prot · G60929 · 1982-12-31 00:00:00 — Den minskade sysselsättningen bör ses i samband med deutvecklingstendenser som präglar kapitalismens utveckling de senasteårtiondena och som innebär en fortsatt minskning av industrisysselsätfningen,en fortsatt utlandsetablering, en ökad kapitalexport, osv. Dessa utgör några avde negafiva aspekterna i kapitalismens fortgående strukturomvandling som haravgörande betydelse för sysselsättnings- och arbetsmarknadssituafionen iGöteborgsregionen. Mot dennabakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vad ämnar regeringen göra för attbekätnpa arbetslösheten i ? Tänker arbetsmarknadsministerningripa för att styra el|er påverka den kapitalistiska strukturomvandlingen somf. n. styrs av de privata företagens konjunkturella kortsikfiga vinstintressen? 1982/83:35av () till statsrådet om åtgärder motkönsdiskriminerande skolundervisning: Skolan ger pojkar störreutmaningar. Lärarna ger pojkarna mer hjälp, fler frågor, mer uppmärksamhet -både posifiv och negafiv. Pojkarna får kvalitativt bättre undervisning änflickorna i samma klass, även om lärarna medvetet strävar efter en likabehandling av flickor och pojkar. Men klassens storlek gör det ofta omöjHgt förlärarna aft tillämpa en ideologi. Situationerna i klassen styr lärarnasbeteenden och undervisning mer än lärarna kan styra med sin ideologi. Detta är en kort sammanfattning av forskningsresultat somengelska pedagoger kommit fram till. Detta behandlades också i i går. , pedagogisk forskare i , har gjortomfattande undersökningar i engelska skolor och colleges med samundervisning.Hon har själv hållit lektioner som hon bandat och efteråt analyserat i syfteatt bättre se såväl sitt eget som klassens beteende. När hon höll sinalektioner var hennes bestämda avsikt att ge pojkar och flickor lika mycketundervisnings- Hon själv trodde sig ha nått sitt mål. Men av tiobandade lektioner använde hon som mest av fiden fill att ha kontakt medflickorna och i genomsnitt . Pojkarna fick aldrig av hennesfid. Även liknande undersökningar som gjorts i svenska skolor bekräftar dettanedslående resultat. , forskare vid pedagogiska institutionen iGöteborg, har forskat om könsdifferenfieringen i svenska skolor och menar i enintervju i massmedia: "Det förefaller också vanligare att filekor fårfrågor som går ut på att de fyller i vad alla redan vet medan pojkar möts medstörre utmaningar. Pojkar får därför kvaUfafivt bättre undervisning." Den engelska forskaren har också konstaterati en intervjuundersökning med lärare av båda könen att lärarna visste mer ompojkarna än om flickorna. Om lärarna hade svårt att känna igen någon elev vardef allfid en flicka. Def var vanligt att man vände sig till pojkarna somindivider och fill flickorna som grupp. Lärare och även studenter har olika förväntningar påpojkar och flickor. Många undersökningar ger stöd för den tesen. ForskarenPhilip utförde bland collegestudenfer följande undersökning: Studenterna fick i sin hand en serie artiklar och ombadsskriva ned sina omdömen om artiklarna. Samma artiklar var ibland undertecknademed ett manligt namn och ibland med ett kvinnligt namn. I samfiiga fall därstudenterna trodde sig recensera en manlig text gav de posifiva och imponerandeomdömen. I de fall de trodde att författaren var en kvinna ansågs textenmedioker. Språkforskaren vid i ut till 37 blivande svensklärare ett pressmeddelande - varannanlärarkandidat fick pressmeddelandet undertecknat med och varannanmed . I den betygsäffning som lärarkandidaterna gav bedömdes Ingvarsom mer trovärdig och kompetent än . Framför allt var det männen blandlärarkandidaterna söm visade sig mer benägna aft lita mer pä . Detta betyder aft flickors lika rätt till undervisninginte fungerar i verkligheten och att flickor inte heller har samma möjHgheteratt få "sina" frågor och intressen behandlade i skolan. Detta berorinte på att lärarna skulle medvetet könsdiskriminera, för även lärare med klartuttalad filosofi