prot · G60950 · 1982-12-31 00:00:00 — Den kommer då att leda till en minskning avden privata efterfrågan och kommer därför att skapa ytterligare problem förhemma-marknadsindusfrin och för handeln. Momshöjningen leder emellertid inte bara tillsysselsättningsproblem för hemmamarknaden och handeln utan också till problemför exportindustrin genom att momshöjningen driver upp inflationstakten inomlandet och därmed höjer det inhemska kostnadsläget. Höjd moms är därför inuvarande konjunktur- och sysselsättningsläge en åtgärd som bidrar till ökadarbetslöshet. Låt mig som exempel ta en industribransch som jag har lärtkänna relativt väl, nämligen tekoindustrin. problemmed att hålla produkfionen och sysselsättningen uppe. Bara en mindre del av densvenska marknaden försörjs av svensktillverkade produkter, som genom sittprisläge har svårt att konkurrera med importvaror från lågprisländer.Tekoindustrin och de tekoansfälldas fackliga organisationer har ju i olikasammanhang efterlyst ökat statlig stöd fill branschen, och dessa krav harsocialdemokraterna - i varje fall verbalt - ställt sig bakom. Vad som händerär att socialdemokraterna genom den föreslagna momshöjningen på nyft försvårarför svensk tekoindustri att få avsättning för sina varor på hemmamarknaden.Varorna blir genom den högre momsen dyrare, och människor får mindre utrymmeaft köpa de relativt dyrare svensktillverkade varorna. För den svenska tekoindustrinblir alltså den sammanlagda effekten av regeringspolitiken förvisso intesärskilt uppmuntrande. Denna situation accentueras givetvis av det faktum att vihar anledning att räkna med betydande reallönesänkningar . Omregeringen nu vill atf löntagarna skall hålla nere sina krav , såborde regeringen dra tillbaka sitt förslag om höjd moms. De låga nominellalöneökningar som man har anledning räkna med räcker givetvis infeför att klara prishöjningarna under samma är. Det kan då inte vara rimligt attlägga en momshöjning ovanpå de andra prishöjningarna. Resultatet blir alltförstora reallönesänkningar. Sådana slutsatser har ju också vissa delar avlöntagarnas fackliga organisationer dragit. Den sammanlagda slutsatsen bliralltså atf en momshöjning i nuvarande läge kommer att både påverkasysselsättningen i negativ riktning och drabba de människor som har det sämstställt, människor med svag köpkraft. Def har ryktats att man frånsocialdemokrafiskf håll har för avsikt atf manipulera med voteringsordningenhär i kammaren för att på det viset kunna undgå ett eventuelltvoteringsnederlag i fråga om momsen. Jag har svårt att tro på dessa rykten. Detär väl självklart att kammaren i en separat omröstning skall ta ställning tillregeringens förslag om en momshöjning. Man kan ju inte i samma omröstningbestämma om man skall höja momsen eller ej och om man t. ex. skall införa skaftpå utlandsinvesteringar eller ej. Även om det finns en och annan brist i vårriksdagsordning, är vår riksdagsordning inte sä egendomlig att den gör defnödvändigt för kammaren att i samma omröstning ta ställning till regeringensförslag om momshöjning och vpk:s förslag om införande av skatt påutlandsinvesteringar. Detta är självfallet två helt olika ärenden, två heltolika frågor, som måste prövas i kammaren var för sig. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1 och 2, som är fogade till skatteutskottets betänkande nr14. Låt mig för säkerhets skull också yrka på att proposition ställs på dessabåda reservationer var för sig. Upphävandeav beslutet om karensdagar, m. tn. AnL 31TOMMY (vpk): Dagens debatt om de fyra vallöftena, delöften som både vpk och socialdemokraterna utställt, nämligen värdesäkringen avpensionerna. Upphävandeav beslutet om karensdagar, m. m. upphävandeav karensdagarna, återställande av värdet i arbetslöshetsstödet ochstatsbidragen till barnomsorgen har i massmedia mest kommit att handla omregeringens förslag om en allmän momshöjning ochhuruvida denna momshöjning skall kunna genomföras eller ej. Vänsterparfietkommunisterna har i motion 