prot · G609136 · 1982-12-31 00:00:00 — Skall jag tolka justitieministerns svar så, att någragränser för friheten ändå måste finnas kvar och att en sådan gräns försocialdemokraternas del går vid valet av politiskt medlemskap? Är det interimligt att ett parti som säger sig företräda frihetsideal också ger enskildamänniskor friheten att själva avgöra sitt politiska medlemskap? Den möjlighetenhar man inte alltid . Om frihet att själv välja medlemskap i politiskt parti Vad har sagt om attregeringen kommer att ta upp åtskilliga frågor där vi verkligen skall görainsatser för att öka människornas frihet i olika avseenden kommer snart att fåett konkret innehåll genom förslag som kommer att läggas fram. 25 PER STENMARCK (m): Kommer förslaget också att innebära att manskall avskaffa kollektivanslutningen? Enligt informationer som jag har fått från riksdagensupplysningstjänst är eller 750 000 av socialdemokraternas medlemmarkollektivanslutna. Det är helt klart att många av dessa säkert skulle varamedlemmar i alla fall, men varför då inte låta dem bli det genom vanligindividuell anslutning? Det skall ju trots allt inte vara så, att man skallbehöva begära utträde. Det har gått så långt att socialdemokraterna uppmanaten kollektiv-ansluten medlem att begära utträde. När medlemmen inte gjort dettahar man uteslutit personen i fråga - som man alltså först viakollektivanslutningen tvingat bli medlem. Är det inte rimligt - jag upprepar frågan -att ett parti som säger sig ha frihetsideal också ger folk frihet att självavälja vilket politiskt parti de vill tillhöra? Som jag har sagt ärkollektivanslutningen föremål för överväganden inom partiet. Dessa övervägandenkommer att redovisas på nästa partikongress. 27PER STENMARCK (m): Låt mig bara avsluta med att konstatera attdet politiska parti som inte ens är berett att ge folk rätten att själva avgörasitt politiska medlemskap inte heller kan begära att bli taget på orden när mantalar om frihet. Om åtgärder för att stärka den personliga integritetenvid användningen av dataregister Tal är uppenbarligen, när det gäller socialdemokraterna,en sak och handling en helt annan. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1982/83:453 om åtgärder för attstärka den personliga integriteten vid användningen av dataregister Med hänvisning till en tidningsartikel ivilken det påstods att ett bevakningsbolag förde ett register över enskildapersoners medverkan i demonstrationer har frågat mig vad jagtänker göra för att värna den personliga integriteten i fall som detta. Vad först gäller det särskilda fall som till, konstaterar jag att bolaget enligt dementi i en senaretidningsartikel inte för något sådant register som har påståtts. För att få föra personregister som innehåller känsligauppgifter om personliga förhållanden krävs tillstånd av datainspektionen.Tillstånd att registrera uppgifter om någons politiska uppfattning e. d. fårinte ges annat än om det föreligger särskilda skäl. Enligt min mening ger datalagen ett tillfredsställandeskydd för den personliga integriteten när det gäller register som förs medhjälp av ADB. Det finns därför inte nu anledning att ta initiativ till någraytterligare lagändringar beträffande sådana register. När det gäller register som förs på annat sätt än medhjälp av ADB finns det inte några motsvarande bestämmelser. Jag bortser dä frånatt kreditupplysningslagen (1973:1173) innehåller vissa bestämmelser i ämnet.Såvitt jag vet har den nuvarande ordningen inte vållat några olägenheter. Jag vill dock erinra om att datalagstiftningskommittén(DALK) f. n. utreder frågan om man bör införa en motsvarighet till datalagensskyddsregler i fråga om register som förs manuellt. Kommitténs förslag väntasi slutet av detta år. Frågan om eventuella lagändringar i detta avseende fårtas upp när DALK har presenterat sitt förslag. 