prot · G609151 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:151 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. 12 § Reglering av priserna på jordbruksprodukter (forts,från prot. Fortsattes överläggningen om jordbruksutskottets betänkande 1982/ 83:35. 98LENNART BRUNANDER (c) replik; sade några saker i sittanförande före middagsuppehållet som jag tänkte att jag skulle kommentera. Hon sade bl. a. att hade en reservation, därvi begärde sänkta livsmedelssubventioner. Jag tror att det var felsägning - jaghoppas det, för någon sådan reservation har vi inte. Vidare sade att en proposition päträdgårdsnäringsutredningens förslag, som vi har ett krav om, måste vi väntapå, eftersom ärendet skall beredas. Javisst får vi göra det - det är heltnaturligt eftersom det är en majoritet i kammaren som tycker så. Men dethindrar ju inte oss från att ha uppfattningen att det borde ha kunnatframläggas en proposition -allra helst som vi tvä gånger fått löften om att fåpropositionen . I budgetpropositionen lovade man att återkomma. Dethar man i och för sig gjort, men inte med några förslag med anledning avträdgårdsnäringsutredningens förslag. Man har bara skrivit fast debidragsnivåer som redan fanns. Vidare har vi det svar som jag fick av SvanteLundkvist . Det ärdetta som ligger till grund för att vi ställer de här kraven. sade också att jordbrukspriserna intestigit så mycket . Det tyckte hon var bra, och det måste man väl hålla medom. Men orsaken härtill är att inflationen inte var sä hög,varför kompensationen till jordbruket nu inte blev sä stor. Att inflafionenhölls pä en rimlig nivå berodde ju på mittenregeringens ekonomiskapolitik. Att kompensationen till jordbrukarna inte blev sä stor beror på atträntenivån Reglering av priserna på jordbruksprodukter gått ned.Att räntan kunde sänkas i ett par omgångar berodde också på att den ekonomiskapolitiken var riktig men framför allt på att deninternationella räntenivån sjönk. Det kan alltså inte heller skrivassocialdemokratin till godo, utan det är andra faktorer som har inverkat. Sedan sade att livsmedelsutredningen redannu skulle ha ändrat inkomstmålet för jordbrukarna. Jag vet inte om jag hördefel eller fattade fel, men det måste väl ändå vara tokigt. Utredningen ändrarväl inte pä någonfing. Utredningen kommer med förslag, och sedan får riksdagoch regering göra ändringarna. Jag ställer frågan om jag hörde rätt eller fel. 99ARNE i () replik: Knappast någon annanstans än i kan ett inlägg som levereras och kallas fören replik. Företer den möjligen likhet med en god middagsanrättning som legat ipannan för länge, kanske den blir seg och mera får anförandets än replikenskaraktär. Jag skall dock herr talman, uppehålla mig vid anförande,för det var detta det gällde. Jag tycker att det finns anledning att än en gång- jaggjorde det redan i mitt huvudanförande - säga någonting om den där drygamiljarden i besparing när det gäller livsmedelssubventioneringen som värtförslag innebär. Jag finner betydande skäl peka pä det förhållandet att det ilångt högre grad är en höjning av subventionsnivän som ger anledning till detstora gapet än moderata samlingspartiets sparåtgärder. Jag vet inte om manskall vara glad eller ledsen för det, men jag fann anledning att peka pä detförhållandet att en sä pass stor besparing som en dryg miljard skulle vara svåratt göra i ett enda tag. För den skull finns det all anledning att vi häller iminnet att om regeringen skulle finna det förenligt med sina intressen attytterligare öka livsmedelssubventioneringen, så kommer naturligtvis moderatasamlingspartiets sparåtgärder att te sig än mer kraftfulla i förhällande tillvåra ansträngningar att fä ordning och reda på ekonomi men möjligen tesig svårare att genomföra i ett steg. Jag vill gärna säga detta, eftersom det, om vi vidhållervårt yrkande om en nivå på livsmedelssubventioneringen om 2,8 miljarder ochregeringen med andra partiers hjälp fortsätter att ökalivsmedelssubventioneringen. självfallet budgettekniskt uppstår