prot · G609154 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag ber, herr talman, att vad gäller de ärenden som fallerin under det här första avsnittet få yrka bifall till reservation nr 1 och iövrigt till utskottets hemställan. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. 6 (): är ett gammalt ochtraditionsrikt utskott. Till traditionen hör tydligen också att vi i allmänhetinleder dechargedebatten med en debatt om debatten. blir någon eller några tidningar upprörda överatt vi har, eller inte har, klandrat något enskilt statsråd, och därmedifrågasätts från pressens sida hela debatten och systemet ikonstitutionsutskottets granskning. Här i kammaren tvingas ledamöterna attförsvara utskottet i en debatt som egentligen är till för att granskaregeringen. Det vore, herr talman, egentligen bättre om vi kunde föra debattenom KU;s eget sätt att arbeta vid ett annat tillfälle och ägna dechargedebattenåt det som den skall handla om. Men låt mig trots detta bara nämna eniakttagelse som jag har kunnat göra underdel är jag nu deltagit i granskningen.Visst förekommer det partipolitik Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. i arbetet- vi är ju partipolitiker och sitter i av den anledningen -det ärinte mer än rimligt. kan det kanske verka mycket. Men det finns dessutomen öppen debatt inom utskottet, en debatt som inte bara är kritisk och gnällig,utan emellanåt också konstruktiv, vilket är bättre - detta tycker jag någongång behöver sägas. Sä till några allmänna frågor i årets betänkande. Avgranskningen framgår bl. a. att antalet besvärsärenden i regeringen har minskatmed nästan I 000 . Det är bra. Visserligen beror det inte pä attklagandena har blivit sä mycket färre, det beror på att en del typer av besvärhar flyttats frän till andra instanser. Det är också bra. Viär i vana att ha rätten att "gå till kungs", som det hette igamla tider, när vi är missnöjda med myndigheternas beslut, och det är iprincip en rättighet som vi skall slå vaktorn. Men om man sedan ser att antaletbesvärsärenden som skall avgöras av 18-20 statsråd är nästan 8000, måste man åtminstone ställa frågan om principen skall vara sä helig inte kan - eller rent av inte bör - fä rucka pä den i en del ärendetyper.Oavsett vilket parti som har regeringsmakten måste regeringen följa riksdagenslagar. Det finns mycket litet utrymme för rena politiska bedömningar ellerskälighetsbedömningar som skulle ge ett enskilt statsråd personlig politiskmakt i besvärsärenden. Av den anledningen inleddes under tidigare borgerligaregering ett omfattande arbete för att försöka föra över en del typer av besvärfrån regeringen till andra instanser. Jag hoppas att den socialdemokratiskaregeringen inte lägger det arbetet på hyllan utan fortsätter att undersöka vadsom kan göras på den punkten. Så, herrtalman, till utskottets granskning av regeringsskiftet. Reglerna om hur statsministern skall utses hörnaturligtvis till de viktiga grundlagsfrågorna. gällande regler har ännuinte varit i kraft men ändå behövt tillämpas ovanligt många gångerunder , med tanke pä att det gäller förhållandena i . Reglernaanses detaljerade men har inte heller givit upphov till några verkligt storatolkningssvårigheter. De har helt enkelt, tycker vi i , fyllt sinfunktion, och vi har inga invändningar mot talmännens sätt att skötaregeringsförhandlingarna . När socialdemokraterna förlorade makten och denförsta trepartiregeringen bildades hade de socialdemokratiska ledamöterna iutskottet - som någon har sagt här - inte heller något attinvända mot att det rimligen gick mellan valet och regeringen . Utskottet var enigt. , när rollerna är ombytta, villsocialdemokraterna genast ändra regeringsformen för att kunna komma tillkanslihuset en eller högst tvä veckor tidigare. Det är, herr talman, att föraonödig opposition när man är i regeringsställning och ganska obegripligt,särskilt med tanke på att statsminister uppenbarligen behövde de