29 GUNILLAANDRE (c): Jag tackar justitieministern för svaret påmin fråga och är glad att vi inte behöver diskutera den personliga integritetenvid användningen av dataregister mot bakgrund av ett konkret fall. Min frågavar föranledd av en tidningsartikel som senare visade sig vara felaktig. Dethör inte till ovanligheten att osanna uppgifter sprids i massmedia, men i dethär fallet - med en så grav anklagelse - trodde jag faktiskt att det skedde ennoggrann kontroll innan uppgiften publicerades. Så var dock inte fallet, ochtill yttermera visso hakade TV på och formerade ryktet. När jag ställde min fråga eftertidningsuppgiften hade det fortfarande inte kommit någon dementi. Jag tycker att det inträffadeborde stämma fill eftertanke inom massmedievärlden. Datainspektionen däremot vill jag ge en eloge för sitthandlande. Den agerade med berömvärd snabbhet och gjorde en inspektion vid detföretag som felaktigt utpekats. Inget framkom då som gav skäl till erinraneller påpekande. Troligen berodde artikeln på ett hör- eller skrivfel. Jag vill således, med utdelande av både ris och ros, än engång tacka för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. öm ersättningsreglerna m. m. vid expropriation 10 § Svar på fråga 1982/83:454 om ersättningsreglerna m.m. vid expropriation har frågat mig dels om jag anser det vararimligt att enskilda markägare/näringsidkare hämmas i sin verksamhet på detsätt som närmare anges i frågan, till följd av den samhällsplanering somföregår exempelvis en bebyggelseexploatering eller ett vägprojekt, dels om jagär beredd att ta initiativ i syfte att eliminera sådana olägenheter för denenskilde. Som framhåller i frågan kan det uppståvissa olägenheter för en fastighetsägare när det blir känt att det finns planerpå en framtida exploatering. Sådana planer kan emellerfid också skapaförväntningar som ökar fastighetsvärdena. Enligt min mening kan det inte gärnakomma i fråga att ge fastighetsägarna någon rätt till ersättning redan i ettinledande planeringsstadium. Huvudprincipen måste vara att frågan om ersättningtill fastighetsägare och andra tas upp när mark behöver avstås för attexploateringen eller projektet skall genomföras. Mitt svar är alltså att jag inte ärberedd att nu ta initiativ till några åtgärder för att ändra gällande ordning. 31INGVAR (): Jag vill tacka justitieministern för svaret på min fråga. Först vill jag beröra litet grand varför jag har ställtfrågan. Jag har gjort det med anledning av att enskilda markägare ofta kommer ikläm då samhället, genom t. ex. , lägger ut planer på vägprojekt,eller då kommuner lägger fram vissa grundplaner för nya bostads- ellerindustriområden. Det rör sig ofta om mycket långsiktiga projekt, och iallmänhet löses ersättningsfrågorna först när förvärvet av mark sker. Denenskilde kommer då ofta att drabbas på olika sätt. Det innebär ett förfång ianvändandet av fasfigheten. Det blir alltså negativa konsekvenser för denenskilde i stort sett då nämnda exploateringsplaner blir kända. Konsekvenserna har ofta blivit att t. ex. en lantbrukarehämmas i sin produktion. Han kan ha en animalieproduktion som han villrationalisera eller utöka, och när han söker tillstånd för att få göra dettafår han ofta nej av 2 protokoll 1982/83:136-138 Omersättningsreglerna m. m. vid expropriation Det kanockså hända att en väg planeras att gå rätt igenom en fastighet. Då väl dessaplaner har lagts fast blir det oftast stopp för fastighetsägaren att t. ex,sälja mark för bebyggelse eller annat ändamål, även om det skulle vara så attdet inte berör just det område där vägen planeras. Det finns fall där enplanerad väg har lagt sin hämsko på fastighetsägares möjhghet att använda sinfastighet eller att utöva sin näring på önskvärt sett - dettautan att på något sätt kompensation utgått till fastighetsägaren ekonomiskt. Givetvisfinns det svårigheter att klara de här problemen. Men det måste vara djuptolyckligt när enskilda människor drabbas på det här sättet avsamhällsintressena. Det är förvisso riktigt, som justieministern säger i sitt svar, attfasfighetens värde vid sådana här tillfällen också kan öka. Men det är just denegativa konsekvenser som