ettutomordentligt stort gap. tog upp vår reservation 1. om att behandla den frågan, men med hänsyn till att det ärovanligt att partierna reserverar sig vill också jag säga några ord om dettaförhållande. Vi menar i moderata samlingspartiet att denförhandlingsuppgörelse som träffats om minskning av sockerbetsarealen bygger påett anmärkningsvärt dåligt underlag. Efter två goda skördeår är man genastberedd att säga: Sä här kan vi inte fortsätta - nu skall vi förbereda oss säatt vi inte får en överproduktion också pä detta område. Man behöver inte hasärskilt mycket bondeblod i ådrorna för att veta att goda skördeår inte såsällan följer efter varandra, liksom också dåliga skördeår kan göra. Att draden slutsatsen efter två goda skördeår att det nog kommer att fortsätta medsådana är enligt vår Nr 151 mening inte väl underbyggt. Det är för den skull som vi har skrivit vår den reservation. Vi menar att man inte kan hantera frågan på det sättet. Anf.100 () replik: Jag kanske skall börja med iLjung senaste kommentarer till sockerbetsarealen. Jag är inte sä säker på attparterna i förhandlingarna har gjort en felbedömning. Det är ändå på det sättetatt avkastningen ständigt har ökat , kanske inte bara pågrund av goda klimatiska förhållanden utan också pä grund av förbättratväxtmaterial och en på olika sätt förbättrad teknik. Jag har just varittillsammans med två representanter för parterna i sockerförhandlingarna, ochbägge var helt överens om att det var ett bra avtal som träffats och man varnöjd med den successiva neddragningen av arealen. Jag tror alltså att vi skallavvakta och se hur det slår ut. Vi har haft den vanan att helst inteändra på gjorda överenskommelser. När det gäller livsmedelssubventionerna ansåg ArneAndersson att den höjning som skedde var mycket stor. Jag vill sägaatt den var avmätt precis så att de 560 miljonerna i subventionsökningar skulleinnebära ett slags kompensation för den omsättningsskatt som skulle uttas påbaslivsmedel så att denna inte skulle drabba så hårt. Allt lades på mjölken,eftersom man i största möjliga utsträckning skulle hjälpa barnfamiljerna attklara höjningen av omsättningsskatten. Jag tror också att det är mycket svårtatt drastiskt minska livsmedelssubventionerna, om man inte pä något sättförsäkrar sig om att människor med låga inkomster och hushåll med mänga munnaratt mätta får hjälp i den situationen. Till vill jag säga att jag ber om ursäktom jag har sagt fel. Jag vet att inte önskar sänka livsmedelssubventionerna,och jag måste därför ha gjort mig skyldig till en felsägning. När det gäller trädgårdsnäringens förhållanden kan vi varaöverens om att dessa inrymmer en del problem. Men vet vi att mycketav möjligheterna till stöd åt trädgårdsnäringsutredningen stöter pä patrullinternationellt, t. ex. pä grund av olika handelsavtal. Det är därför inte säenkelt att ta ställning till de förslag som trädgårdsnäringsutredningen harlagt fram. Därför tycker jag att vi skall låta regeringen få god tid på sig attavväga förslagen. Reglering av priserna på jordbruksprodukter 101ARNE i () replik; Jag tror att har alldelesrätt då hon menar att växtförädlarna har lyckats bra. Vi har ett bättreväxtmaterial . Men mycket tyder väl ändå på att den situation somårets vårbruk skapat inte kan väcka sådana förhoppningar som . Ett bra växtmaterial klarar inte följderna av ett vårbruk som ärförsenat, kanske på grund av att stora vattenmassor vräkt ned. Det är med andraord inte sä - som bönder vet vi att det inte fungerar pä det sättet. Vi harinte kritiserat avtalet som sådant, utan vi har sagt att två skördeår. Reglering av priserna på jordbruksprodukter som dessutom varit betydligt mer än medelskördeår, inteskall utgöra underlag för en radikal förändring av vår livsmedelspolitik - detär det saken gäller. Jag sade inledningsvis att det kan tesig underligt att repliken låter vänta på sig i och . Idetta fall kommer, , svaret att ges efter fyra och en halv månad-dåkommer vi att få veta om eller jag har rätt. Det är då intefråga om en replik utan om ett rakt, klart och entydigt besked, om årets skördockså ger stöd för påståendet att överenskommelsen var riktig. Vi moderatermenar att den inte var det. 102 () replik: Jag fick inget svar frän påpåståendet om inkomstmålet för jordbruket. Jag tycker det vore väsentligt attfå ett klarläggande från på den punkten. 