128 dels avvisat förslaget om momshöjning, delsföreslagit införandet av en differentiering av momsen. I motion 125, som viväckt med anledning av den s. k. minibudgeten, har vi anvisat andra möjligheteraft tillföra statskassan medel än genom en momshöjning. Tyvärr har också denna massmediala fixering vid fråganhuruvida regeringen skall få igenom momshöjningen eller inte, med eller utantaktikröstande, skymt det faktum att matpriserna enligt den linje somregeringen nu slagit in på kommer att öka med , oavsett vadsom händer med momsen. Till dettaskall läggas de negativa effekter som devalveringen får. Jag kan inte låta bli att här bemöta en del av vadKjell-Olof sade i sin sista replik till C.-H. , när denne infehade möjlighet aft svara. beskyllde vänsterpartietkommunisterna för atf gå en borgerlig social nedrustningspolitik till mötes.Men detta vet , lika väl som vi övriga, är fel. Vänsterparfietkommunisterna har varit och är för de fyra vallöftena, som han nu påstår att vivill svika. Vad vi är emot är momshöjningar. Knappast kan väl en uteblivenmomshöjning ses som en borgerlig social nedrustningspolitik. I den finansiella debatten som fördebeskyllde han vidare kommunisterna för att vilja öka den privatakonsumfionen. Det vill vi inte. Vi vill bara försvara industriarbetarnas och delågavlönades nuvarande köpkraft. och regeringen vill ju sänkadenna köpkraft . Devalveringen ger nämligen som effekt aft alladrabbas-utom de rika och företagen. , räknar med attföretagen gör devalveringsvinster pä ca . Vänsterpartietkommunisterna accepterar svångremmar. men bara på de rika. Huvudfrågan förregeringen är tydligen att sänka reallönerna för de arbetande . Vidare sade att det var ensammansvärjning mellan moderater, centerpartister, folkpartister ochkommunister, och han tyckte att det var speciellt ovanligt att ochvpk kom på samma linje. Ja, jag kan hålla med honom om att def inte är normalf.Vad som är mera normalt är ju att socialdemokrater och moderater, och i vissafall också andra borgerliga partier, är pä samma linje. Det vore självfalletbättre, . med ett samarbete mellan arbetarrörelsens bäggepartier om en riktig arbetarpolitik - dä skulle inte sådana här situationerbehöva uppstå. Frågan om ökade matpriser och högrelevnadskostnader kan inte ses isolerat från de kraftiga reallöneminskningar sommajoriteten av lönearbetarna har drabbats av under de sex borgerligaregeringsåren. Def rör sig om en faktisk minskning av den egna köpkraften påmellan 10 och . Att ovanpå detta utsätta dessa grupper för ytterligareminskad köpkraft, dvs. ännu meråtdragen svångrem, kan inte vi från vpk acceptera. Den omfördelning som skett under dessa sex förarbetarklassen förlorade år måste upphöra och i stället vändas till att ökaköpkraften och levnadsbetingelserna för främst låg- och mellaninkomstgrupperna,på de besuttnas bekostnad. Så har dock inte den ekonomiska politiken utformatsav den socialdemokratiska regeringen. Den fortsätter svångremspolitiken, meddevalvering och höjd moms, med ökade matpriser m. m. som följd. Detta,tillsammans med de hyreshöjningar som är aktuella, slår hårt mot framför alltde grupper som har det svårt. Därför är det anmärkningsvärt att det större partiet inomarbetarrörelsen föreslår sådana åtgärder som inte varit främmande förborgerligheten. I stället för att fortsätta skattepolitiken pä den inslagnavägen borde man ha rivit upp skatteöverenskommelsen och återtagitmomshöjningen. Det är med bl. a. detta som utgångspunkt som vpk sagt nej allmän höjning av momsen och i stället förordat alternativa finansieringartill de fyra vallöftena. Vårt alternativ till finansiering riktar sig emot demsom har höga inkomster och stora förmögenheter och gynnar det stora flertal sominfe har dessa förmåner. När vi föreslär att den statliga inkomstskaften skallsänkas för dem med låga inkomster och mellaninkomster, dvs. sänkas för dem medinkomster . jämfört med regeringens förslag och något högre iförhållande till skatt, är det för