veckorhan fick av regeringsformen för att bilda åtminstone en del av sin regering.Hela regeringen var ju, som redan nämnts, inte klar . åberopar majoriteten tvä händelser av stor politiskbetydelse: Härsfjärden och valutautflödet. Låt mig dä försiktigt påminnakonstitutions- utskottetsmajoritet om att det faktiskt är riksbanksfullmäktige - inte regeringen - sombeslutar om devalvering, och det finns ingen begäran om att de skall väljassnabbare. Härtill kommer, som alla vet, att valutautflödet var en naturligföljd av valutgången och oron för den svenska kronans värde vid ensocialdemokratisk seger. Ekonomiskt kunniga människor satte lägre värde på vårapengar, därför att de inte litade på socialdemokratiska problemlösningar. När socialdemokraterna åberopar som skäl blirjag ännu mer förvånad. Ärligt talat: Vi är ju eniga om hur vi skall reagera ien sådan här situation. Utskottet har också i enighet skrivit att kontakternafungerade väl mellan regering och riksdag oavsett vilken regering det var. Medtanke pä den saken och på att den då utsedde försvarsministern faktiskttillhörde dem som utsågs ganska tidigt, men ändå inte var intresserad av attbli informerad innan han tillträdde, kan jag, herr talman, bara kallamajoritetens yttrande för vad det är: Marsvinsgråt i sur halm. I är vi alltid redo attifrågasätta givna regler, vi gillar inte tankens konservatism oberoende avvilket parti som för den till torgs. Men vi gillar inte heller opportunistiskradikalism. Det krävs sans och måtta för att ändra i grundlagar, intereformiver för reformens egen skull. Med detta yrkar jag bifall tillreservation 1 vid betänkandet. , herr talman, tänker jag inte nu hålla någonlängre utläggning och bråka om inflationen i antalet politiska medarbetare ikanslihuset. Min egen erfarenhet säger mig att utan politiska medarbetare voredet för de flesta ett helt omöjligt jobb att vara statsråd. Jag vill i ställetvid det här tillfället säga ifrån att jag tycker det är bra att statsrådensassistenter - sekreterarna -äntligen fått den status och det erkännande de ärvärda. Jag misstänker faktiskt inte några, varken politiska eller opolitiska,assistenter för onödiga läckor. Men varje politiker med någon erfarenhet vetatt just sekreteraren är den person man måste kunna ha det allra störstaförtroendet för. Statssekreterare och informationssekreterare må vara väl såbetydelsefulla; det är faktiskt lika viktigt att den som svarar i statsrådetstelefon är att lita pä. Jag uppfattar vår eniga skrivning i assistentfrågan somett erkännande frän sida av att sekreterarjobb i kanslihuset ärviktiga jobb. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. 7NILS (vpk): En bilagedel på omkring 340 sidor kanske kanvittna om att det bakom betänkande på omkring 50 sidorligger ett omfattande arbete. Det är ändå knappast något dramatiskt aktstyckesom framläggs, särskilt inte mot bakgrund av förhandstips om prickningar avstatsråd, långt innan granskningsarbetet påbörjats. Det är naturligtvis mer spännande att göra rubriker påstatsråd som prickats med smalaste möjliga röstmajoritet än päutskottsuttalanden rörande brister i gällande bestämmelser. Likväl kan detfinnas anledning att fundera över om granskningsarbetet, så som det harbedrivits , har skapat detta betraktelsesätt. som genomgående har rests frän massmedia i de hetaste Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. granskningsärendenahar varit denna; Det sitter sju socialdemokrater, sju borgerliga och envpk-ledamot i utskottet, och det naturliga är att de borgerliga vill prickavissa statsråd och att socialdemokraterna försvarar dem - hur ställer sig dävpk? När man sökt hävda uppfattningen att det naturliga är att man tar framfakta, granskar dessa och gör sina ställningstaganden utifrån vad som dåframkommer, har detta mötts med viss skepsis: Men det brukar ju vara en sådanuppdelning, har repliken varit. Det finns säkert fog för detta påstående. Detta