103 () replik: Jag ber om ursäkt för att fick något svar. Det berodde pä att min taletid var slut. I direktiven till livsmedelsutredningen sägs det ganskaklart ifrån att huvudmålet är att trygga vårt lands livsmedelsförsörjning. Somjämställda delmål gäller att konsumenterna skall fä livsmedel av god kvalitettill rimliga priser och att jordbrukarna skall få en med andra jämförbaragrupper likvärdig standard. Det är en annan målsättningsbeskrivning än den vihade beslut. Det är kanske inte så stora skillnader i de olikadelarna, men rangordningen dem emellan har ändå ändrats pä ett sätt som jagtycker att man skall lägga märke till. Till skulle jag vilja säga följande. Det ärså att vi inom sockerbetsodlingen nått upp till enförsörjningsgrad pä uppåt . Eftersom man hade räknat med att vi skulle haendast självförsörjningsgrad på grund av att vi av tekniska skäl behöverimportera viss mängd rörsocker som är nödvändig för viss produktion i ,är det stora risker för överskott om man höjer den svenska sockerproduktionenför mycket. Jag tycker inte att vi skall väntabara - jag tycker vi skall vänta och se hur det går.Mycket beror på hela årets väderlek och även pä hur man tekniskt sett kan klaradenna sena sådd. Om det nu skulle vara så att vi får en något sämre skördkommer det att påverka den ersättning som man får ut. Det kommerväl i så fall också pä sikt att kunna bli en omförhandling om arealen. Men fördagen tycker jag att vi skall vara glada över att det finns parter inomjordbruket som på frivillig väg kan få fram en produktionsplanering som avsamhällsekonomiska skäl är nödvändig. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet fä antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 104INGVAR (): I det betänkande vi nu behandlar -jordbruksutskottets betänkande nr 35 - tas också prisregleringen på sockerbetoroch socker upp fill behandling. I propositionen föreslås en tvåårig prisregleringsperiod,omfattande tiden 30 juli 1985. Förslaget bygger på ihuvudsak en förlängning av nu gällande reglering men också enligt regeringenssärskilda direktiv krav på att samtliga nu existerande sockerbruk skallupprätthålla driften. Man säger att detta skall ske inom ramen för en totalsockerbetsareal om . Men samfidigt föreslås i propositionen attarealen skall minskas med . Siktet är inställt pä att arealenår 1985 skall vara högst . bör enligt förslaget godkänna den kvoteringav odlingen som kan väntas bli erforderlig, och manaviserar ett kraftigt prisavdrag vid överodling. Hur en sä kraftig bantning avarealen kan ske utan att detta går ut över driften vid något sockerbruk kan medfog ifrågasättas. I betänkandet behandlas också motion 2353, som vimoderater från Kristanstads län med som första namn har väckt. Detfinns också en centermotion i samma anda som gäller att man skulle bevara denareal som vi f. n. har. Vi motionärer anser att sockerbruken skall kunna drivasvidare. Vi anser också att handlingsmöjligheterna därigenom bevaras förframtiden, till gagn för både konsumenter och producenter. Det finns starka skäl, , för att bibehålladen sockerbetsareal som vi f. n. har. Det säger också moderatasamlingspartiets utskottsledamöter i en reservation som är fogad tillutskottsbetänkandet. Reservationen är välmotiverad. Det kan inte vara riktigtatt minska arealen från nuvarande 53 OOOhektar ner till 1985,vilket-visseriigen efter sedvanliga förhandlingar mellan berörda parter -föreslagits av regeringen och som kan väntas antas av . reserverar sig för en areal av minst 53 000hektar och anser att målsättningen att kunna hålla samtliga sju sockerbruk igång riskerar att äventyras vid en arealminskning. Det vore också fel attöverföra