att vi skall kunna byta riktning påomfördelningen av resurserna och rikedomarna i samhället. Det är en polifik somstöder lönearbetarnas krav och behov. kommunisterna har alltid varit motståndaretill mervärdeskatt - moms. Det är ett känt faktum för alla att vpk är det endapartiet som vill slopa momsen på mat i första hand. Det är ett gammalt krav.och det har vi klart och tydligt uttalat i valrörelsen. Vi sade då att vi äröverens med socialdemokraterna om ett genomförande av de fyra vallöftena. Menvi säger klart och entydigt nej till att höja momsen och därigenom fördyra bl.a. maten. Matmomsen har ju den egenskapen att den slår hårdare motlåginkomsttagare, barnfamiljer och pensionärer än mot dem som har storainkomster. Den motverkar således den utjämnande effekt som den statliga inkomstskattenskall ge. kommunisterna har lagt framförslag i om ett slopande av matmomsen, men de borgerliga partiernaoch socialdemokraterna har då gjort gemensam sak - de har röstat eniot våraförslag. Nar nu socialdemokraterna vill höja momsen, är det därför naturligtatf kommunisterna säger nej. Vi har i vär motion föreslagit att en differentierad momsinförs fr. o. m. . Detta har skatteutskottet avfärdat på någrafå rader. Men jag tror. att det finns anledning att litet närmaregä in pä begreppet differentierad moms och se vad def kan innebära i fråga omalternativ till det nuvarande förhållandet. Vpk menaratt en differentiering innebär att vi skulle kunna sänka Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. momsen påden nödvändiga maten, hälla den oförändrad på andra nödvändiga varor samt höjaden på varor som inte är oumbärliga - dvs. en ökning när det gäller det som mankan beteckna som lyxvaror eller icke nödvändiga varor. På defta sätt skullematpriserna kunna sänkas och pä sikt bli helt momsbefriade. Def här förslaget betecknar utskottet som omöjligt avskattetekniska och statsfinansiella orsaker. Detta synsätt är något märkligt,därför aft en differenfiering ju infe behöver innebära minskade statsinkomsterutan tvärtom kan innebära ökade inkomster. Men synsättet är också märkligt, omman beaktar det faktum att detta sysfem är genomfört i många andra länder. Låtmig här anföra några exempel. Av elva europeiska länder som har moms har åttadifferentierad moms, och i de länderna är det genomgående en lägre skaftesatsför maten. I vissa fall har man t. o. m. ingen matmoms över huvud taget. , som införde sin mervärdeskatt redan på1950-talef. n. en skaft på på normalvaror, 33 1/på lyxvaroroch på viss nödvändig mat. För är skattesatsen för normalvaror, pålyxvaror och på livsmedel. Liknande förhållanden råder i . För och gäller att livsmedelär helt momsbefriade. De länder som tydligen inte skulle klara att införa ensådan ordning skulle alltså vara de tre övriga länderna , ochDanmark. Man måste ställa sig frågan; Varför? Med en differenfierad moms skulle hela vallöftespakefetkunna finanseras, som man sänker och slopar momsen på mat.Detta är naturligtvis helt beroende av hur mycket man vill höja momsen förlyxvaror och andra umbärliga varor. Låt mig här visa på några exempel. En momshöjning på alla varor utomlivsmedel skulle ge en sänkning av nuvarande momssats med en procentenhet påalla livsmedel utom sprit och tobak. Alltså: I stället för att höja skulle man kunna sänka den med en. Låt oss gå ett steg längre och även ta hänsyn tillregeringens förslag på 230 milj. kr. i livsmedelssubventioner och def ökadestödet till flerbarnsfamiljer, som beräknas kosta 250 milj. kr. Räknar vi in att detta inte behöver genomföras om vi istället för att höja momsen på nödvändighetsvaror sänker densamma, kan vi meden momshöjning på på alla varor utom Uvsmedel och kläder-vilket också framför allt är en nödvändighetsvara - i stället sänka momsen pådessa varor med en procentenhet. Med defta förslag skulle alltså momssatsen förnödvändighetsvarorna - med samma totala uttag för momsen som regeringen nuföreslår - ligga under den av regeringen föreslagna. Med