drabbar den enskilde som det måste göras något åt.Han är ändå djupt beroende av hur han kan använda sin fastighet , och detär därför han ofta drabbas hårt av de här planerna. Jagvill fråga justitieministern om det inte vore möjligt att se över på vilka sättman skulle kunna klara upp de negativa konsekvenser som jag har berört. Jag uppfattningen att man måste försöka att lösa dessa problem, för det ärdjupt olyckhgt att enskilda drabbas på detta sätt. Jag håller med om att det i, som jag hoppas, relativt sällsyntaenskilda fall kan uppstå vissa olägenheter för enskilda fastighetsägare isamband med ändrad samhällsplanering av olika slag. Mensamfidigt kan det, som jag har sagt i mitt svar, för vissa fastighetsägareinnebära en ökning av fastigheternas värde. Jag ser framför allt svåraprakfiska problem med att ha ett ersättningsförfarande på det här stadiet avbebyggelseplaneringen. Det skulle betyda väldigt svåra prakfiska problem attkomma till rätta med. Man får nöja sig med att göra den här regleringen på ettur alla synpunkter - men framför allt ur rättssäkerhetssynpunkt-tillfredsställande sätt i samband med att ersättningsfrågan slutligt prövas. Anf.33 (): Det är klart att jag förstår justitieministern när han svarar på dethär sättet. Men låt mig som exempel ta en vägdragning, som är planerad sedan 20år tillbaka men beträffande vilken - om man gör undersökningar omplanerna för framtiden - kan konstateras, att det inte inom överskådlig framtidblir aktuellt att dra fram en sådan väg. Det beror oftast på den svåra samhällsekonomiskasituation som vi upplever att en sådan vägdragning inte blir utförd. Då ärfrågan om inte myndigheterna bör ompröva planerna och kanske lösa dessaproblem, så att inte enskilda människor drabbas på detta sätt. Jag tror att det här problemet löses bäst omde planerande myndigheterna inte handlar på detta sätt, så att ett ärende hållsöppet så länge som det tydligen kan bli fråga om i vissa fall. Om man Vidtaråtgärder av detta slag, som påverkar enskilda fastighetsägares rätt, skall manvisa att man menar allvar och fullfölja initiativet. Upptäcker man att förutsättningarna har ändrats, skall mankanske också göra ändrad bedömning och ändra planerna. Jag ser det som detbästa sättet att undvika det här slaget av olägenheter. 35INGVAR (): Jag vill tacka justitieministern för detbeskedet. Jag vill bara fråga: Är justitiministefn beredd att inom regeringenarbeta för att göra det möjligt att ta initiativ till sådana omprövningar? Ett sätt kan vara att vi, när vi inom olikadepartement planerar verksamhet, tar upp denna fråga - kanske i förhållandetill kommunerna. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1982/83:434 om arbetskonflikten vidMalmö stadsteater har frågat mig hur jag serpå den pågående konflikten vid och vilka möjligheter tilllösning som kan föreligga. Till följd av konflikten vid pågår f. n.en sympatistrejk vid Operan. Det är enligt min mening olyckhgt att Operan inte haftmöjlighet att genomföra operaföreställningar på grund av den pågående strejkenunder så som det nu är fråga om. Med de arbetsrättsliga traditioner som gäller i Sverigevid arbetskonflikter är det inte min uppgift att göra något uttalande om påvilket sätt frågan skulle kunna lösas. är en ekonomisk förening. Operan, som ärett statligt akiebolag, har en av regeringen utsedd styrelse, som ansvarar förverksamheten. De anställda vid dessa institutioner väljer själva hur de skallvara fackligt organiserade. De nu aktuella avtalsfrågorna handlar bl. a. om engränsdragning mellan SALF och och möjligheten för SALFatt vid få sluta kollekfivavtal med Teatrarnas riksförbund.För arbetsgivarsidan är förhandlings- part.Teatrarna är självständiga. Det är parternas sak att lösa konflikten. Det ärsjälvfallet min förhoppning att en lösning snabbt skall komma fill stånd. 