att behandla flickor och pojkar lika misslyckas med att geflickorna lika goda möjligheter. Det är naturligtvis ändå oacceptabelt och ettslöseri med resurser och begåvningar att infe kunna få en pedagogisk modell somger eleverna, oavsett kön, lika chanser fUl en utvecklande skoltid. Det krävs krafttag för att bryta def mönster som nugäller. Utbildningen av lärarkandidater måste innehålla råd och anvisningar hurflickor och pojkar skall få Uka chanser i skolan. Det måste ske en fortbildningav de tjänstgörande lärarna för aft förändra mönstret. Det finns säkert ocksåett behov hos åtskilliga lärare aft, efter den uppmärksamhet som forskningsresultatenfått i såväl dagspress som i TV, få diskutera vilka metoder som bör användasför att bryta mönstret. Det är därför angeläget aft regeringen far kraftfullainifiafiv som leder till en prioritering av förändringar i undervis- ningeni syfte att ge flickor och pojkar samma chanser. Det är inte rimligt attflickor skall få sämre undervisning bara för att de är flickor. Jag vill därför frågastatsrådet : Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta för att förändra den könsdiskriminerandeundervisningen, främst i ? 16§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1982/83:106av () till arbetsmarknadsministern om fidigareläggning avplanerade arbeten med : Regeringen beslutade omfördelning av medel för fidigareläggning av statliga investeringar. Vi hade dåi väntat oss att pengar skulle ha tilldelats förarbeten inom och kommuner. Alla skäl talar också för att så bordeha skett. Arbetsmarknadssituationen i regionen är besvärlig för såvälbyggnadsarbetare och schaktentreprenörer som åkeriägare. har ocksåstor betydelse för regionens näringsliv och befolkning. Länsarbetsnämndenhar påpekat hur vikfigt det är att arbetena med riksväg 41tidigareläggs. När det inte heller filldelats några pengar fill riksväg41 har länsarbetsnämnden begärt ytterligare medel från AMS för att därigenomgöra det möjligt aft få i gång projektet. Fastsfälld arbetsplan finns, såarbetena kan startas med kort varsel. Ärarbetsmarknadsrninistern beredd att medverka till att medel nu ställs fillförfogande för länsarbetsnämnden i , så att arbetena med riksväg41 kan starta omgående? 1982/83:107av (vpk) fill statsrådet om reglerna föravvisning: Nyligenavvisades en turkisk man med gilfiga franska resedokument av polisen vidArlanda. Mannen i fråga har uppehållstillstånd i men kom vid dettatillfälle fill från . Ändamålet för besöket var att hälsa påvänner som lever här. Med mofiveringen aft han ej kunde uppvisa returbiljettmed reguljärt flyg fill avvisades mannen av polisen. JagviU mot denna bakgrund fråga invandrarministern: regler gäller föravvisning av personer som vid inresa till uppvisar giltigaresedokument? 1982/83:108 av () fill statsrådet om vården av barn och gamla: Av en intervju i Svenska Dagbladetför framgår att statsrådet infe vill veta avvårdnadsersäftning för vård av små barn i hemmet och inte heller för vård avgamla i hemmet. I den nuvarande debatten förringas ofta verksamheter sombetecknas som traditionella kvinnosysslor. Detta är allvarligt. Medmänskligomvårdnad torde nämligen tillhöra de vikfigaste uppgifterna för både kvinnoroch män i ett stabilt framtidssarhhälle. De ekonomiska resurserna för den oftenfiiga sektorn ökarinte i samma takt nu som under 1960-falet. Utbyggnaden av insfifufionsomsorgkan därför inte heller fortsätta i samma takt som fidigare. På det sociala området är specialisering, sektoriseringoch segregering allvarliga problem. Att samla barn för sig, unga för sig,människor i arbetande åldrar för sig och gamla för sig kan inte vara den bästalösningen. Mångfalden och mångformighefen i mänskliga behov, både sociala ochekonomiska, kräver etf mer lokalt, integrerat samhälle. Med hänvisning till def anförda vill jag fill statsrådetGradin framföra följande frågor: Anser statsrådet att barn och gamla har samma mänskligarättigheter som människor i arbetsför ålder? Anser statsrådet aft institutionsomsorg allfid äröverlägsen omsorg i hemmet? När tror statsrådet att vi får råd med insfifufionsomsorgför alla? Hur skall vi klara jämlikhet och jämställdhet i familjepoUfikendessförinnan? 