. Vihar här i kammaren och en bred fredsrörelse har utanför denna kammare undermånga år drivit krav som inneburit en viss skärpning. Vi tycker fortfarandeinte att vi har nått tillräckligt långt, och vi kommer att fortsätta att drivade kraven, men att påstå att den lagstiftning vi nu har skulle vara denborgerliga regeringens förtjänst tycker jag ändå är att ta i. Det visar barahur ohistoriskt ser på det. Jag förstår inte riktigt var ubåtarna kommer in i bilden. Vi har- det vet mycket väl - fördömt de ryska ubåtarnas härjningar ivåra vatten. Men det är ju inte det diskussionen här handlar om. Vad jagtog upp var svensk vapenindustris allt intimare samarbete med NATO-pakten.Därvid anförde jag som ett exempel JAS. Det är ju bara en mycket liten del avJAS som kommer att tillverkas i . Vi kommer att vara uppknutna till enrad västeuropeiska länder, oeh vi kommer framför allt att vara uppknutna tillUSA. Motorerna t. ex., till vilka delar tillverkas i , skall kunnasäljas på export till för att sedan användas direkt emot befrielserörelsernamot förtryckarregimerna i hela . Det är ett faktum, och det harpåvisats vid upprepade tillfällen här i kammaren. 75 (): Nej, , jag tror inte det är riktigt att säga att jagglider ifrån huvudfrågan. Jag påminde om att det faktiskt skedde en skärpning ioch med att vi fick en lagstiftning och en skärpt praxis, som bl. a. innebär enskärpning när det gäller försäljning av licenser. Det är just dessa licensersom i många fall missbrukats och lett till att vapen av svensk konstruktion återfunnits i länder dit vi på inga villkorkan tänka oss att sälja. Det problemet är alltså åtgärdat! Ansvaret för att systemet sedan kommer att hälla tättligger naturligtvis pä den nuvarande regeringen, som har att tillämpa det. Menden regering som mitt parti ingick i lade alltså fram ett förslag som innebardenna skärpning, just för att få stopp på den typ av avarter som upp. Sedan förde ett resonemang som det bara äralltför frestande att låta bli att kommentera. Det var alltså intemittenregeringens förtjänst att mittenregeringen lade fram det här förslaget,utan det var, om jag förstod rätt, vpk:s förtjänst! När enborgerlig regering lägger fram ett förslag är det alltså inte den regeringensom skall ta åt sig äran av det förslaget, utan det skall vpk göra! Resonemanget faller naturligtvis helt på sin egenabsurditet. Men jag kan förstå vpk:s situation - man måste anstränga sigväldigt mycket för att försöka få en känsla av att man uträttar någonting isvensk politik. Däremot vill jag naturligtvis tillskriva fredsrörelsen del av förtjänsten för de framsteg som gjorts på det här området.Fredsrörelsens opinionsbildande arbete är naturligtvis mycket viktigt isammanhanget. till frågan om var ubåtarna kommer in i bilden.Jo, ubåtarna illustrerar det faktum att vi inte klarar att göra svenskneutralitetspolitik trovärdig enbart med vackert tal. Det krävs att vi ocksåhar någorlunda avancerade vapen i vårt försvar, så att vi inom värt territoriumhåller fritt från både ubåtar och luftfarkoster. Då stöter man på problemet medvpk:s politik på det här området. Å ena sidan får vi inte exportera vapen. Eftersom videssutom skall ha ett billigt försvar, lär vi inte kunna tillverka särskiltavancerade vapen i för att förse vårt försvar. Å andra sidan får vi,såvitt jag förstår, inte heller köpa vapen där de står att få, nämligen hosstormakterna när det gäller mer avancerade vapen. Kvar blir alltså ett ganskaenkelt och primitivt försvar, som inte kan hålla undan vare sig ubåtar ellerluftfarkoster. Vpk:s nedrustningspolitik innebär att trovärdigheten i vårneutralitetspolitik undergrävs på ett högst väsentligt sätt. Det är ganskaalarmerande. Dock är risken att vpk:s politik skall genomföras inte så stor. 76NILS (): Jag skall inte blanda mig i trätan mellan vpkoch om vem som skall ta åt sig äran av att vi har fått en skärpning pådetta område. Jag bara konstaterar att det råder bred politisk enighet omreglerna för den svenska vapenexporten och att det jämfört med tidigareriktlinjer har skett en skärpning genom den lag som gäller sedan årsskiftetoch enligt vilken olika kriterier skall värderas lika när det