38 (): Tack för svaret. Strejken vid Operan har nupågått . Den är orimlig av minst tre skäl. Det första är att effekterna av strejken är att etttrettiotal föreställningar hitfills har inställts. Premiären på Tannhäuser harinställts. Gästspelet från Ziirichoperan har inställts. Efter en lysandeurpremiär och ytterligare en föreställning har de återstående föreställningarnaav inställts. Baletten Onegin har inställts. Framstående sångare,dansare och musiker, som länge har förberett sig för nya roller och uppgifter,får inga tillfällen att framträda. Världsberömda dirigenter, som kontrakteratsför operaföreställningar, sysselsätts med andra uppgifter. Allt detta ärorimligt. Det andra skälet är att den egentliga konflikten gällerMalmö stadsteater, där 27 medlemmar i inte får ett egetavtal. i kan spela. Operan i kan inte spela. Det tredje skälet - och det viktigaste - är att det inteär en konflikt mellan arbetstagare och arbetsgivare utan mellan olika fackligaorganisationer. Konflikten gäller, som statsrådet påpekade, egentligenavgränsningen mellan å ena sidan och , som haravtal med landets alla musikinstitutioner, och å andra sidan ,som har avtal bara med Operan. Arbetsgivarna har i detta läge knappast reellamöjligheter att medverka till en lösning av konflikten. Denna situation ärorimlig. Jag delar den uppfattning som framkommer i Dagens Nyhetershuvudledare : "SALF:s uppträdande i denna tvist vittnar om dåligtfackligt omdöme." Vad kan då publiken, allmänheten, skattebetalarna göra?Ingenting annat än svära ve och förbannelse över det hela. Vad kan regeringen göra? Om inte förlikningsmannen lyckasinom , bör regeringen med det snaraste tillsätta en medlingskommission.Den bör få arbeta under det att stridsåtgärderna avbryts. Är regeringen bereddfill detta? Den bedömning som gör avkonfliktens karaktär delar jag. Det är djupt otillfredsställande att Operanunder har fått inställa sina föreställningar. Det som gör problemet så svårt är just det förhållandetatt det inte är en normal konflikt på arbetsmarknaden mellan arbetsgivarpartenoch den part som företräder de anställda utan att det egentligen är enorganisationsstrid mellan två fackliga organisationer. Detförhållandet gör också en medling svår. En medling mellan ja och nej är htet besvärligare än en medling mellan 100 och 150. Detär ett skäl till att man inte utan vidare har kunnat tillsätta . Dessutom krävs för instrumentet enfacklig konflikt av så stor betydenhet att man möjligen genom tillgripandet avdet i det här sammanhanget skulle ge den fackliga strid det här handlar om endignitet som den faktiskt inte har, 40 (): Det finns två vägar att påverka en situation som denna. Den första är att bilda opinion, dvs. att företrädare förallmänheten - dit räknar jag även riksdagsmän - talar om vad de tycker om dennasituation. Det är också viktigt att tidningarna i likhet med tarställning. Man har både som skattebetalare och som publik rättmätiga anspråk påatt det här problemet skall lösas. Den andra vägen är att man försöker att påverka självakonflikten. Då har vi såvitt jag vet inget annat instrument att tillgripa änatt staten tillsätter en . Det må tyckas vara att skjuta myggmed kanoner, men konflikten är, tycker jag, egentligen mycket allvarlig: heladen konstnärUga planeringen på har radikaltförändrats och försämrats. Om problemen inte löses ,skulle jag nog bedöma att det är nödvändigt att kulturministern med sin kollegaarbetsmarknadsministern tar upp frågan om det inte skulle vara motiverat med . Frågan har varit föremål för diskussionmellan och . Frågan omsituationen på är fortlöpande föremål för överläggningar och ävenkontakter under hand. Jag kan alltså försäkra att regeringenägnar den här frågan, all uppmärksamhet och söker påverka och förmedlalösningar. Jag delar också den uppfattning som framför omvärdet av opinionsyttringar i det sammanhanget. Överläggningen var härmed avslutad. Om lärarledd bordsbön i skolan 12§ Svar på fråga 1982/83:441 om lärarledd bordsbön i skolan har frågat mig om jaganser att lärarledd bordsbön i skolan är i överensstämmelse med läroplanens målom otendentiös påverkan. Den skall alltså vara enskola för alla. Den