prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — sade att mittenpartierna är lika ambifiösanär det gäller ungdomarna som moderata samlingspartiet - det är bara att läsamittens reservation! Då är min fråga till : vararbetsmarknadsminister när fattade beslutet om ungdomarna.Varför hände det ingenting då? Det måste ju vara fullständigt meningslöst för folkpartietatt återigen i upprepa vad man sade , nu när man inte harkvar sin minister i departementet. sade att krav när det gällerarbetsrätts- och trygghetslagstiftningen i stort sett innebär att man skulle"slänga trotjänare på sopbacken". Ja, det må vara så, enligt ElverJonssons definition. Men i så fall innebär ståndpunkt i de härfrågorna, att man inte går så långt som till sopbacken men ätt man öppnarköksdörren och släpper trotjänarna i soptunnan som står där utanför. - Det härsäger jag bara för att visa det onyanserade i angrepp. hade visserligen, , ingen minister iarbetsmarknadsdepartementet, men ni hade en mittenbroder som satt där, så nikan väl också begrunda varför det inte hände något när ni hade chansen. Jag vill sedan ta upp uttrycket "konvenfionellaåtgärder". Det framgick med stor tydlighet av inläggatt den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken inte bestäms i regeringskansliet- den bestäms på AMS. Och det är man från det socialdemokratiska partiets sidainte alls missnöjd med; tvärtom det är man nöjd med och glad över. Har man som socialdemokraterna inställningen att AMS harkunskapen och bestämmer, får man också konsekvensen, herr talman, att AMSblockerar. Det är en av realiteterna som styr moderata samlingspartietsarbetsmarknadspolitik . Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. 26MARIANNE () replik: Jag skulle vilja ställa en fråga fill BengtWittbom. Om nu säger nej till alla förslagen om ökade medel för attsnabbt få fart på sysselsättningen, hur skall vi då kunna skaffa jobb tillorter som t. ex. , , och många platser i ? De analyser som ni hänvisar till hjälper inte - det behövsju insatser. Sådan är verkligheten nu med borgerliga regeringar,trots att man i er regeringsdeklaration kunde läsa att grunden för ettframgångsrikt reformarbete är en stark ekonomi. Efter de här sex åren - har vien stark ekonomi? I samma regeringsförklaring hette det att alla ungdomarskulle ha arbete, praktik eller utbildning. Har det blivit så? 27ELVER () replik: sätter upp ett oskuldsfulltansikte och säger: Varför hände ingenfing när ni satt i regeringen? Till det ärbara att säga: i svenskt arbetsliv har så mycket gjorts frånstatsmaktens sida som just . Det skedde också under de år som moderata samlingspartietingick i regeringen. Men såvitt jag begriper ägnade man sig från det hållermera åt att bromsa än att driva på när det gällde aktiva åtgärder för att påarbetsmarknadens område klara sysselsättningen. Det gällde förmodligen ocksåde yngre årgångarna. säger : Det var väldigt vad här blåser.Men vi sitter i segelbåten med ankaret i. Det är betecknande att han associerartill segelbåtar. När vi talar om svår arbetslöshet sitter i en"segelbåt" med ankaret i - jag tror de sitter litet fast iföreställningar om att man med enbart ekonomiska insatser kan åstadkomma enriktig arbetsmarknad. tog illa vid sig av att jag sade att det kaninträffa att trotjänare slängs på sopbacken om man skrotar en del av den arbetsrättsligalagstiftningen. Jag tror faktiskt att det är så. Vi har sagt från bådefolkpartiets och centerparfiets sida - och det ställde också upp på ivåras - att vi inte vill vara med om att rasera trygghetslagarna, vi är intemed om att t. ex. slopa turordningsreglerna. Vi menar att man vid enreformering av lagen om anställningsskydd också skall ha respekt för,ingångnaavtal. Det är förbluffande att man från moderat håll - där manannars alltid sätter avtalet före lagsfiftningen - inte drar sig för att nu medlag