1982/83:109av () fill utbildningsministern om utbildningen inomdataområdet: Data- och elektronikindustrin iNorrbotten har utvecklats i mycket snabb takt . Från attfidigare ha varit helt orepresenterad i länet sysselsätter dennaindustrisektor ca 150 personer fördelade på 10-12 olika företag. Under detta århar def fattats flera beslut om nya, omfattande investeringar och omföretagsetablering. Därutöver finns det planer på ytterligare utbyggnad avdata- och elektronikindustrin. För aft data- och elektronikindustrin skall fortsätta attutvecklas i posifiv riktning är det nödvändigt att företagen kan rekryterakvalificerad och välutbildad arbetskraft. Detta innebär i sin fur attutbildningen inom data-och elekfronikområdet måste anpassas fill företagensbehov. Med anledning av vad jag här anfört vill jag till statsrådet och chefen förutbildningsdepartementet ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för aft utbildningeninom dataområdet skall motsvara de norrbottniska data- ochelekfronikföretagens behov? 1982/83:110 av () till industriministernom arbetsmarknadssituationen i malmfälten; Arbetsmarknadssituationen 1 malmfälteninger alltmer oro. Den produktionsvolym som tidigare räknat med kommerinfe aft kunna uppfyllas. Detta leder då direkt till konsekvenser även förandra delar av näringslivet. Aktiviteterna och produktionen inom har enavgörande betydelse för sysselsättningen inom SJ, verkstadsindustrin,servicesektorn och den offentliga sektorn inom hela regionen. I takt med allt lägre malmproduktion ökar ocksåsvårigheterna för angränsande kommuner, eftersom det förekommer inpendling frånbl. a. kommun till malmfälten. Enligt uppgift planerar ledning att fa gruvan iSvappavaara lir produktion. Eftersom hela malmfältens näringsliv byggts uppkring skulle en stängning av Svappavaaragmvan bU etf dråpslag mot en hel Med anledning av vad som här anförts vill jag fillstatsrådet och chefen för industridepartementet ställa följande frågor; Vilka åtgärder avser regeringen aft vidta med anledning avden kraftigt försämrade arbefmarknadssifuationen i malmfälten? Kommer regeringen aft acceptera planer pånedläggning av gruvan i ? 1982/83:111av () till försvarsministern om kostnaderna för bärgning av densovjefiska ubåten i : Det sovjetiska"ubåtsbesöket" i ådrog sig stortintresse men också stora kostnader för de svenska skattebetalarna. Enligt nugjord redovisning har betalat ersättning för dessa kostnader. Mot dennabakgrund vill jag fråga; Anser statsrådet aft har betalat vad man verkligenborde betala? 1982/83:112 av (m) till utbildningsministernom behandlingen av ansökningar om vuxenstudiestöd: Är utbildningsministern beredd attmedverka fill införande av regler som fastställer vuxenutbildningsnämndernasmöjligheter att avslå en ansökan om särskilt vuxensfudiestöd från en person som inte här blivit antagen till dénutbildning som han/hon sökt stöd för? 1982/83:113 av () till statsrådet om lokaliseringsorten för det nya : behandlade enproposition om myndighetsorgani-safionen inom energiområdet m. m. I sambandhärmed föreslog att skulle lokaliseras till . Många skäl talar för en sådan lokalisering, infe minststatsmakternas tidigare utfästelser om kompensation fill förden nedlagda flygflottiljen F 11. beslut innebar en anmodan fiU regeringen attkomma med etf nytt organisationsförslag. Jag vill därför ställa följande fråga: Är energiministern beredd att i en kommande proposifionföreslå som lokaliseringsort för det nya ? 1982/83:114 av (m) tillutbildningsministern om betygsättningen vid högskolornas ämneslärarlinjer: Enligt riksdagsbeslut skall fr. o.m. vid lärarhögskolorna sättas endast betyget godkänd eller icke godkänd iundervisningsskicklighet. 