gäller exportenav vapen och övrig krigsmateriel. Det är viktigt att slå fast att det råderpolitisk enighet om regelverket som sådant. När beklagar att socialdemokraterna intevill ställa upp på motionens tanke om en utökning, kan man naturligtvis frågasig varför inte såg till att hans förslag genomfördes under dentid som satt i regeringsställning. Det gjorde man ändå under sexår. När jag ser tillbaka, kan jag inte finna några sådana förslag frän PärGranstedt. De regler som gäller och de lagar som styr exporten avdenna typ av materiel till tillgodoser de krav som ställs i mofionen.Det känner nog också väl till - inte minst när det gäller denförordning som utfärdades såsom en följd av säkerhetsrådets beslut om bindandevapenembargo. Avslutningsvis vill jag än en gång understryka att det säsent som för ett är sedan antogs ett nytt regelverk för export av svenskkrigsmateriel. Efter så kan det rimligen inte finnas skäl att omprövabeslutet, särskilt med tanke på den breda och omfattande debatt som då fördes idenna fråga. 77EVA (vpk); Jag skall fatta mig mycket kort. Vi anserinte denna skärpning tillräcklig. Det har vi framhållit . Till vill jag säga att verklighetensannerligen motsäger själv. Titta dig omkring i världen, och dukommer att upptäcka svenska vapen i länder, som verkligen befinner sig ikrigstillstånd eller där risk för konflikt föreligger. Talet om fredsrörelsen och kommunisterna är närmastlöjeväckande. Kommunisterna är självfallet och har alltid varit en del avfredsrörelsen. Det är vi stolta över. Det kommer vi att fortsätta att vara. Vidriver här i kammaren bl. a. de krav som vi också driver ute på gator och torg ochi andra sammanhang. Vi följer upp de krav som där ställs. Till de kraven hör enskärpning av reglerna för vapenexporten. Vapenexporten har minskat men är ännuinte tillräckligt liten. Det tar vi upp i vår motion. Våra krav pä ytterligareskärpningar delas, vågar jag påstå, av större delen av fredsrörelsen, bl. a.kravet på att vapenfillverkningen i allt större utsträckning skall läggas omtill civil produktion, vilket skulle skapa flera arbetstillfällen och medverkatill fred och avspänning. Vi skall inte ha en försvarspolifisk debatt här . Jagvill bara tillägga att vi t. ex. aldrig har sagt nej till all form avvapenexport. Det står inte i vår motion. - se efter vad som stårdär! Vi har sagt att vapenexporten bör ske under andra former, bl. a. så inte hittar Boforskanoner i eller i . Sedan det här med ubåtarna igen. Det är helt riktigt attvi vill se ett annat försvar. Vi tror - och det borde ställa upp på ominte annat - pä en levande skärgård som ett skydd för att tidigt upptäcka ochkunna försvara sig mot stormakternas kränkning av våra kuster. Vi vill hainflyttning till skärgårdarna och inte den avfolkning som har skett. Vi tror alltså på en annan typ av försvarssystem än det vihar , ett system som är mindre högteknifierat och mer byggt påcivilmotstånd och civilförsvar. Vi tror att det skulle vara effektivare. Därmedintesagt att vi inte skall ha vapen. En del av den här debatten tycker jag visar hur angelägetdet krav är som vi också tagit upp inledningsvis, nämligen kravet påoffentlighet. Vi vet för litet Nr 153 om vapenexporten. Den mörkläggs gång på gång. Vi harför litet statistik. Tisdagenden vet för litet om utförseln. Vi vetför litet om vart vapnen tar vägen. 24 maj1983 'itet om fill vilka länder dereexporteras osv. Större offentlighet tycker vi är ett väldigt viktigtkrav. Vi tycker också att Sydafrikaoch det är väldigt viktigt att allapartier här i finns representerade i en där man kan ta ställning tillsädana här ärenden. Det skulle vidga demokratin. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottetsbetänkande 25 om och . 