sätta sig över avtal som parterna träffat. Sedan har vi varit överens om att anpassa ochavbyråkratisera trygghetslagstiftningen - för visst finns det kanfigheter. Detvore konstigt om 1970-talets mycket aktiva reformarbete på arbetsrättens områdeinte skulle ha ofullkomligheter. En avbyråkratisering är vi från liberalt hållberedda att ställa upp på. Men vi menar att det inte får medföra att vi tarbort de regler som ger de anställda inflytande över sin egen arbetssituafion -det har varit vägledande för alla liberala framstötar här i om enreformering av Det är vägledande för också framöver.Därför tror jag, herr talman, att det kan vara bra - jag hoppas att BengtWittbom inte uppfattar det som ett allmänt påhopp - att få denna skillnadmellan konservativ och liberal politik markerad. 28 () replik: påstående att det inte gjordesnågra insatser för ungdomarna som regeringen styrde här ilandet får naturligtvis inte stå oemotsagt. Låt mig bara i all vänlighetpåminna om införandet av ungdomsplatser, förslaget om kommunalaungdomsslussar och utbyggnaden av gymnasieskolan, för att bara nämnda någrainsatser. Dessa tre saker talar för sig själva. uttalandeöverensstämmer alltså inte med verkligheten. Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. 29BENGT WITTBOM (m) replik: För att undvika missförstånd vill jag barapåpeka att det framläggs en budget, och i den budgeten ingår detnormalt till arbetsmarknadspolitiska insatser, och mångamiljarder kronor fill industripoUtiska insatser. Hur hårt och intensivt ni änargumenterar tror jag inte att ni kan få svenska folket att tro att moderatasamlingspartiet i sina budgetalternativ skriver O kr. i de kolumnerna. Det finns alltså pengar fill insatser, vi moderater kräver är att de skall användas effekfivt. Vad vi kräver äratt vi skall överväga hur vi satsar varje krona - kronorna ramlar inte in istatskassan i samma snabba takt nu som . får vi lånaupp dessa. säger att vi gjorde mycket påarbetsmarknadspolifikens område när det var borgerlig majoritet. Detsatsades stora resurser, och det togs ett stort ansvar för människors trygghet.Men det är inte det jag talar om, och . Jag talar omungdomsbeslutet. Ungdomsplatserna tillkom före det beslutet. Jag upprepar minfråga: Varför förverkligade ni inte det beslutet, när gavmittenregeringen chansen? Hade man gjort det hade det sett annorlunda ut förmånga ungdomar . När det gäller de anställdas inflytande på arbetsplatsernavill jag bara helt lugnt påpeka att det inte alls är på det sättet att det inteexisterade något inflytande för de anställda på arbetsplatserna innan MBL kom.I Saltsjö-badsanda hade man byggt upp en stark tradition kring samarbetstanken.Varför byggde man inte vidare på den? Vi måste bygga vidare och anpassalagstiftningen så att den passar enskilda företag och anställda på ett bättresätt. Arbetsmarknadsministern ville tydligen inte svara på minaupprepade frågor om arbetsgivaravgifter etc. upprepade dessutomfrågorna i den här debatten. Jag får då med statssekreterare , sombefinner sig i kammaren, vidarebefordra hälsningen till attvi kommer att fortsätta att fråga tills vi får ett svar. Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. 30ELVER () replik: När det gäller att använda pengarnaokonventionellt saknas det inte heller exempel från den tid då företrädare förfolkpartiet och andra icke-socialisfiska partier satt i regeringen. Jag behöverinte upprepa de exemplen för , som känner dem alltför väl.Ungdomsslussarna var ett sådant exempel. säger : Varför förverkligades inte alltdetta medan ni satt i regeringen? har väl ändå inte glömt attdetta förutsatte att parterna skulle gå fram avtalsvägen? Det var riksdagensbeslut och regeringens vilja. Där kunde naturligtvis inte statsmakten ingripa,och jag beklagar, precis som dåvarande arbetsmarknadsministern , att parterna inte var betydligt