drag harkanske kommit till särskilt tydligt uttryck när regeringsinnehavet har skiftat.Jag är heller inte övertygad om att alla de ärenden som redovisas i dettabetänkande undanröjer misstankarna. Det kan exemplifieras med ärendet ombiståndsprojektet , där de borgerliga driver sin linje om anmärkning,trots att det av påståendena om tvångsrekrytering av arbetskraft inte återstårmycket mer än en utebliven dementi av en pressuppgift. Det är beklagligt om förväntningarna på offentligprickning av statsråd döljer andra viktiga iakttagelser som framkommit igranskningsarbetet. Detta skulle kunna anföras bl. a. i fråga om regeringensoch ansvariga statsråds relationer till statliga företag. Det är kanske inteministerstyre som är det mest framträdande draget, snarare är det att en radmycket märkliga företeelser fått förekomma utan att det funnits möjlighetereller vilja att ingripa. Utskottet pekar pä behovet av en översyn på dettaområde. Granskningsarbetet bör givetvis inte förväxlas med allmän kritik mot enregerings politik. Denna får angripas i andra sammanhang. Man måste skilja påpolitisk och konstitutionell kritik. Men är ingendomstol utan ett politiskt sammansatt utskott. Detta kan påverka bedömningarna av i vilka avseenden enregering eller ett statsråd bör kritiseras för handläggningen av en fråga.Konstitutionsutskottet skall enligt grundlagen "granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning". Handläggningen kanexempelvis, utan att innebära tydliga avsteg frän formella bestämmelser, stridamot intentioner på ett sätt som bör påtalas vid granskningen. Det är dock mycket tveksamt om man får dra sä långtgåendeslutsatser som en utskottsordföranden närstående tidning gjort, att partiernasrepresentanter i , utifrån parlamentarismens idé om attregeringen skall tolereras, helst av en majoritet i , gärna värnar omsina partikamrater då dessa har regeringsansvar. Det skulle kunna leda till attockså uppenbara fel tolereras. Även ett regeringsparti måste medverka tillanmärkningar när detta är konstitutionellt befogat. Den pressdebatt som har förekommit kring åretsgranskningsarbete torde ha haft det nyttiga med sig att den nödvändiggör enfortsatt tankeverksamhet och debatt kring de problem som är förenade medgranskningen av regeringen. I debatten om detta allmänna avsnitt avgranskningsbetänkandet skall jag helt kort beröra några frågor. Andraföreträdare för vpk kommer att utförligare behandla vissa frågeställningar i deolika avsnitten. Med anledning av den debatt som har förts här omregeringsskiftet, vill jag bara göra påpekandet att vi från vänsterpartietkommunisterna hävdar att en omröstning om regeringsbildare också bör omfattaregeringens partimässiga sammansättning och dess program i stort. Debatten om dessa frågor får föras mer detaljerat i annatsammanhang. Ånyo kritiserar utskottet anhopningen av propositionertill före propositionstidens utgång. Regeringarna växlar, mendessa missförhållanden består. I är påtalar dessutom utskottet att innehålleti regeringsförslag offentliggörs innan propositionerna finns tillgängliga förriksdagens ledamöter. Till två avsnitt i betänkandet har jag fogat särskildayttranden. Det gäller granskningen av utlänningslagstiftningen, där jag menaratt lagstiftningens praktiska tillämpning och regeringens bedömning avsituationen i olika länder bör undersökas. Det är med tillfredsställelse jaghar erfarit att planer på en sådan granskning redan finns. När det gällerubåtsincidenten i har jag till utskottets konstaterande attkontakterna mellan regering och riksdagspartier fungerat väl, gjort påpekandetatt samtliga riksdagspartier bör erhålla en likvärdig information i frågor avdenna ärt. Till tre avsnitt i betänkandet har jag anmält reservationer.Det gäller vapenexport till - det s. k. DIVAD-systemet -, utförsel avutbränt kärnbränsle, där gemensam reservation från vpk och centerpartietanmälts, samt frågan om regeringens kontroll av säkerhetspolisens verksamhet.Jag skall inte gå in på dessa frågor, eftersom de kommer att debatteras undersärskilda rubriker. Jag vill, herr talman, endast yrka bifall tillreservationerna 4, 5 och 11. Slutligen vill jag notera att är ätersamtliga riksdagspartier företrädda i med möjlighet attdelta i granskningsarbetet. Detta måste anses vara i överensstämmelse med vadregeringsformen föreskriver om kontroll- och granskningsuppgifter. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. 8 (): ackompanjeras vårt granskningsarbeteav ironiska kommentarer i delar av pressen. Flera talare har varit inne pådetta. Jag kan gärna instämma med i att granskningsdebattenkanske kunde användas pä ett bättre sätt än till att inrymma försvar för värtarbete. När jag nu ändå framför några synpunkter på detta sker det ipedagogiskt syfte. Låt rnig svara på de okunniga generaliseringar somförekommer genom att citera två av mina företrädare som ordförande ikonstitutionsutskottet. sade i sin "svanesång" att han alltid betraktat utskottets arbete som framåtsyftande. Det finnsviktiga områden av svenskt statsliv som kontrolleras endast avkonstitutionsutskottet. Handläggarna vet att luppen är lagd över deras arbete.Detta bereder vägen för en bättre administrativ praxis. Kritiken medförförändringar till det bättre i hanteringen av frågorna - det är jag alldelesövertygad om. Jag vill i årets betänkande peka pä handläggningen avutlänningsärendena, där vi varit Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, tn. kritiska.Vi kan där nu notera en liten förbättring i fråga om handläggningstiderna. Jag har i utskottet deltagit igranskningen både som medlem av regeringsparti och som medlem av opposition. Visst fungerar , som iövrigt, så, att dess företrädare ofta är beredda till en positiv värdering avdet egna partiet, inte bara i fråga om regeringsförslag utan även i fråga omregeringsutövningen, även om man givetvis inte bannlyser kritik mot de egna. Iär riktas skarp kritik mot lagrådsgranskningen, dels generellt därför attlagrådet förbigås under allmänna hänvisningar till brådska, dels i fråga omtendenser till sammanblandning mellan inkoppling av lagrådet och detberedningsarbete som enbart regeringen bör ha ansvar för. Viktigt är vidare att komma i håg att ävenminoritetskritik i granskningsbetänkandet har förebyggande effekt. Som HildingJohansson påpekade vet regeringen att dess fögderi belyses av oppositionen ävenfrån de utgångspunkter som är , nämligen statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Som polemik mot massmediernas ofta ytliga avfärdande avvärt arbete vill jag också citera vad min närmaste föregångare som ordförande,, sade om granskningens allmänmoralisktpreventiva effekt, som han uttryckte sig. Man vet inom attdet som göms i snö kommer upp i tö, och det är en nyttig kunskap, framhöll han. Apropå besvikelse över uteblivna prickningarvill jag hälla med om att vårt energiska synande kan vara nogså viktigt, även om inte resultatet tillgodoser vissa massmediala förväntningarom att statsrädshuvuden skall rulla. har utskottet vidgat sittgranskningsunderlag genom att i större utsträckning än tidigare utfråga deagerande i frågor som varit föremål för regeringsutövning. Det har gett ossviktiga kunskaper och har också förbättrat våra möjligheter till nyanseradeställningstaganden. Lät mig ta den utförliga dokumentation, som vi redovisarom förhållandet mellan regeringen och den statliga affärsverksamheten, somexempel. Jag tillät mig efter en utfrågning summera, att fråganinte blivit mindre komplicerad efter det att olika rollinnehavare uttalat sig.Vare sig majoritet eller - i varje fall inte i särskilt stor utsträckning,tycker jag - reservanter har koncentrerat sig på att söka syndabockar. Men urläsningen av värt betänkande i denna del - jag syftar då på såvälrecitskrivningar med försök till slutsater som bilagor - framväxer ett behov avatt tränga djupare in i