ytterligare arealer till spannmålsodling. , i vilken jag själv medverkade,förordade i sitt eniga förslag, som framlades , en areal om 54 400hektar. Jag vill erinra om att också socialdemokraternas ledamöter helhjärtatställde upp för denna nivå. Det skulle då innebära ett fullt utnyttjande avvåra nuvarande sockerbruk och en självförsörjningsgrad vid normalskörd om . Detta förslag synes mig även vara väl avvägt.Motiven för detta är flera. Sockerbetorna har särskilt stor betydelse urberedskapssynpunkt, men även ur jordbruks-, regional- ochsysselsättningspolitisk synpunkt. Ute på odlingsgårdarna är betydelsen stor bl.a. ur växtföljdssynpunkt samt på grund av de erhållna biprodukternas högafodervärde. Ur miljösynpunkt är sockerbetorna positiva pä flera sätt:Odlingen kräver högt pH-värde i jorden.. Växttiden är lång, vilket begränsarriskerna för Reglering av priserna på jordbruksprodukter Reglering av priserna på jordbruksprodukter växtnäringsläckage.Sockerbetsgrödor hör också till dem som producerar mest energi, dvs. utnyttjarsolens och naturens krafter effektivast. Andra viktiga följder av en ökad odling är atthandelsbalansen påverkas positivt och att vi sä långt möjligt bevararhandlingsberedskapen inför en eventuell framtida satsning på etanolproduktion. Ett sockerbruk som lagts ner lär aldrig mera tas i drift,och att bygga nytt ställer sig mycket dyrbart. Detta bör man ha klart för signär man nu förordar minskade arealer. Minskad sockerbetsareal innebär att en rad positivafaktorer äventyras. Att som skäl och motivering för minskad areal ta upp justdetvå senaste årens goda skördar är förhastat och mycket äventyrligt. Myckettalar för - som i framhöll - att just årets skörd kanbli väsentligt mycket lägre. Det beror på att betsådden kraftigt har försenatsi viktiga odlingsområden. Ännu är mycket stora arealer osådda, ochutsikterna för en lyckad odling 1983 minskar för som går. Förmodandenomen lägre sockerskörd 1983-1984 än har också kommitutifrån, den nedåtgående pristrenden har brutits, och priserna är pä väg uppåt. Vi moderater hade hoppats, inte minst med hänsyn till denpågående "överskottsdebatten" om produktionsbalansen osv. inomjordbruket, att riksdag skulle ha kunnat komma fram till ett beslutsom följt sockernäringskommitténs eniga förslag. Det är ju sä, som jag sade, att en försenad såddäventyrar odlingen . Jag kan konstatera att gårdar i mitt eget område intehar sätt ett enda betfrö, och det är nu efter normal tid.Inte minst med anledning av detta och med tanke på hur viktigt det är att viupprätthåller odlingen ur beredskaps- och trygghetssynpunkt vill jag, herrtalman, yrka bifall till den moderata reservationen nr 1 i utskottetsbetänkande. 105 () replik: Jag har personlig erfarenhet av attförhandlingar om sockerpriserna och om sockerbetsarealen ofta är långvariga ochmycket seriösa. Alla parter är representerade vid förhandlingarna, och man harofta ett mycket fylligt material för att bedöma frågorna. har jag varit på en resa iSkåne, där jag träffat såväl Betödlareför-eningens ordförande och en ledamot avföreningens styrelse som verkställande direktören i Sockerbolaget ochdiskuterat just dessa frågor. Alla dessa personer var mycket nöjda med avtaletbeträffande sockerbetsarealen. Jag är därför verkligen förvånad över attmoderaterna här. mot alla parters önskan, tycks vilja riva upp ett ingångetavtal. Är det inte en grov underskattning av lantbrukets organisationer ochderas kunnighet att här i talarstol kräva att man skall ändra ettavtal söm är ingånget i vanlig ordning? 