raskare och meraktiva när det gällde den här frågan. Den synpunkten tycker jag man kanuttrycka från sida. När det gäller reformeringen av arbetsrätten räcker detatt notera att man från moderat och konservativt håll säger att vi hade det brapå , före medbestämmandelagen, och att det också då gick att kommafram till lösningar. Jag tolkar detta så, att man inte vill sluta upp kring enreformering av arbetslivet, som denna riksdag har beslutat om. Jag har sagt attvi från liberalt håll i diskussionen om hur regelsystemet skall förbättras ochförenklas kommer att bjuda motstånd och hålla hårt fast vid atttrygghetslagarna icke raseras. I försvaret av dem ingår att turordningsreglernaskall vara kvar, och att skall ha respekt för av parterna upprättadeavtal. Vi vill inte med lag sätta oss över vad parterna har kommit överens om.Jag upplever det så, att och här har hamnat i enlogisk kollision. 31BENGT WITTBOM (m) replik: Hur länge skall hålla på och skrivaom problem som bara parterna kan reglera? Hur många ungdomar ytterligare är detsom inte skall få chansen? Skall det bli 80 000, 90 000 eller 100 000? Jagtycker att det är en väsentlig fråga. gjorde, milt sagt, vissa övertolkningar avvad jag i min förra replik kort hann säga om samarbetet på arbetsplatserna. Jagkonstaterade bara ett viktigt faktum, nämligen att det fanns en utbreddtradition av samarbete mellan parterna på arbetsplatserna före MBL. Det hadevarit klokt och sunt att bygga lagstiftningen, om man nu prompt skulle ha enlagstiftning, på dessa erfarenheter. Därför är det också logiskt, herr talman, att , närvi konstaterar att lagsfiftningen inte fungerar alldeles perfekt, tänkatillbaka på vunna erfarenheter och försöka justera lagstiftningen i enUghethärmed. Det ger parterna chansen att klara ut problem som de upplever somytterligt besvärande. Till slut: Vi kommer ifrån moderata samlingspartiets sidaatt fortsätta att i de här debatterna driva grundfrågorna. Jag är alldelesövertygad om att det är defrågor vi debatterar, om de långsiktiga förutsättningarna och derestriktioner och trösklar som slår ut människor och hindrar människor att fåjobb, som 1984 och 1985 kommer att vara huvudfrågorna i arbetsmarknadspolitiken.Då kommer t. o. m. regeringen att ha insett.att de 17 miljarderna intefinns till disposition. Vi moderater väntar med stort intresse på att dentidpunkten skall inträffa. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. sättningsåtgärder m. m. 32 BONILSSON (s): Mycket har redan sagts i den här debatten,men jag avser ändå att i mitt anförande ta upp frågorna omungdomsarbetslösheten, inte minst därför att jag har fått i uppgift av minutskottsgrupp att göra det. Arbetslöshet är nog bland det värsta som kan drabba enmänniska. Det är som ett gift för samhället och invånarna. Arbetslösheteninnebär för de utsatta en känsla av hopplöshet och brist på självförtroende.Den skapar misstro och,bitterhet bland dem som drabbas. I vårt land har arbetslösheten ökat väsentligt de senastesex åren. Denna arbetslöshet var emellertid - särskilt - högre änvad som borde ha varit fallet om den borgerliga regeringen satsat påarbetsmarknadspolitiska åtgärder i den utsträckning som vi socialdemokraterförordade. -Arbetslösr heten hade troligtvis varit rekordhög om denborgerliga politiken fått fortsätta. Högst var dock arbetslösheten bland ungdomar, framför alltbland tonåringar. Av dem som tillhörde arbetskraften var mer än var femtekvinna i åldern arbetslös . Totalt sett var 85 000 ungdomari åldrarna arbetslösa vid samma fidpunkt. Av dessa var 46 000 under 20år. Motsvarande siffror 1976, när vi lämnade regeringsmakten, var 30 000 resp.18 000. Man kan konstatera att den ungdomsgaranti som de tidigareborgerliga regeringarna givit inte infriats. Tvärtom har arbetslösheten blandungdomar, som synes, ökat drastiskt. De borgerligas löften om arbete, utbildning