prot · G60926 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill påpeka att det jag sade om den nedåtgående skruvsom har uppkommit i samband med att mycket av service inom offentliga sektornsker i "egenregi" i stället för genom entreprenadföretag har letttill att småföretag har slagits ut och att både enskilda personer och företagdärigenom fått svårare att köpa tjänster. Def har totalt sett lett till ensämre service i . Jag vill också upprepa vad jag sade om attden etableringskontroll som socialdemokraterna föreslagit syftar till enlokalisering av företag utanför . Det framgår av arbetsmarknadsutskottefsbetänkande /82:23. Defta är förslag som direkt motverkar de åtgärder somföreslås i näringslivsprogrammet . AnL 29 (): Jag vill tacka för de kompletterande svaren som jag harfått på mina frågor från arbetsmarknadsministern. Jag är naturligtvis glad ochtillfredsställd över att vi har fått deltagande i den härinterpellationsdebatten också från andra parfier. När det gäller inlägg, speciellt hennesförra där hon konstaterade aft det väsentligaste är att man ger företagenlivsluft, kan man konstatera att def med hjälp av de borgerliga regeringarnahar varit möjligt aft ge företagen i livsluff . Ser man på utvecklingen fram till , dvs. enperiod som de borgerliga partierna i huvudsak har haft ansvaret för, är detunder denna fid som den anmärkningsvärda ökningen av arbetslöshetssiffrorna harinträffat. Mot den bakgrunden förefaller resonemang något ihåligt. Det kanske beror på fidsfaktorn m.m. att vi inte har fåtten något mer fördjupad diskussion om orsakerna fill Stockholmsregionensstagnation och i vissa avseenden tillbakagång, framför allt när def gällerindustrisysselsättningen. Detta anser jag vara beklagligt. Jag tror det ärnödvändigt att vi ägnar mer krafter åt den typen av diskussioner änatt i alltför stor utsträckning arbeta med paroller som , på grund avden ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av näringslivet i allmänhet, istort sett är ett passerat stadium. Jag tackar än en gång för de kompletterande svaren och fören trevlig debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:37 om bostadsbyggandet AnL 30 Bostadsministern : har frågat mig om jag medskattemedel kommer att sfimulera till ett ökat bostadsbyggande trots attantalet outhyrda lägenheter uppgår till 50 000. Bostadsmarknaden uppvisar en splittrad bild. Påvissa orter finns det risk för eller har redan uppstått bostadsbrist. På andraär i stället ett överskott av bostäder det dominerande problemet för såvälfasfighetsägare som kommuner. På de flesta orter är bostadsmarknaden relativtbalanserad. I alla orter behöver dock i ett längre perspektiv insatser görasför att anpassa bosfadsutbudet fill konsumenternas behov. Regeringen har i den proposition om ekonomisk-polifiskaåtgärder som överlämnades till lagt fram vissaförslag som syftar till att motverka en fortsatt nedgång avnybyggnadsverksamheten och också förslag som skall leda till att ombyggnads-,underhålls- och energisparverksamheten ökar. Jag vill framhålla att jag anser att vi bör utnyttja denkapacitet som finns ledig i byggsektorn till aft göra sådana investeringar somär långsiktigt nödvändiga, sett ur ett bostadspolitiskt och etf samhällsekonomisktperspektiv. Med hänsyn till den splittrade bild som bostadsmarknaden uppvisarmåste vi dock arbeta med selektiva åtgärder, anpassade till förhållandena inomde oHka lokala bostadsmarknaderna. De förslag som regeringen harpresenterat för har utformats i syfte aft tillgodose detta krav. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL31 ROLFDAHLBERG (m): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret. Omständigheter som varken bostadsministern eller jagkunnat råda över har gjort aft detta svar har dröjt så länge så aft det t. o.m. kom senare än den proposition som bostadsminisfern nu hänvisar till isvaret. kommer viatt få diskutera närmare i kammaren efter sedvanlig utskottsbehandling. Mendet kan finnas anledning, tycker jag, att ändå något beröra just en liten delav den problemafik som tas upp i den stora propositionen; nämligen det faktumsom jag pekat pä; att vi har ett större antal outhyrda lägenheter än vinågonsin tidigare haft efter kriget. Vad vill då bostadsministern göra för att komma till rättamed det problemet? Här föreslår han att vi skall införa temporära hyresrabatteri nya hus och en hyresförlusfgaranfi. Det tycks mig, och säkert många andra,vara bakvända världen att så att säga locka fram ett nybyggande, när man redanhar en balans eller ett stort överskott i ett område. Resultatet blirnaturligtvis att man skjuter problemen ytterligare framåt, sedan mankanske har lockat ungdomar eller andra aft hyra lägenheter i de nybyggda husentill en subventionerad hyra. Och därefter sker en snabb avtrappning av hyresrabatterna.Tror verkligen att hyresgästerna kommer att ha störremöjligheter att betala hyran 1985-1986, när denna avtrappning avhyresrabatterna kommer till stånd? Självfallet är det infe så. Resultatet blir naturligtvisatt andelen outhyrda lägenheter ökar ännu mera, och bekymren för deallmännyttiga företagen, som i första hand är drabbade, kommer att bli ännustörre. Jag tycker att det är mycket oroande att regeringen intehar försökt att angripa de problem som jag har berört i min fråga. Regeringenser tydligen enbart till sysselsättningsaspekten, att till varje pris ha såmånga som möjligt inom byggnadssektorn .sysselsatta. Vad det då blir fråga omär alltså införande av någon form av lagerstöd för bostäder, vilket ju är någothelt nytt och tokigt. Om har läst proposifionen,vilket jag utgår från, har han också kunnat konstatera att avsikten infe är attuppmuntra ett bostadsbyggande pä orter där behovet redan är täckt. De s. k. överskottsorterna riskerar att bli helt utanhyresrabatter. För den större andelen av orterna där balans föreligger ärrabatten sänkt till hälften, och den maximala rabatten utgår på orter där deffinns underskott av bostäder i förhållande till behovet. Det har alltså intevarit avsikten att stimulera byggande på orter där antalet lediga lägenheterredan är stort. Jag vill också påpeka att denna hyresrabatt kan förekomma i tvåfall, dels för nybyggnafion, dels för ombyggnad. Hyresrabatten för ombyggnaderkan ha stor betydelse för att vi i någon mån skall komma till rätta med antaletlediga lägenheter. undrar om jag tror aft def finns störremöjligheter att betala hyrorna 1985 och 1986 än 1983. Jag hoppas det men vetingenting säkert om def. Men vad jag alldeles säkert vet är att de hus somuppförs 1988 sannolikt kostar betydligt mer än de som uppförs 1983. Densuccessiva avtrappningen av hyresrabatten innebär att man 1988 får betala fulltut för den byggnadskostnad som förelåg 1983. Därmed bör de bostäderna te sigskäligen billiga i förhållande fill dem som uppförs 1988. Jag har i etf särskilt avsnitt ipropositionen redovisat hur vi tänker oss att åtminstone i någon mån komma fillrätta med antalet lediga lägenheter. Jag tror att det för både byggindustrins ochbyggmaterielindustrins skull är viktigt att vi upprätthåller storleken påbyggsektorn. Och jag är alldeles övertygad om att om vi skall kunna vända påutvecklingen och få fart på landet igen måste vi se fill att byggsektorn inteblir en flaskhals. AnL 33 (): Jag har studerat propositionen mycket noga.Som säger är det visserligen fråga om en nedtrappning i dekommuner där bosfadsläget är i balans eller där man har överskott pålägenheter. Men fortfarande ger man även i de kommunerna möjlighet fillstimulans för ett ytterUgare ökat byggande utöver det planerade. Dessutom ärbostadsministern generös och säger, att om någon kommun ramlar ur systemet,kan man tänka sig att göra en speciell prövning av ett sådant ärende. direktör har i ett uttalande fill medlemsföretagenvarnat för ett ökat bostadsbyggande. Han känner tiU vilken svår situationSABQ-företagen befinner sig i. Jag tycker det hade varit mycket bättre