106INGVAR () replik: säger att det ofta är seriösaoch långvariga förhandlingar som ligger bakom de överenskommelser och avtal somman träffar idessa sammanhang och att man använder ett fylligt material. Jag delaruppfattningen att det är på det sättet. Men det är också så att vi i har ett ansvar för att se mycket långsiktigt på dessa frågor. Och jagifrågasätter verkligen, , om man kan begränsa och minska sockerbetsarealenfram till 1985. Det är det som vår reservation gäller. Vi ifrågasätter dettaoch vad som kommer därefter. Jag är rädd för att det kommer att resas kravfrän Sockerbolagets sida att man skall lägga ned ett sockerbruk. Då kommer vigenast in på problemen om sysselsättning och regionalpolitik. Jag vill erinraGrethe om att när vi arbetade i sockernäringskommittén så underströkvi de här faktorerna mycket kraftigt. I det arbetsmarknadspolitiska läge somvi har idagärdet djupt olyckligt, om man från en region rycker bort ettsockerbruk som skapar sysselsättning åt många - både åt dem som arbetar ifabriken och ät dem som arbetar ute på betfälten. Det är för att markera detta ansvarstagande för framtidensom vi har lagt den här reservationen. Jag hoppas att socialdemokraternasledamöter som arbetat med detta i sockernäringskommittén kan påverkasocialdemokraterna i att inta samma ställning. Reglering av priserna på jordbruksprodukter 107GRETHE () replik: Jag skulle vilja säga att härtvärtom ger uttryck för en mycket kortsiktig bedömning. Sockerbruk och liknandefabriker kan kanske användas även för annan produktion. Just detta diskuterasju mycket . Jag är inte lika orolig som för den härbranschen, även om den kan ha haft vissa svårigheter. Framför allt tror jag attvi, när vi har sett hur vi har fått överskott på många andra livsmedel, skallvara noga med att se till att hindra att nya överskott uppstår. 108 () replik: Just på grund av att vi har överskott påmånga jordbruksprodukter tycker vi moderater att det är angeläget - och jag ärövertygad om att mina övriga borgerliga kamrater delar den uppfattningen - attvi bevarar handlingsfriheten för framtiden. Det finns inget annat sätt attupprätthålla handlingsfriheten än att bevara driften i de bruk som f. n. är igång. I något av bruken skulle man väl kunna tänka sig alternativ produktion avsockerbetor . Om vi nu går in för att banta ner, kommer vi attäventyra sådana möjligheter. Den uppfattning som vi har redovisat i det härsammanhanget innebär också ett ansvarstagande. Vi vill bevara handlingsfriheten, och vi vill bevaramöjligheterna att trygga svenska folkets försörjning med det energirikasockret. Det var en mycket stor tillgång under att vi hadeen så god sockerproduktion som vi hade. Det är mycket viktigt att vi inteäventyrar denna möjlighet för framtiden. Det anser vi moderater. Reglering av priserna på jordbruksprodukter 109EINAR (): Jag skall be att få fortsätta resonemangetkring sockerproduktionen i . Låt mig dä först säga att det är attbeklaga att man alltför länge sett svensk jordbruksproduktion som någonting somskall regleras för att hålla den på en bestämd nivå. Man kan inte se positivtpå nya möjligheter och nya grepp. Jag skulle helt enkelt våga säga att Sverigeutan vidare skulle kunna försörja och , om vi hade sett offensivtpå detta. Det socker som importeras frän andra länder och säljs iNorge kostar , medan det socker som är producerat i säljspä svensk marknad för litet mer än , räknat i jämförbar valuta. Detbetyder att vi skulle kunna ha 20 000-30 000 hektar mera i offensiv ochmeningsfull produktion. I stället talas det negativt om detta - viskall akta oss för överskott. Det är riktigt att - som flera redan påpekat - man skallvara litet försiktig i sin bedömning om man, som , oroar sig fördet överskott som vi kan komma att få . Sådden är just nu tre veckorförsenad, och det betyder minskning av skörden på arealen. Jag har försäkerhets skull talat med de experter som träffat, förjag räknade med att hon skulle citera dem. Det blir alltså 15 %skördeminskning. Dessutom är fortfarande osått. Liknande förhållanden ärdet i . , oeh , vilket inneburit attsockerpriserna på den internationella marknaden redan stigit med mellan 15 och20 %. Detta tycker jag är rätt viktiga fakta, och det är inget tyckande utan enredovisning av det aktuella förhållandet. Jag anser att den enhälliga sockernäringsutredningensbedömning- för svenskt bruk - var riktig. Det var onödigt avIngvar att säga sig vara beredd att backa till 53 000 och litet mer.Man