verkar i ett samhälle där olika normsystem och värderingarlever sida vid sida. Det är därför nödvändigt att skolan inte söker påverka denenskilde eleven att omfatta en viss livsåskådning. Läroplanen stryker underdetta. Om lärarledd bordsbön i skolan "Alla föräldrar skall med samma förtroende kunnaskicka sina barn till skolan förvissade om att dessa inte blir påverkade frånskolans sida till förmån för den ena eller andra av inbördes kämpandeåskådningar eller uppfattningar. I frågor, där det föreligger olikauppfattningar, skall skolans undervisning därför vara saklig ochallsidig." Detta krav gäller undervisningen. Det är med hänsynhärtill självfallet uteslutet att det i undervisningen förekommer handlingar avbekännelsekaraktär eller att elever åläggs att delta i sådana. Lika självfallet är att skolans verksamhet inte skallhindra att personliga ställningstaganden ges uttryck utanför denläroplansbundna undervisningen. Det förutsätter emellertid att formen är sådanatt alla som berörs är överens och att den enskildes - elevens eller förälderns- rätt till personlig integritet inte kränks. Mot bakgrund av dessa principer kan skolan enligt minuppfattning inte föreskriva att bordsbön skall äga rum, inte heller ge den enform som innebär ett formellt eller faktiskt obligatorium. För att få engrundlig prövning av frågan om bordsbön i skolan avser jag emellertid attföreslå regeringen att ett enskilt ärende, som inkommit till utbildningsdepartementetoch som berör denna fråga, skall överlämnas fill justifiekanslern. 43 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag har inte med den velat framföra några synpunkter påreligionsundervisningen i sin helhet. Personligen anser jag att vi behöverdiskutera vår efik och hur den styr våra handlingar och ställningstaganden.Läroplanen skriver också om "betydelsen av en religiös tro när man påolika sätt i livet tar ställning till olika hvsfrågor". Den kristna efiken har mycket posifivt att ge barnen, bl.a. när det gäller människors lika värde, eller vad som är rätt och orätt. Att delta i en bön däremot kan inte ses som en del avreligionsundervisningen. Nej, att bedja är ett sätt att ge uttryck för sinhögst personliga tro. I söndagsskolan, kyrkan eller inom olika religiösa samfundkan barnen lära sig mer om bönen och hur man som troende kan genomföra den.Familjen bestämmer naturligtvis själv om man vill ha med gemensam bön och isådana fall hur. Men i skolan är situationen en helt annan. En lärare harenligt läroplanen "rätt att uttrycka egna värderingar om det klart framgåratt de är personliga". Gränsen är svår att dra, och förbarn i de lägre årskurserna - där läraren oftast ses som en stor och viktigförebild - bör man nog vara mycket försiktig. Att leda klassen i bön, tydervarken på saklighet eller allsidighet. Som statsrådet mycket riktigt påpekar ärdet inte bra om det får en form som innebär ett faktiskt obligatorium.. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Föredrogs ochhänvisades Nr 136 1982/83:173 filltrafikutskottet 3 j- 33 14 §Föredrogs men bordlades åter Meddelande om betänkande 1982/83:11 betänkanden /83:19 och 21 15 § Anf. 44 TREDJE VICE TALMANNEN: På morgondagens föredragningslista upptas utrikesutskottets betänkande 20 främst bland två gångerbordlagda ärenden. 16 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1982/83:45 Värdering avbostadsförmån i jordbruk m. m. 1982/83:46 Vissa frågor rörande beskattningen aven- och tvåfamiljsfastig- heter,bostadsrättsföreningar m. m. 1982/83:47 Alkoholbeskattningen m. m. 1982/83:48Användningen av hundskattemedlen 1982/83:38 Erkännande och verkställighet avösterrikiska domar på privaträttens område (prop. 1982/83:117) 1982/83:12 TilläggsbudgetIII fill statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:125delvis) 1982/83:13 Ändrad indelning av försvarsmaktens personal, m. m. 1982/83:143)1982/83:14 Ändring i civilförsvarslagen (prop. 1982/83:161) 1982/83:33Anslag på tilläggsbudget III (prop. 1982/83:125 delvis) 