eller praktiktill alla ungdomar kan bl. a. med ledning av de nämnda siffrorna visa attgarantin har varitord utan innehåll. Målsättningen för oss socialdemokrater måste nu bli attmed kraft angripa denna utomordentligt svåra situation. I proposition1982/83:50 och i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 13 har ett antalinitiativ tagits som syftar fill en förbättring av situationen för bl. a. deunga arbetslösa. På lång sikt måste naturligtvis åtgärderna inom denekonomiska politiken ge resultat i form av ökad sysselsättning, Men på kortsikt måste det göras omfattande generella arbetsmarknadspolitiska insatser.Dessa åtgärder har naturligtvis stor betydelse även för våra ungdomar, ochspeciellt gäller detta dem som har fyllt . De insatser som betraktas somgenerella har f. ö. behandlats av andra talare här i kammaren. Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. En stor del av medlen som avsatts till beredskapsarbetenkommer att skapa tusentals arbetstillfällen för unga människor ute i landet. När det gäller anslaget till ungdomsplatser har SÖ iseptember hemställt om ytterligare 90 milj. kr. för bidrag till fleraungdomsplatser under /83. Detta anslag har regeringen med stödav finansfullmakten redan beslutat att ställa till förfogande för att täckabehovet av ungdomsplatser. Kopplat till detta har kammaren i samband medbehand-Hngen av arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 12 beslutat att KAS inteskall utgå till ungdomar . Som en följd av detta har i proposition 50 anförts att detär regeringens ambifion att alla 17-åringar skall kunna erhålla åtminstone enungdomsplats. Det förutsätts vidare att SÖ noga följersysselsättningsutvecklingen för ungdomar och anmäler omdet behövs ytterligare medel. Detta innebär att regeringen är beredd att klaramålet, som jag har nämnt. När detslutligen gäller kommunala aktiviteter för arbetslös ungdom har regeringen medändring äv den förra regeringens beslut fördelat totalt 100 milj. kr. Dessa medel skall användas till att mildra effekten avarbetslösheten bland ungdomar, och då i första hand stödja dem som är i störstbehov av samhälleligt stöd av detta slag. I min hemkommun har manexempelvis planer på att inrätta ett ungdomscenter som ett led i en uppsökandeverksamhet. Låt mig också påpeka att regeringen underutbildningsdepartementets verksamhetsområde beslutat om en ökning med 2 000intagningsplatser i gymnasieskolan för /83 till en total kostnad av36 milj. kr. De borgerliga partierna har på olika sätt reserverat sigmot det program som vi socialdemokrater föreslagit. Detta är förvånansvärt medhänsyn till att de, om än i olika konstellationer, haft regeringsmakten desenaste sex åren. förslag om hur de nu vill lösa de mycketsvåra problemen med ungdomsarbetslösheten vill vi socialdemokrater bestämt taavstånd ifrån. Det kan inte bli tal om att lösa dessa problem med erbjudande omsänkta löner, sämre trygghet i anställningen och på andra sätt. Vi anser hellerinte att ökad rörlighet bland ungdomar i någon större omfattning löserproblemen på arbetsmarknaden. I debatten om bl. a. ungdomsarbetslöshetenkunde man trots allt skönja en enighet om att kraftfulla insatser borde sättasin för att klara problemen. Men kan konstateras att yrkar avslagpå medlen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket direkt drabbarungdomarna. Det verkar på något sätt vara mera ord än allvarligtmenade satsningar då rnoderaterna först gör program mot ungdomsarbetslöshetenoch sedan intar en avvisande hållning fill en förstärkning av dearbetsmarknadspolitiska medlen. Mittenpartiernasförslag verkar vid första påseendet vara mera positiva till ytterligare insatser motarbetslösheten bland ungdomen. Men mitten knyter så an till den borgerligamajoritetens vidlyftiga ungdomsgaranfi . Landets ungdomarförespeglades då att nu var problemen