ombostadsministern hade vidtagit en rad andra åtgärder som inte hade kostatstatskassan några pengar men som hade kunnat öka byggandet på ett naturligtsätt: förenklat lånebestämmelserna, rensat ut ur bostadsbyråkrafin när detgäller normer, råd och anvisningar, infört ägarlägenheter, stimulerat till ettökat antal bostadsrätter, infört individuell mätning av vatten, värme och el.Sådana åtgärder sänker direkt boendekostnaden. Då kan man naturligtvis få framett ökat behov och ett ökat byggande. AnL 34Bostadsminisfern HANS : Det är väl ändå för mycket begärt, RolfDahlberg, att jag skulle introducera moderat bostadspolitik med dess frånfördelningspolitisk synpunkt så orättvisa konsekvenser. När det gäller frågan om det ökade bostadsbyggandet ärsituationen den att behovet är större än efterfrågan. Bosfadsstyrelsens petitavisar att om vi skall kunna tillgodose behovet, framför allt hos ungdomar som behöver en bostad men har svårt att få den, måste vi skapa viss balansmellan efterfrågan och behov. Det som hindrar bostadsbyggandet är delsatt hyreskostnaderna i nyproduktionen är sä höga, dels att de som skall byggaär rädda för aft stå med tomma lägenheter. För att bringa ned kostnaderna förde nya bostäderna inför vi en hyresrabatt. För aft undanröja hindret förkommunerna och de allmännyttiga företagen att sätta i gång byggandet inför vien treårig uthyrningsgaranfi. Jag tror att det finns goda skäl för de åtgärderna. Hyresrabatten är dessutom fakfiskt ett erbjudande. Viålägger inte någon att utnyttja det. De som sitter i kommunledningarna och i deallmännyttiga bostadsföretagen har säkerligen tillräckligt gott omdöme för att utan pekpinnarfrån oss avgöra när de bör använda sig av erbjudandet eller infe. AnL 35 (): Självfallet är def för mycket begärt att HansGustafsson som bostadsminister skall ha accepterat hela detmoderata bostadsprogrammet, men jag tänkte att ändå något av det goda som finnsi detta borde ha kunnat avspegla sig i de förslag som bostadsminisfern lagtfram. På de områden som jag angivit kan ju bostadsministern inte rimligen hanågot emot att förbättringar görs. Vad sedan beträffar tanken att man på konsfiad väg skalllocka ungdomar att fa en lägenhet, genom att erbjuda den till reducerat prisunder , vill jag säga att det kommer att göra villervallan ännu värrenär de sedan upptäcker att de snart skall betala hela hyran. Med tanke päutvecklingen med sjunkande reallöner är, som jag ser det, förutsättningarnainte speciellt goda för att nå resultat med en sådan polifik. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. AnL 36 Bostadsministern : Jag vill bara säga att det är klart att jagpå en månad inte har kunnat sätta mig in i alla detaljer, men jag har under dengångna månaden ändå kommit underfund med att bostadspolifik varvärre än vad jag trodde. Efter ytterligare någon tid kanske jagblir på det klara med att den är helt omöjlig. När det sedan gäller frågan om ungdomarna är def i dagutomordentligt svårt för dessa, med de löner som de har, att efterfråga ennyuppförd bostad, om de måste betala hela kostnaden för denna. Det är rimligtatt vi hjälper ungdomarna att få en bostad, och det är nu fråga om ett försökaft åstadkomma defta. Jag skall gärna medge aft def hade varit bra, omsamhällsekonomin hade fillåtit oss att gå ett stycke längre. Den nu gjordaavvägningen har tillkommit med hänsyn till de förutsättningar som föreligger. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på interpellation 1982/83:8 och fråga 1982/83:66 om åtgärder mothyreshöjningar, m. m. AnL 37Bostadsminisfern HANS : har ställt följande frågor fill mig: Är regeringennu beredd att överväga eller föreslå att det allmänna prisstoppet utvidgas tillatt omfatta även hyrorna? Kommerregeringen att inför årsskiftet 1982-1983 föreslå någon form av riktat statligtstöd till de allmännyttiga bostadsföretagen i syfte aft förhindra nya hyreshöjningari befinfiiga hyreshus? När avserregeringen att komma med förslag om aft återinföra någon Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. form avunderhålls- och hyresförlustlån till allmännytfiga bostadsföretag? Har regeringenför avsikt att lägga fram förslag om att undanta allmännyttans bostadslån frånårliga och/eller extra upptrappningar av räntenivån? Tänkerregeringen föreslå några förändringar av gällande bostadsbidrag i syfte attförbättra dessa och ge flera hushåll möjlighet till bidrag? Vilka åtgärdertänker regeringen vidta för att stoppa eller kraffigt begränsakostnadsökningarna för framför allt de allmännyttiga bostadsföretagensnyproduktion? BoFinnkvist har ställt följande fråga till mig: Avser regeringen att vidta åtgärder för ekonomiskt stödtill kommuner och allmännyttiga bostadsföretag vad avser outhyrda lägenheteroch ombyggnad av äldre bostadslägenheter i krislän som ? Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. På ToreClaesons första fråga är mitt svar nej. De tvåföljande frågorna vill jag besvara i etf sammanhang. Jag har i min anmälan till den proposition omekonomisk-politiska åtgärder som överlämnades till (prop.1982/83:50 bil. 5) redogjort för aft underhållslån kommer att kunna erhållas påkapitalmarknaden . En kreditvolym på inemot 900 milj. kr. kommeratt stå fill förfogande för utlåning fill alla statligt belånade hyreshus somhar färdigställts . Lånen skall amorteras på 15 årenligt annuitetsprincipen. Marknadsränta skall gälla för lånen. Deallmännyttiga "bostadsföretagen skall enligt regeringens förslag kunna fåräntebidrag för dessa lån. av lånetiden skall dengaranterade räntan vara . Den skall därefter trappas upp med 0,5procentenheter . Vidare har regeringen i den nyssnämnda proposifionenföreslagit att stafiiga garanfier skall lämnas för hyresförluster i vissanybyggda hyres- och bosfadsrättshus under fre år från det att lägenheterna blirinflyttningsklara. Garantierna skall gälla sådana lägenheter som börjar byggasi slutet av innevarande år och och som omfattas avregeringens förslag om hyresrabatter. Garantierna har föreslagits fä formen avlån som skall vara ränte- och amorteringsfria . Möjligheter börfinnas att medge fortsatt ränte- och amorferingsfrihet eller att efterge helalånet. Vad gäller problemet med outhyrda lägenheter ibostadsbeståndet, som har tagits upp av både och Bo Finnkvist,vill jag redovisa att regeringen i samma proposition har lagt fram förslag tillåtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. För aftunderlätta att outhyrda lägenheter utnyttjas och byggs om fill lokaler skallsärskilda låneregler införas. Bostadslånet och räntebidraget skall få behållasnär lägenheterna utnyttjas för andra ändamål. Vidare skall ett särskiltstatligt lån kunna lämnas när lägenheter byggs om också till annat änboendeservicelokaler, t. ex. kontor och verksfäder. Till bostadsföretag somhar haft ett stort antal outhyrda lägenheter under lång fid skall ett specielltstöd kunna lämnas. Eftersomsvårigheterna med outhyrda lägenheter främst har drabbat allmännytfigabostadsföretag, blir def också de som i första hand kommer aft dra nytta av deåtgärder som regeringen har föreslagit. På fjärde fråga vill jag svara att jag hargjort den bedömningen åtf underhållslån med den utformning som jag nyssredogjorde för nii är att föredra framför att ändra de regler för extraupptrappningar av de garanterade räntorna som beslutade (prop. 1981/82:124 bil. 1, CU26, rskr 350). Vad gäller frågan om bostadsbidragen vill jag sägaföljande. beslöt (prop. 1981/82:124 bil. 1, CU 26, rskr 350)om en viss real ökning av bostadsbidragen. Någon ytterligare höjning avserregeringen inte aft föreslå för . Jag vill dock erinra om att regeringennyligen har föreslagit (prop. 1982/83:55 bil. 1) en höjning såväl avde allmänna barnbidragen som av fierbarnstilläggen. Till frågan ombostadsbidragen för återkommer jag vid min anmälan fill nästa årsbudgetproposition. Som svar på sista fråga ber jag att fåhänvisa till det förslag om statsbidrag till fillfälliga