endifferenfiering av momsen efter den modell som jag här föredragit skulle momsenbli mindre orättvis. Vpk harföreslagit regeringen att den skulle tillsätta en snabbutredning för atf fåfram ett förslag om en differentierad moms till . Det anser vi varafullt möjligt. Under fiden fram fill den tidpunkten skulle enligt vårt förslagsubventionerna på ett utvidgat bassortiment av livsmedel höjas så aft summanmotsvarar effekten av momshöjningen inom livsmedelssektorn. Defta skulleförutsätta ytterligare omkring 500 milj. kr. tilllivsmedelssubventioner utöver det regeringen föreslagit. Då skulle prisernasänkas på viktiga livsmedel. Tyvärr ville regeringen inte ta denna möjlighet att få enför konsumenterna acceptabel lösning på momsstriden, och def tycker jag ärbeklagansvärt. Men det är inte bara konsumenterna som anser att matmomsenbör bort. Även livsmedelshandlarna och deras förbund kräver en översyn fördifferenfiering. De har både en enkätundersökning och en flerårig diskussioninom organisationen som stöd för detta. Jag har fidigare sagt aft vpk är överens med regeringen omaft de här lotterna skall finansieras, och vi har därför också angettalternativa finansieringar enligt följande: En ytterligare skärpning av skattenpå stora arv, gåvor och förmögenheter. Detta skulle ge ca 300 milj. kr. Slopande av aktie- ochskattefondssparande. Defta har både vpk och socialdemokraterna lovat ivalrörelsen. nöjer sig socialdemokraterna med att gå knappt halvvägs. Etffotalf slopande skulle ge ca 800 milj. kr. Vpk vill slopa avdragsrätfen vidrepresentation. Defta har utskottet sagt aft man infe är främmande för, men manvill ändå infe fa beslut om detta. Om man genomförde det, skulle détemellerfid tillföra statskassan ytterligare ca 500 milj. kr. Def är enligt vårmening stötande att företag och vissa enskilda skall kunna bjuda sig själva ochandra på krogen och låta övriga skattebetalare betala minst halva notan. Visäger: Bjud gärna på krogen och köp julklappar och andra gåvor, men betala detsjälva och överlåt inte defta på andra. Införande av en särskild skatt päutlandsinvesteringar. Det skulle ge ca 550 milj. kr. hartidigare mera ingående redovisat def förslaget, och jag behöver därför inte gånärmare in på det. Ändring av skatteskalorna, vilketskulle medföra lättnader för låg- och mellaninkomstgrupperna och geett överskott på ca . Dessa förslag rikfar sig mot dem som har något aft avståifrån och gynnar - i motsats till en momshöjning - de sämre ställda grupperna. Regeringen och socialdemokraterna i riksdagenhar villkoraf de fyra vallöftena till momshöjningen, dvs. aft om man infe fårigenom förslaget om en höjning av momsen blir def ingetfullföljande av löftena. Metoden atf på detta sätt öronmärka skattemedel ärunik och har tidigare vid fiera olika tillfällen avvisats av . Men i ärlighetens namn skall sägas att man inte tänkerfinansiera alla fyra löftena med momspengarna. De skall inte fill någon delanvändas för aft finansiera def ökade stödet fill arbetslöshetskassorna. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 4 prolokoU 1982/83:50-51 Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. med enhöjd arbetsgivaravgift. Ändå vägrar socialdemokraterna aft ge de arbetslösadetta stöd, om de inte får igenom momshöjningen. Jag vill påstå att detta är pågränsen fill politisk ohederlighet. Jag har inte hört en enda socialdemokratsäga något annat än aft det är med momsen man skall betala de fyra vallöftena.Sanningen är en annan. För förslaget om en höjning av arbetsgivaravgiften finnsdessutom en mycket klar majoritet i . kommunisterna står för en politik somsyftar fill att slå vakt om folkflertalets intresse, om arbetarnas, de lägretjänstemännens och pensionärernas levnadsbetingelser. Det är därför vi går emotförslaget om momshöjningen och föreslår en rättvis skaftepolitik. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 32ERIK (); 1 proposifionen nr 55 föreslår regeringen attvissa av de åtstramningsåtgärder som den borgerliga regeringen beslutat om ochsom antagits av skall återföras till den tidigare nivån. Def gällerde försämrade villkoren för de sjuka, för de arbetslösa, för pensionärerna ochför barnomsorgen. I samma proposition föreslås att de kostnader som ärförknippade med återställandet fill huvuddelen skall betalas med en höjning avmervärdeskatten med , räknat i konsumtionsledef. Regeringen anser således atf budgetsaldot inte kan fåförsämras med de det här rör sig om. socialdemokratiska majoritet delarberörda fackutskotts uppfattning atf def är de svaga grupperna som behöverskyddas, speciellt i hårda fider, och aft def behövs en politik som utjämnarskillnaderna mellan dem som har arbete och dem som är arbetslösa, mellan demsom är sjuka och dem som är arbetsföra osv. Kort sagt är det här fråga omsolidaritet mellan grupper. Mervärdeskatten kan användas som ufjämningspolitisktmedel, om dess avkastning går till utsatta grupper och om speciellt svagagrupper får särskild kompensation. Skatfeufskottef hälsar därför medtillfredsställelse att barnbidragen höjs och aft vissa matsubventionertillkommer, som far bort hela momshöjningen på baslivsmedlen. Gentemot den borgerliga reservationens motiveringar föravslag på propositionen finns ju inget annat att säga än atf vi här hartämligen oförenliga ideologier. De borgerliga parfierna vill ha en minskadoffentlig sektor och en minskad omfördelning bland samhällets grupper. Def ärbara att konstatera att det är så. 1 de här aktuella fallen tar sig dettauttryck i att de arbetslösa skall kompenseras mindre för sitt inkomstbortfall,att de sjuka får klara utan ersättning liksom att det blirminskade förmåner fill pensionärer och till barnomsorgen. Har man den åsikten,och det har de borgerliga, finns def heller inte något behov av att ta in någrafler skattepengar från de människor som inte drabbas av det jag har räknat upp. Det är denna principiella syn som skiljer oss åt, infeskatternas höjd eller tekniska konstrukfion. De borgerliga har ju tidigare, förbara , haft samma höjd på skattesatsen. Det var närmastmanipulationer för att förhindra avtalsmässiga lönehöjningar som gjorde att mansänkte skaften till dess nuvarande nivå, även om försöker geen annan förklaring till def. kommunisternas motionskrav är motiverade påannat sätt än de borgerligas. Man anser att de sociala delarna i propositionenmåste uppfyllas, dvs. förmånsnivåerna skall återställas. Man anser också attbudgetunderskotten inte får ökas genom att man avstår frånskaffekompen-sationer. Även om vpk inte uppnår full täckning, är man dockberedd att gå en bit på vägen. Men kommunisterna är inte bereddaatf använda mervärdeskatten för att öka statens inkomster utan föreslår vissaalternafiva inkomstkällor. Utskoffef har prövat de vägar som anvisas av vpk,men har funnit att de knappast är framkomliga. Skälen härför har angivits iutskottets betänkande, men jag vill också här i kammaren litet närmare utvecklapunkt för punkt vad det rör sig om. Utskottet anser sålunda atf den ytterligare ökning som vpkföreslår av förmögenhets-, arvs- och gåvoskatterna inte är så obetydlig som manvill göra gällande. Med västerländska mått mätt är den i stället rätt avsevärdi de enskilda fallen, även om den inte ger särskilt mycket pengar - 300 milj.kr. - i stafsfinansiella sammanhang. Man kan infe gå hur högt som helst medförmögenhetsskatterna. Enligt min åsikt är def vikfigare aft bestämmavärderingsgrunderna än aft höja skattesatserna, för är förmögenhetsskattenorättvis när det gäller från vem man tar ut förmögenhetsskatt. Vissa gruppermed stora förmögenhefer undgår helt enkelt förmögenhetsskatten, medan de somhar satt in och sparar sina pengar på bank drabbas av den. Det finns alltsåstörre anledning aft utreda förmögenhetsskattens värderings-grund än att barahelt mekaniskt öka procentsatsen. Utskottet anser också aft den skattereform som med stormöda har arbetats fram, och som har godtagits av av ledamöter,inte utan vidare kan ändras på