17§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1982/83:470av () till jordbruksministern om förslag i ombehandlingen av försöksdjur: skall taställning till ett förslag till konvention om behandlingen av försöksdjur. och teknik i har lagt fram förförsamlingen ett förslag till vissa ändringar i den konventionen..Av formellaskäl kunde inte den slutliga voteringen om detta förslag ske i denparlamentariska församlingen, men ministerkommitténs expertgrupp har behandlatförslaget och lämnat sina egna kommentarer till det. Kommitténs förslag är,jämfört med expertgruppens kommentarer, utformat i en betydhgt mer djurvänliganda och bör därför följas av ministerkommittén. Ianledning härav vill jag fråga jordbruksministern följande; Vilken inställning kommer den att intai till det förslag till konvention om behandlingav försöksdjur som kommittén för vetenskap och teknik föreslagit? 1982/83:471 av () till socialministern omåtgärder mot användningen av teknisk sprit i berusningssyfte; Blandalkoholmissbrukare har den tekniska spriten kommit att spela enstörre roll. Det är inte ovanligt att sjukhus får ta emot patienter som ärallvarligt förgiftade av T-sprit eller karburatorsprit. På vissa håll har manförsökt motverka missbruk av teknisk sprit genom restriktioner vidförsäljningen. Förmodligen behövs dock mer ingripande förändringai- i dennaförsäljning. Det vore önskvärt att motorbranschen kunde finna andra fillsatserän alkohol till kylarvatten etc. I anledning av ovanstående vill jag frågasocialministern: regeringen att föreslå åtgärder i syfte att minskarisken för förgiftningsfall till följd av att teknisk sprit används iberusningssyfte? 1982/83:472av tredje vice talman () till kommunikationsministern omden tunga vägtrafiken : I en presskommuniké daterad den 2mars 1983 meddelade kommunikationsminister att något helgförbudför tung trafik inte kommer att införas . "Vi kommer inte att utfärda något förbud mot tungtrafik . Transportnäringen får i stället chansen att genomföraen frivillig begränsning av trafiken när belastningen är som störst påvägarna", uppger komunikafionsminister i pressmeddelandet. Statsrådet meddelar vidare att bl. a. förklarat sig villigt att aktivt verka för en frivilligbegränsning av den tunga trafiken under särskilt trafikbelastade veckoslutunder förestående sommar. Jag vill med hänvisning till det anförda ställa följandefrågor till kommunikationsministern: Har kommunikationsministerns ställningstagande skett eftersamråd med exempelvis trafiksäkerhetsverket, NTF eller motororganisationer somM och MHF? Har kommunikationsministern inhämtat några utfästelserfrån utländska åkeriorganisationer att begränsa den tunga helgtrafiken iSverige? 1982/83:473 ay (vpk) till industriministernom åtgärder med anledning av utebliven industrisatsning i ; Det blir ingen tillverkning avtermomekanisk pappersmassa i , en satsning som skulle kosta 100 milj.kr. och ge 200 arbetstillfällen. Det bolag som skulle starta tillverkningen harnu sagt definifivt nej till satsningen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till industriministern: Avser industriministern vidta några åtgärder med anledningav den uteblivna industrisatsningen i ? 1982/83:474av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder för att förbättraeffektiviteten inom AMS: Från moderata samlingspartiets sidahar vi under lång fid hävdat att åtgärder bör vidtagas för att förbättraeffektiviteten inom AMS, senast i motioner under den allmänna motionstiden.Våra krav har ständigt avvisats med beskedet att allt är som det skall vara ochatt det inte finns något utrymme för att göra AMS mer effektivt. revisorer har presenterat enutredning angående personalförhållanden inom AMS. Utredningen redovisaranmärkningsvärda resultat angående personalförhållanden, frånvaro, etc. Vilka åtgärder tänker arbetsmarknadsministern vidtaga föratt snabbt komma till rätta med de missförhållanden som redovisas i riksdagensrevisorers utredning? 18 § Kammaren åtskildes .