ämnet. Sammanfattningsvis gäller det att skapa enarbetsfördelning, som å ena sidan tillgodoser statsmakternas behov av en övergripandekontroll och insyn och ä andra sidan lämnar tillräckligt handlingsutrymme fören bolagsledning att optimalt sköta sina förvaltningsuppgifter. De interiörersom presenteras från aktörernas praktik i regering och företagsledning belyserfrågan, men ger sannerligen inte underlag för några självsäkra slutsatser. Frånsocialdemokratisk sida har vi i samband med granskningendiskuterat hur parlamentarismen fungerar i vårt land. De sex borgerliga årengav ett rikt illustrationsmaterial om vådorna av vad jag skulle vilja kallaminoritetsparlamentarism med hoppande majoriteter och splittringsparlamentarism, varvid den inre spänningen blev så stor att regeringar bragtesfill sitt fall. Vår kritik avvisades ofta som olämplig. Det gällde bl. a. vadvi yttrade om samordningskanslierna. De verkade, sade vi, sombevakningskanslier gentemot andra partier som fanns företrädda i regeringen,vilket medverkade fill långt utdragna beslutsprocesser i trepar-tiregeringarna. Kanske , och nuär mera bereddaatt medge att våra synpunkter inte var sä dåliga. Liknandekritik har nämligen nu efteråt framförts i en bok. Makt och vanmakt, där samordningspolitikersom , och yttrat sig i nästan exakt sammariktning som var fallet i de forna socialdemokratiska reservationerna. Parlamentarismen bygger, för att citera regeringsformen,på att "regeringen styr riket", och folk tycks ha lagt märke tillatt så har blivit fallet efter det socialdemokratiska segervalet . Detkan konstateras utan att man hemfaller åt att berömma regeringen förhandlingskraft i så panegyriska ordalag som oberoende moderata chefredaktör har gjort. Det framhålls också att det förekommit mångafelaktigheter, och det lämnas en del motstridiga synpunkter från . varnar för att vi får flitiga gäster nästaår i form av socialdemokratiska statsråd som skall höras, och till återhållsamhet i granskningsarbetet när det gäller rent politiskaförsök till att rycka sönder detta. Vi får väl se hur det hela utvecklar sig. Men när skulle föra fram exempel på detstora syndaregistret lade jag märke till att han var tvungen att gå utanförkonstitutionsutskottets digra betänkande, nämligen när han talade om sjabbelmed försvarsministerposten - i ett sammanhang som f. ö. var djupt mänskligt ochinte borde ha omnämnts på detta sätt i den här debatten. Valutslaget var sä klart att regeringsbildningen kunde haskett betydligt snabbare än som blev fallet, om nuvarande regler med röstning ikammaren om statsministerposten inte omöjliggjort detta. Det vägar jag hävda. Att valutslaget bedömdes vara så klart framgår avuppgiften i vår redovisning att statsminister redan dagen efter valet,, hos talmannen begärde sitt entledigande och att talmannenomedelbart beviljade statsminister och övriga statsråd avsked. Vi tar från majoritetens sida inte ställning till vilkanya regler som skall införas, utan noterar bara att det var otillfredsställandeatt vi fick leva med en s. k. expeditionsregering, vilken - det kan rätt i - formellt sett har fulla befogenheter men givietvis alltid ärpolitiskt handikappad. Den fick vi alltså dras med i hela . inträffade två händelser av stor politiskbetydelse, nämligen ubåtsincidenten i Härsfjärden och valutautflödet, som leddefram Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. 2 protokoll 1982/83:154-155 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Jag har inte menat annat än att handläggningen avubåtsincidenten blev god, men jag har ändå velat framhålla att det givetvishade varit bra, om vi hade haft en regering med full politisk handlingskraft.Det gäller också och inte minst devalveringen, då det krävdes energiskainsatser för att hindra valutautflöde. En rad sakfrågor kommer att behandlas under den fortsattadebatten. Själv befinner jag mig i situationen att jag i samtliga frågor delarutskottsmajoritetens bedömningar. Jag ber således, herr talman, att redan nu fåyrka bifall till utskottets skrivningar på samtliga punkter. 