skall ha klart för sig att målsättningen är . Det var enenhällig utrednings bedömning, baserad på starka grunder. Jag vill närmast beklaga att man nu kommit fram till ettavtal där man bestämt sig för betydligt mindre areal. Det är ett avtal somslutits mellan parterna, och därför har vi för del inte velat attkammaren skulle behöva votera om saken. Det har smugit sig in ett rätt så intressant fel iutskottsbetänkandet. Jordbruksministern skulle kanske helst ha sett att vi intehade märkt det. Det skrivs i utskottsbetänkandet att majoriteten i utskottetinte haft någon invändning mot det avtal som slutits och som man varit enig om.Det är nästan rätt i.sin helhet. Men i jordbruksnämndens protokoll står det attförhandlingsparterna var eniga om att den bit som gäller regionalstöd skullebudgetfinansieras. Det har inte statsrådet kunnat ställa sig bakom. Statsrådethar alltså inte i propositionen redovisat den exakta överenskommelsen. Därförär det mot honom som vänder sig, när hon i sä härda ordalag härtalar om hur det går till att hoppa på gjorda avtal. De är heliga; dem får maninte röra. Detta får bli en affär mellan statsrådet och har alltså inte följt träffade överenskommelser när det gällerfinansiering av det regionala stödet. hänvisar till deltagare vidSmygehukskonferensen. Nr 151 Samma deltagare har vänt sig till mig och sagtatt de inte alls är nöjda, därför Torsdaeen den att den överenskommelse somhar träffats inte har följts i propositionen. Jag in ; 1003 beklagaratt vi inte har lagt märke till detta förhållande i utskottet tidigare, men detgår bra att ändra pä det. Därför framställer jag nu ett särskilt Regleringav pri-yrkande här i kammaren på den punkt som rör näst sista stycket på s. 8i erna på iord-utskottets betänkande. Mitt yrkande innebär att den del avutskottets bruksprodukter yttrande som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "nämndens konsumentsdelegation" bort haföljande lydelse: "Utskottet vill för sin del framhålla att regeringensnu framlagda förslag överensstämmer med vad jordbruksnämnden föreslagit efteröverläggningar och i samförstånd med betodlares centralförening samt nämndens konsumentdelegation utom i vad avserregionalt stöd. Utskottet vill för sin del på nämnda punkt biträda vad somöverenskommits mellan berörda parter och förordar sålunda att stöd som hartydlig regional karaktär bör täckas av budgetmedel oeh förutsätter att dettaför sockernäringens del sker fr. o. m. 1984/85." Det är en ganska viktig ändring som jag nu ger riksdagenmöjlighet att rösta för. Utskottets betänkande blir också i och med dettakorrekt på den punkten. När tidigare här har välkomnat dennabantning frän den areal som inte minst var säangeläget att slå fast, har hon därmed också accepterat en nedläggning avsockerbruket i Karpalund. Så enkelt är det egentligen. Det är verkligen attbeklaga. Innan det steget tas hoppas jag att det skall blåsa nya vindar i dennafråga. Det viktigaste när det gäller livsmedelssubventioner äratt de inte placeras på en lägre nivå än de nu befinner sig. Den som pläderarför en lägre nivå än den nuvarande får ta ansvar för bekymmer för såvälkonsumenter som producenter. Det är ett faktum som inte går att bestrida. Vihar då att notera detta. Det är bra att det blev en täckning för momsen och somi någon män kan kompenseras av de höjda subventioner vi fick. Ifamiljepolitiska sammanhang har en del propåer väckts innebärandeen omdisposition av livsmedelssubventionerna till helt andra ändamål. Jag villför del bestämt avvisa sådana tankegångar. Betänkandet i övrigt bygger, som har sagts, pågjorda överenskommelser. har i ett särskilt yttrande redovisat sinaståndpunkter beträffande principiell bedömning, överblick och helhetssyn päjordbrukspolitiken. Det hade varit möjligt att rätta till en hel del sakerunder andra delen av . De sakerna har blivit problem och de harockså blivit föremål för en stor utredning som i sig själv inte är någonlösning på problemen. Vi har redovisat detta i det särskilda yttrandet.