väsentliga punkter som kommunisternavill. Den ligger f. ö. också till grund för de avtalskrav som framförts avarbetstagarorganisationerna. Det finns både sakliga och polifiska skäl somtalar emot aft ge sig in och röra i just den här delen avinkomstskatterna. Utskoffsmajoriteten är visserligen positivt inställd fillförslaget om att slopa det s. k. aktie- och skattefondssparandet, men man ärsamtidigt medveten om atf något annat system behöver tillskapas för att gynnasparandet på etf neutralt sätt. Man behöver skapa etf visst inflafionsskyddsom, med tanke på den inflation vi har , skyddar småspararna från denstarka inflationen. Ett sådant nytt system kommer atf kosta mycket pengar,varför budgetsaldot inte på långa vägar kommer att bli det som vpk har tänktsig. Något alternativt sätt är f. ö, infe klart fill . Skatt på utlandsinvesteringar är en diskutabel åtgärd.Dels leder den lätt till motåtgärder från andra länder, dels leder också en deluflandsinveste- Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. ringarfill ökad sysselsättning i , och det kan också leda till envalutainförsel fill , För vår del anser vi atf vi bör ha en effektivvalufareglering, som förhindrar utlandsinvesteringar, om de inte ger ettväsentligt tillskott till , Kan man få en sådan valufareglering blir definga pengar, enligt def förslag som vpk har lagt fram. Förslaget om att vägra avdrag för representafion förföretagen har ofta diskuterats i skaffeutskoffet. Skäl kan åberopas både föroch emot. Skäl för ett slopande kan vara att det rör sig om en lyxkonsumtion,som egentligen är en privat levnadsomkostnad. Men det kan också anföras attrepresentationen i dagens affärsmässiga sysfem ingår som en rätt vanligomkostnad i många företag. Vi vill infe utan vidare avvisa det förslag somkommunisterna har lagt fram, men man måste ha klart för sig atf ettsådant beslut inte får effekter på budgeferi förrän efter mycket lång fid.Pengar torde inte komma in den vägen förrän eller i början av1985, Utskottet har alltid varit kallsinnigt till kravet på endifferentierad moms eller att momsen skulle avskaffas på vissa varugrupper,exempelvis mat. Skälen härfill har varit dels stafsfinansiella problem delskontrollsvårigheterna. Ju fler skattesatser vi får, desto svårare är det attkontrollera aft rätt skattesats betalas. Om man statsfinansiellt skulle ha rådatf avstå , skulle def ur alla synpunkter vara bättre atfsubventionera baslivsmedlen med den summan än att befria dessa varor från moms.Inför man differentierad moms riskerar man nämligen alltid atf varorna intekommer att hamna i rätt skafteklass. Man kommer därmed att få ett ganska stortskattebortfall. Bortser man från risken för fusk är def givetvis möjligt attgöra en omfördelning av momsen. En s, k, lyxskaft på helt umbärliga varor ger infesärskilt stora pengar och skapar dessutom stora gränsdragningsproblem. Men mankan naturligtvis av psykologiska skäl genomföra den. Men mänga varor - bådeumbärliga och oumbärliga - kommer därmed atf få en mycket höjd skaft för atfdet skall bli möjligt atf sänka skaften på livsmedel mycket kraftigt. Jag villinte påstå att def är helt omöjligt atf göra detta, men man skall infe bortsefrån atf fuskrisken är avsevärd, åberopar ett flertal som hardifferentierad moms. Men jag är inte säker på vad dessa länders skatteexpertissvarar om man frågar huruvida skaften fungerar bra eller inte. Jag är intesäker på att man får svaret atf den fungerar. Den differentierade momsen idessa länder finns kanske snarare av polifiska skäl, medan man måhända avskattetekniska skäl inte vill ha den. Vi yrkar alltså avslag på vpk;s förslag tillprincipbeslut om differentierad moms. Däremot har inte skatteutskotfet något emot atf manförutsättningslöst utreder de olika konsekvenserna av en differenfierad skatt.Men skatfeufskottef vill inte vara med om atf fatta etf principbeslututan att veta dess konsekvenser. Så till slut några ord om uppställningen av det aktuellabetänkandet från skafteufskoftef.