79 (vpk); Rasistregimen i skärper förtrycketmot den svarta majoriteten. Man terrorbombar grannländer som hyser flykfingar-kvinnor och barn. I går vräkte man bomber i ett flyktingläger utanför iMozambique. Regeringen i bombar också inne i grannländerna ochLesotho. Man säger att man gör detta för att hämnas påbefrielserörelsen sabotagedåd inne i . Det är en dålig ursäktfrän apartheidregimen i . Ansvaret för allt våld och för att dettatrappas upp faller helt på den själv och dess allierade . När den svarta majoritetens rättmätiga krav på mänskligarättigheter helt förvägras den och bemöts med upptrappat förtryck ochbrutalitet, då finns till slut ingen annan åtgärd från de förtrycktas sida änatt svara med samma medel. Man kan beklaga detta, men än en gång: De ansvarigaför detta är rasistregim och dess främsta bundsförvant . Apartheidregimen och dess system borde för länge sedan haförpassats till historiens skräphög, men sä är tyvärr inte fallet. Heltavgörande för regimens möjlighet att sitta kvar är det militära och ekonomiskastöd som ger och dessutom vägran att i medverkatill bindande handelssanktioner mot . Om rasistregim faller,innebär detta fredliga förhållanden i hela södra och dessutom möjliggörsför alla stater i området att tillgodose de stora sociala behoven för sinamedborgare. tvingas många länder i södra att binda stora summor imilitära åtaganden för att skydda sig hjälpligt mot terrorbombningaroch för att reparera den skadegörelse som därmed åstadkommes. *)Voteringen redovisas efter debatten om UU 25. Effektiva ekonomiska och militärasanktioner mot skulle alltså snabbt innebära stora posifivaomvälvningar i hela södra . Självfallet är då sanktioner omfattande flerastater önskvärda, men det skulle ju inte vara ett argument mot att Sverigebeslutar om total bojkott mot på alla plan. Snarare bör dettainitiafiv från svensk sida kunna få efterföljare och kanske också tvinga framett FN-beslut. Man kan konstatera att lagen om förbud mot nyinvesteringar iSydafrika inte har haft avsedd verkan. Det var ett steg framåt när den infördes1979. Att den inte haft avsedd effekt beror på flera saker. Dels är andraländer, som , pålitliga partner för rasistregimen i , dels blomstrarde svenska företagens verksamhet i , bl. a. genom generösadispenstillstånd. Det är något märkligt och oroande när dessutom densocialdemokratiska regeringen beviljar SKF dispenser som den s. k.mittenregeringen sade nej till, visserligen en mindre summa än den ursprungligaoch som mittenregeringen sade nej till. Ändock har alltså densocialdemokratiska regeringen beviljat den här dispensen. Man får hoppas, medtanke på vad som händer i och vad som håller på med motfrontstaterna, att den dispensansökan som föreligger frän intekommer att beviljas av regeringen. Det finns flera orsaker till att lagen om förbud motnyinvesteringar i inte har fungerat. Jag har räknat upp en del här,men det finns dessutom kryphål. Exempelvis kan svenska företag köpa företag iannat land som i sin tur har dotterbolag i . Så har hänt med tvåsvenska företag - SLT och Bahco. Detta täcker inte lagen om förbud motnyinvesteringar i . Ett annat kryphål är att man kan läggalicenstillverkning på andra företag. Svenska företag kan hyra in sig pämaskiner i andra företag, s. k. leasing. Dessutom ökar den svenska handeln medSydafrika. Man kan visa på en markant ökning . En svensk bojkott mot på alla plan, ekonomiskt,idrottsligt, kulturellt, osv., skulle naturligtvis inte vara tillräckligt föratt fä bort apartheidsystemet i , men det skulle verksamt bidra tillatt stärka de svartas och färgades kamp för mänskliga rättigheter. Det skulleockså bidra till att stärka den internafionella opinionen motapartheidsystemets vidrigheter. Vi får heller inte glömma bort att de svenskaföretagen är involverade i krigföring och terror i och motfrontstaterna. Man är det genom att de svenska företagen betalar tre fjärdedelslön fill de vita arbetarna under deras militärtjänstgöring. Tre fjärdedelar avlönen till dessa vita arbetare betalar exempelvis ut somdessa vita sydafrikanska arbetare gör militärtjänst. Det är också på det sättetatt de svenska företagen upprättar privatarméer för att skydda sig mot vad dehärskande i kallar terrorister, dvs. svarta som kräver demokrafiskafri- och rättigheter. Sanningen i detta sammanhang är f. ö. också att i den härkammaren finns betydande aktieägare i företag som har en omfattande verksamheti och som alltså på det sättet har ett ansvar för dessa företagsmedverkan i den sydafrikanska apartheidpolitiken. Jag vet inte om dessa 10 protokoll 1982/83:152-153 ledamöter använt