hyresrabatter för ny-och ombyggda lägenheter som regeringen har presenterat för (prop. 1982/83:50 bil. Statsbidrag skall lämnas med maximalt /m'.Statens utgifter för bidragen är beräknade till totalt 1,2 miljarder kronor.Vid min anmälan till denna proposition underströk jag att det är nödvändigt attkostnadskontrollen skärps i långivningen, så aft infe hyresrabatterna medfören allmän höjning av kostnads- och prisnivån i bostadsbyggandet. Jag nämndeockså att jag avser aft föreslå regeringen vissa åtgärder i detta syfte. AnL 38 (vpk): Jag tackar bostadsminisfern för svaret på mininterpellation, ett i många stycken positivt och ganska utförligt svar. Jagskall försöka aft här göra en värdering av def. Ett ökat stöd till hyresgästerna, stopp förhyreshöjningarna och rättvisa i boendet är vad hundratusentals hyresgästerhoppas på och förväntar sig av den nya regeringen och riksdagsmajoriteten. Bädesocialdemokrater och kommunister gick till val på en annan bostadspolitik änden som borgarna bedrivit. Olika löften och utfästelser gavs om bl. a. ökatbostadsbyggande och ökat ekonomiskt stöd till nyproduktion, underhåll ochallmännyttiga bostadsföretag för att kraftigt begränsa hyreshöjningarna ellerstoppa dem. I regeringsdeklarafionen talas def om en beslufsam kampmot inflafionen och att man skall dämpa kostnadsutvecklingen och motverkaspekulationsekonomin. För att begränsa prisökningarna i samband meddevalveringen infördes etf allmänt prisstopp. Detta borde, enligt vpk:s mening,utvidgas till att omfatta även hyrorna och gälla i avvaktan på andrabostadspolitiska åtgärder. Ett hyresstopp är motiverat bl. a. mot bakgrund avatt hyrorna har ökat snabbare än inflationen, att bostadsbidragens realvärdehar försämrats och att antalet hushåll med bostadsbidrag har halverats sedan år1975. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Regeringens beslut om en 16-procentig devalvering kom -som jag också sagt i interpellationen - som en kalldusch för de svenskalönarbetarna. av successiva reallönesänkningar försämras i ettslag det ekonomiska läget för de arbetande. Nya stora hyreshöjningskrav på upptill . för en trerumslägenhef hotar att ännu mer urholkalevnadsstandarden. Devalveringens effekter i form av bl. a. högreboendekostnader ger nu ökad tyngd åt kraven om att stoppa hyresutvecklingen ochpressa ned hyrorna. I årets valrörelse talades frän socialdemokratiskt håll omatt den ekonomiska rättvisan inom boendet skall förbättras och att ettrimligare förhållande mellan löner, boendekostnader och priser i övrigt skallåstadkommas. Av svar på frågor från bl. a. hyresgäströrelsen framgick att ensocialdemokratisk regering skulle vara beredd att anslå mellan 700 och 800milj. för att stoppa den hitfillsvarande hyresutvecklingen i både det äldrebostadsbeståndet och nyproduktionen. Vpk var och är överens med socialdemokraterna om detta ochmenar att det allra viktigaste nu är att så fort som möjligt fatta beslut ochvidta åtgärder som innebär att mera och billigare pengar ställs till förfogandegenom riktat stöd i olika former till de allmännytfiga bostadsföretagen. Föratt åstadkomma socialt acceptabla hyror måste en omfördelning ske avsamhällets bostadsstöd, från ägar- till hyressektorn. En omfördelning av samhällets bostadsstöd genom att minskade mest gynnade villaägarnas skattesubventioner med bara en fjärdedel gerfillräckligt utrymme för stora hyressänkningar. Det skulle då främst drabbarika villaägare med höga inkomster, förmögenheter och stora ränteavdrag, dvs.den del av villaägarna som beräknas utgöra mindre än en fjärdedel mentillgodogör sig mer än tre fjärdedelar av villaägarsektorns skattesubventioner. Under 1970-falet har det förts en bostadspolitik som intehar tagit tillräcklig hänsyn tiU vikten av att uppnå ekonomisk likställighetmellan olika upplåfelseformer. Därför har de bostadspolitiska effekterna viabeskattningen fortsatt att växa i en riktning som betytt ökade orättvisor. Dethar som bekant inneburit