1 ämnesteori bibehålls de graderade betygen. Så sent som kom UHÄ:s förordning, enligtvilken graderade betyg skall sättas på delkurser i ämnesteori också påämneslärarlinjen. Frånvaron av övergångsbestämmelser gör aft lärarna tvingassätta betyg. "retroaktivt" - visste varken de ellerlärarkandidaterna att graderade betyg skulle sättas på de teoretiska momenten iden prakfiska lärarkursen. UHÄ:s förordning har dessutom givit upphov fillskilda tolkningar vid lärarhögskolorna, vilket är olyckligt. Med anledning av den relaterade situationen vill jag frågautbildningsministern om hon är beredd aft göra ett förtydligande avbestämmelserna, så att enhetlig praxis fillämpas vid de olikaämnesläfarlinjerna vid landets högskolor, samt om hon är beredd att utfärdaövergångsbestämmelser för den kurs som avslutas med denna termin. 1982/83:115 av () till utbildningsministern omsyo-konsulenf-uf bildningen: Anser statsrådet att det är rimligtatt de framtida syo-konsulenferna, som skall arbeta enligt beslutmed anledning av proposition 1981/82:15 (UbU 1981/82:6), ges annanämnesteorefisk behörighet i sitt undervisningsämne än motsvarande ämneslärare? 1982/83:116av () fill socialministern om flerbarnstiUäggen: 1 proposifion 55 föreslås bl. a.att flerbarnstilläggen skall fördubblas fr. o. m. nästa år.Vidare skall enligt proposifionen tilläggen utsträckas till att omfatta ävenbarn som uppbär studiebidrag resp. förlängt barnbidrag. Det anförsemellertid aft "tekniska förutsättningar" saknas för ett genomföranderedan den 1 januari av detta sistnämnda led i utvidgningen avflerbarnstilläggen. Jag vill därför ställa följande frågor: Nr 29 Vad avses här med "tekniskaförutsättningar"? Torsdaeenden det aviserade förslaget beräknasbli förelagt , och när an def träda ikraft? 1982/83:117 av () till arbetsmarknadsministern om information omföretagsfusioner m. m.: Medbestämmandelagen har generelltsett inneburit ett ökat inflytande för de anställda. Men de erfarenheter som nuhar samlats tyder på att lagen i flera avseenden måste skärpasoch förtydligas. Def gäller bl. a. då företagsägare planerar försäljningoch/eller avveckling av företagsenheter. Informationen fill de anställda kommeroftast för sent för att de skall kunna utarbeta hållbara överlevnadsalternafivför sin arbetsplats eller på annat sätt direkt påverka ägarnas handlande. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern: Överväger statsrådet att vidta sådana ändringar i lagen ommedbestämmande som syftar till aft förelägga företagsägare skyldighet att gede anställda information om planerade företagsfusioner och/eller företagsnedläggningari så god fid aft de ges reella möjligheter att påverka utveckling- 1982/83:118av () till industriministern om solidpappfillverkningen vidForsså : Ett affärsavtal har träffats mellanPLM och , enligt vilket PLM avyttrar sin pappemballagedivision,innehållande wellpapptillverkning och solidpappfillverkning i i , mot betalning i Munksjöakfier och kontanter. Munksjöledningen ämnar driva vidaremen flytta maskiner och marknadskunnande från Forsså Bruk i fillTimsfors, där man säger sig ha ledig kapacitet för solidpappfillverkning ochvidareförädling av solidpappemballage. Ca 210 personer blir utan arbete iNäsviken genom Forsså nedläggning, vilket belastar en redan hårtansträngd arbetsmarknad i norra ytterligare. Efter det att beskedet om PLM-Munksjö-affären meddelats deanställda och kommunen strax , har lokala inifiativ tagitsför aft pröva alternafiva överlevnadsmöjligheter för Forsså Bruk, bl. a. genomförsäljning till en lokal affärsintressent. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor tillindustriministern: Anser statsrådet att avvecklingen av Forsså Bruk harbetydelse för strukturen av svensk skogsindustri? beredd att ta upp förhandlingar med PLM i syfte aft behålla Nr 29 solidpappfillverkningen med tillhörande vidareförädling vid Forsså Bruk den utifrån det lokala alternativ som presenterats? 17§ Kammaren åtskildes .