sitt inflytande för att förmå företagenatt upphöra med sin verksamhet i . Jag har i alla fall inte hört någonsådan viljeyttring i den här kammaren frän dessa stora akfieägare i , iKinneviksgruppen osv. Det är f. ö. ledamöter som i olika sammanhang engagerarsig i kampen för mänskliga fri- och rättigheter. Det kan väl inte möjligen varaså att den kampen upphör när man riskerar att minska utdelningen på den stora aktiepostman innehar? Apartheidsystemet är något av det mestvidriga och avskyvärda som finns i världen . Därför är det rättfärdigt attfrån varje land göra allt för att försvåra detta systems möjligheter attförlänga sin existens. Dessutom är ett land i krig, och dessmilitärapparat kräver skrämmande stora offer bland civilbefolkningen i andraländer. Den sydafrikanska militärapparaten river också ned vadbefrielserörelserna och frontstaternas regeringar bygger upp, bl. a. med svensktbistånd, I vpk:s reservation finns ett förslag till utförliglagtext för inledande av en total svensk bojkott mot . En ensidigsvensk total bojkott mot behöver inte strida mot ingångnainternationella avtal, exempelvis . FN:s säkerhetsråds resolution 418 omvapenembargo mot säger tydligt att den sydafrikanska regeringenspolifik och handlingar utgör en fara för internationell fred och säkerhet. Närsydafrikansk politik och sydafrikanska handlingar anses hota världsfreden ärdet en rimlig tolkning att också säkerhetsintressen är hotade. Därförär det möjligt, och strider icke mot internationella handelsavtal, att Sverigeinleder en total bojkott mot . Jag vill med detta yrka bifall till vpk-reservationen. 80 (): Den tillsatta fick sinnuvarande parlamentariska sammansättning på initiafiv. Det fördröjdei oeh för sig arbetet. Sedan utredningen med sin nya sammansättning kommit igång med sitt arbete, har den av tekniska skäl tyvärr blivit ytterligareförsenad. Utredningen kan emellerfid väntas avsluta sitt arbete ibörjan av . Den har till uppgift att se över tillämpningen av lagen omförbud mot investeringar i och . Därför är det rimligt att viinväntar resultatet av dess arbete och inte oförberett ändrar lagen, som BerfilMåbrink föreslår i sin reservafion. En sådan förändring skulle apartheidregimenkunna framställa som en framgång för sig. Jag yrkar därmed, herr talman, bifall fill utskottetshemställan oeh kunde ha nöjt mig med det. Eftersom diskrimineringen i Sydafrikaoch den mot folkrätten stridande ockupationen av nu åter uppmärksammatsi , är det emellertid angeläget för mig som talesman för utskottet attunderstryka de markeringar utskottet gör och dessutom allvaret i det som händerdär nere. Under desenaste dagarna har vi också fått uppleva hur våld föder våld. Det är beklagligt att folkets förtvivlan tvingat ANC medsin icke-våldstradition att självt tillgripavåld. Vi kan inte ställa oss bakom detta. Att, somapartheidregimen gör, ta sådana händelser som intäkt för terror mot grannfolk,måste vi emellertid på det starkaste fördöma. Terror leder inte någon vart, endast besinning kan göradet. Och det är till besinning som herrefolket i och dess ledaremåste föras. Ett viktigt syfte med lagen om investeringsförbud var ju attpåverka den internationella opinionen och därmed öka trycket mot . Även om denna opinion i sig är ense om att fördömaapartheidpolitiken, är det svårt att fä till stånd ett samlat internationellttryck mot . Förslag om bindande ekonomiska sanktioner går inte igenomi . Några egentliga överläggningar om framtid harinte ägt rum . Den särskilda femmaktsgruppen har ju kört fast. Därför är det glädjande att säkerhetsrådet nu på nytt tarupp Namibia-frågan, på två är. Även om inte är medlemav rådet, förutsätter jag att vi tar till vara varje tillfälle att påverkarådet till ett positivt initiafiv. och jag har ett särskilt yttrande i anslutningtill motion 1777 av honom och några andra centerpartister. Vi har särskiltbetonat att det inifiativ som ligger nära fill hands är ett oljeembargo. Men viinser, som vi säger, att även där är förhindrat att f. n. ta initiativ. Man kan ha olika uppfattningar om takten ochframkomstvägarna, men det är angeläget att understryka att utskottet är enigt isitt fördömande av våldet