9 (): talar om denminoritetsparlamentarism som var och berättar hur besvärligt det var under dentid då olika borgerliga regeringar satt vid makten. Men läget är att vifortfarande har minoritetsparlamentarism i . Såvitt mig är bekant, förfogar nämligen regeringen över någon majoritet i riksdag. Vi kunde sä sent som i decemberuppleva att förhandlingar fördes inför öppen ridå, frän denna talarstol, idetta rum, mellan regeringen och kommunisterna. Det var påett här när att regeringen , som då hotade med regeringskris och mycketannat, klarade hem spelet. Vi vet inte vad som kommer att hända ifortsättningen, om vpk kommer att foga sig i sista ändan eller inte också underresten av den här treårsperioden. Vi kan konstatera att vi fortfarande harminoritetsparlamentarism i . Jag tycker därför att börvara litet försiktig i sin kritik av denna. Långt utdragna beslutsprocesser är inte någonting som harvarit unikt för borgerliga regeringar. Låt oss bara konstatera att det tog långtid för att få ihop sin regering, bl. a. beroende pä att människortackade nej. Utrikeshandelsminister fick vi inte förrän efter ett par månader.Det tyder inte på att det gick så där förfärligt snabbt. Jag har pekat på att försvarsministerposten stod vakantunder och att regeringen under den tiden fick nöja sig meden ren fillfällighetslösning. Jag tycker att det är självklart att man skall harätt att nämna ett sådant faktum här i kammaren, och jag förstår inte att OlleSvensson är irriterad över att jag tar upp frågan om just problemet medförsvarsministerposten. Jag riktar ingen konstitutionell kritik mot det som hände,men jag måste ändå kunna få notera att här har det tagit en hel del tid. Man måste rimligtvis också ha rätt, herr talman, attkonstatera att det inte tyder på något särdeles stort intresse eller ansvar förförsvarsfrågor från statsministerns sida, att till försvarsminister utse enperson utan erfarenhet av vare sig försvarsfrågor eller rikspolitik och somsedan visar sig inte kunna fullfölja sitt uppdrag som försvarsminister,någonting som i ett speciellt läge kan vara av utomordentlig betydelse förlandets säkerhet. Låt migsäga något om ubåtskränkningar och vikten av att man får en Ubåtskränkningar kan ske precis när som helst. Nuråkade de ske just vid det formella regeringsskiftet. De kan ske på valnatten,de kan ske under de dagar då sammanräkning pågår, de kan ske i ett läge dåvalresultatet är överklagat - det finns naturligtvis i en sådan situation ingamöjligheter att skydda sig mot att ubåtskränkningar sker bara genom att man fåren ny och snabbare regeringsbildningsprocedur. Till slut, herr talman, vill jag säga att när jag görförutsägelsen att den socialdemokratiska regeringens statsråd kommer att varaflitiga gäster i i fortsättningen, gör jag det heltenkelt därför att jag tycker att de av dess fögderi som vi hargranskat, nämligen , har visat så mänga exempel på ett handlande somhar föranlett att gripa in, att jag är övertygad om attvi kommer att få se en hel del till av den varan. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. in. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. 10BERTIL FISKESJÖ (c): Vi har tidigare i samband medgranskningsdebatten haft många uppfriskande meningsutbyten om parlamentarismenssanna natur, idé och praktik, och åsikterna har gått något isär. Man skulle nogkunna göra en kanske olovligt övergripande sammanfattning, om man säger att imånga former trivs den sköna. Det får vi också försöka anpassa vårt politiskaliv efter, om vi på en gång vill behålla ett proportionellt valsätt och ettparlamentariskt system. Den socialdemokratiska argumentationen i de härfrågorna utgår ju ofta ifrån något som vi inte har, nämligen ett tvåpartisystemav anglosaxisk typ. I vårt land har vi bestämt oss för ett proportionelltsystem.