att de största inkomsttagarna får de störstaskaftesänkningarna. Genom inflationen har de stora låntagarna och de med ägdahus gynnats, och orättvisorna på bostadsområdet har blivit större. Den bostadspoUtik som måste föras får inte längre - somvarit fallet under både socialdemokratiska och borgerliga regeringar under1970- och 1980-falet - utgå från som något självklart att ägande ochförvaltande av bostadsfastigheter allfid skall bära sig och gå med vinst.Sådana tankegångar är enligt min mening inte förenliga med en rikfigbostadspolitisk målsättning. I regeringens framlagda proposifion1982/83:50 kan man tyvärr utläsa en tveksamhet om detta, då man exempelvisanför att syftet med införande av en hyreshusavgiff infe är aft försämraresultatet av fastighetsförvaltningen utan att balansera en väntad allmänhyreshöjning! Bakgrunden till min interpellafion har meddefta och med inferpellationstexten i övrigt redovisats. Hyresgästerna får allt större Det blir allt svårare att klara hyran. Bostadsföretagensfordringar på obetalda hyror ökar allt hastigare liksom antalet begärdavräkningar på grund av utebliven hyresbefalning. En allt större del avsocialkostnaderna går till att klara det som närmast kan betecknas somhyresutplundring. Även familjer med förhållandevis goda inkomster hamnar i enmycket besvärlig ekonomisk situafion. Hyran fortsätter att ta en allt störredel av lönen, och den utvecklingen kan enligt min mening inte få fortsätta. Omkring 600 000 hushåll hos allmännyttan och ca 400 000hos privata hyresvärdar berörs direkt eller indirekt av de hyresförhandlingarsom pågår. Hyreshöjningskraven ligger i allmänhet på . perkvadratmeter och år eller . för en trerummare på75 m-. Det finns både lägre - ca . - och högre - ca . -höjningskrav,men i genomsnitt rör sig kraven troligen om ca . per kvadratmeter elleröver . Ett borttagande av enbart extraupptrappningen av dengaranterade räntan skulle minska kraven med . per m eller över 30 kr.per månad. Underhållslånens återinförande kan minska höjningarna medupp till . per m eller . Hyresförlusflån kan för vissa bostadsföretags hyresgästerockså betyda minskade krav på . Tillsammans kan de här fre åtgärderna minska hyreskravenför med . per m- eller med . Det som blir kvar av höjningskraven efter hårda förhandlingar ochprutningar torde i genomsnitt bli . per m eller . permånad för normallägenhefen. För att klara hyreshöjningskrav av den storleksordningenbehövs etf särskilt statligt stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen omuppskattningsvis 750-800 milj. kr. Sådant stöd kan t. ex. ges i form av ränte-och amorteringsfria lån av en storleksordning som svarar mot hyreshöjningsbehovetefter slutförda förhandlingar. Jag har närmare uppehållit mig vid dessa problemi min interpellafion. Jag skall därför infe upprepa mina synpunkter här. Av interpellationssvaret och regeringens förslag iproposition 50 att döma förefaller det som att ett stöd till hyresgästerna för1983 kommer att bli synnerligen begränsat. Underhållslån kommer att kunna erhållas . Det ärinfe några statliga lån i fidigare utformning utan lån som skall få tas upp påkapitalmarknaden till s. k. marknadsränta men med särskilda räntebidrag för deallmännyttiga bostadsföretagen - och det är bra. Defta kan betyda enbegränsning av hyreskraven med, högt räknat, . Vidare föreslås ett särskilt stöd - etf slagshyresförlustlån - för ombyggnad av outhyrda lägenheter och till företag som enlängre tid haft problem med outhyrda lägenheter. För de företag det gällerbetyder det att kraven gentemot hyresgästerna minskas med . eller något merper m-. 4 protokoll 1982/83:26-30 Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Förslagen i proposition 50 om temporära hyresrabatter ochhyresförlust-garanfi gäller som bekant för ombyggnad och nybyggnad och påverkarinfe hyrorna . Dessutom sägs i förslaget om hyresrabatter att deinte skall få påverka bruksvärdeshyrorna utan skall räknas bort då det gällers.