och rasåtskillnaden i . I denna enighet trorjag mig också kunna räkna in . Vi uppfattar den sydafrikanska rasätskillnadspolitiken somett brott mot själva grunden för mänsklig värdighet, varje individs lika värde. Vår politik får emellertid inte vara ett självändamål. Denmåste aktivt syfta till att ändra förhållandena. Någon annan väg att åstadkommadetta än genom finns knappast . Vår aktivitet måstedärför främst riktas dit, ständigt upprepas och ständigt med full styrka.Samtidigt skall vi emellertid fortsätta att ge andra ett exempel och att stödjade drabbade. beslöt i början av månaden att inom ramen förbiståndsanslaget öka stödet till apartheidpolitikens offer oeh tillbefrielserörelserna ANC och SWAPO. Vårt bistånd till länderna runt Sydafrikasyftar också i hög grad till att öka deras förmåga att stå emot det tryck somSydafrika utövar även utanför sina gränser. rasåtskillnadspolitik är inte baraett kräftsår i . Den är ett symtom på en svaghet hos mänskligheten somytterst hotar all välfärd, frihet, fred och överlevnad. Om den inte utrotas,kan vi få uppleva den på allt fler håll. Kanske behöver också var ochen hos sig själv vara uppmärksam på symtomen. Rustningarna,befolkningsexplosionen och världsnöden kan leda till att världens rika, med som medveten eller omedvetenförebild, slår vakt om sina privilegier och försvarar dem, även med vapen, motvärldens fattiga majoritet. När vi angriper apartheidpolitiken är det inte bara ettengagemang för folken i . Vi talar för mänskligheten mot detomänskliga. Det ger kampen mot apartheid dess särskilda dimension. 81 (vpk) replik: Jag kanske inte skall förlänga debatten, jagär överens med om hans sätt att tala om apartheidsystemet. Vad jagdäremot inte rikfigt förstår är när säger, att om man skulle ändralagen , skulle det av regimen i upplevas som ett nederlag förSverige. Jag uppfattar det som att sade på det sättet. Då måstejag fråga: Varför sitter ? Sitter den inte bl. a. för att seöver lagen och täppa fill en massa kryphål som finns, bl. a. möjligheten attköpa företag utomlands som har verksamhet i och på det sättet kringgålagen. är det på det sättet att regimen i mer ellermindre hånar lagen om nyinvesteringsförbud. De säger att den inte har någon direktverkan på den. Det kan de säga dels för att dispenstillständen faktiskt ärväldigt generösa, dels på grund av alla andra kryphål som finns. Vore det dåinte naturligt att ta nästa steg och säga: Vi skall visa rasisterna i Pretoriaatt vi skall göra lagen effektiv , verkligen effektiv, och inleda en totalbojkott av . Jag kan inte förstå annat än att det måste bli svaret påden som vi kan konstatera något ihåliga lagen. Om man, via säkerhetsrådet, fick fill stånd bindandeekonomiska sanktioner från FN:s sida, skulle det vara det mest effektiva, heterdet. Det håller jag med om. Men jag tycker inte att vi skall krypa bakom dettaoch låta det bli ett argument för att inte ta det andra steget - entotalbojkott av från svensk sida. Jag sade att ett sådant svensktinitiativ naturligtvis inte avskaffar systemet i , men det är ettbetydande bidrag till de svartas kamp och det stärker den internationellaopinionen. blockerar alla möjligheter för FN att få fill stånd bindandeekonomiska sanktioner. Tyvärr är det på det sättet. 82 () replik: Jag antar att vi är överens om att det vi göri fortsättningen, Uksom , skall vara grundat på en ordentlig bedömningav konsekvenserna av det vi gör. har ju filisatts just föratt gå igenom hela problemafiken och de svagheter som den nuvarande lagen haroch se vad som kan göras. Att den arbetar göra en total förändringändrar ju helt förutsättningarna även för kommitténs arbete, och det tycker jagär helt orimligt. Jag förstår inte kommunisterna, som har ett utarbetat förslagtill förändring i detta läge. Det endarimliga är ju att denna verkligt seriöst arbetande kommitté får fullföljasitt arbete och att vi sedan här i drar konsekvenserna av Nr 153 detta. 83 (vpk) replik: Det är bara på det sättet, , attvi har gjort den och bedömningen att den enda möjligheten att göra enordentlig markering mot regimen i , och göra någontingverkligt kännbart för den, är att inleda en total bojkott.