lösta. Alla skulle garanteras jobb ellerutbildning. Vi minns tidningsrubrikerna och TV-uppföljningen. -som representerar här i debatten -fick stort utrymme i landets störstadagliga tidning, där han uppträdde fillsammans med arbetslösa ungdomar ihemstaden . var problemen lösta. Visocialdemokrater som valde att i stället förorda förstärkta resurser för attsuccessivt kunna nedbringa arbetslösheten framställdes som defensiva. Hur är läget i , ? Sanningen är attsituationen i stället snarare försämrades efter ert magnifika utspel. Vad vardet som gick snett? Svek mittenregeringen när garantin skulle förverkligas? Sammanfattningsvisanser jag att de borgerliga partierna verkar splittrade - och det har ocksådebatten här visat - i denna för våra ungdomar så avgörande fråga.Möjligen kan detta ha påverkat det resultat som dessa parfier uppnått under sinregeringstid. Avslutningsviskan sägas att vi socialdemokrater aldrig kan acceptera en hög arbetslöshet,speciellt inte bland landets ungdomar. De åtgärder som sätts in skall sessom ett steg mot avskaffandet av ungdomsarbetslösheten, och vi är beredda attmed olika medel fortsätta att bekämpa densamma. Med det anförda vill jag yrka bifall till arbetsmarknadsutskottetshemställan i dess betänkande nr 13 också i de avsnitt som behandlar åtgärdermot ungdomsarbetslösheten. Jag yrkar vidare för säkerhets skull även avslag påreservationerna 3 och 4. Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. 33 (): beslöt att bifalla en centermotion med innebörd attalla ungdomar skulle erbjudas arbete eller utbildning i stället förarbetslöshetsersättning eller.annat ekonomiskt bidrag från det allmänna. Jaghar tidigare - båda gångerna med i kammaren - gett mina och synpunkter på hur viktigt vianser att det är att utrota arbetslösheten i de känsligaste ungdomsåren. Jagnöjer mig därför nu med att konstatera att såväl genom att utrotaungdomsarbetslösheten som genom att ta bort alla bidrag i motsvarande åldrar sålägger vi en god grund för framtiden och undviker framför allt många personligatragedier. Regeringenhar föreslagit och beslutat att KASrcrsättningarna skall tas bort för16- och 17-åringarna. har i utskottet biträtt en sådan ordning, menkrävt att då måste ge regeringen till känna att regeringen måstefölja upp frågan så, att de berörda ungdomsgrupperna verkligen får utbildning,praktik eller arbete. har alltså sett fill att gettregeringen i uppdrag att vidta de kompletteringar som kan behövas för att alla16-17-åringar skall kunna erbjudas utbildning eller Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m. arbete.Regeringen skall också för redovisa hur frågan följs upp. Från sida noterar vi att vårt initiativ från ivåras nu nått fram t. o. m. 17-åringarna, och vi hoppas nu att arbetet snabbtkan gå vidare så att regeringen uppfyller beslut , såatt också alla 18-, 19-och 20-åringar erbjuds utbildning eller arbete, intebidrag. Beslutet om 16-17-åringar fattades med bred politiskmajoritet av i går. Beslutet antogs med en rösts majoritet.Jag har vid ett antal tillfällen beklagat att inte hela ställde uppbakom motionen. Jag hoppas emellertid att socialdemokraterna när de nu äntligenkommit i gång skall inse att ungdomar i åldern behöver få samma fästei tillvaron och känna att samma krav ställs som blir fallet för16-17-åringarna. Jag går över till att beröra vårt partis krav på ökaderesurser för glesbygden. Många starka krafter - inte triinst politiska -arbetar för att det skall komma att ske en fortsatt koncentration avarbetstillfällen, service och befolkning till storstaden samt till de störrecentralörterna i länen. En sådan utveckling blir förödande för den svenskaglesbygden, om inte en kraftig moteld anläggs. I en situafion med dämpad ekonomisk tillväxt får dessakrafter dessutom argument för ätt fara ännu hårdare fram med vår landsbygd. Iglesbygden finns resurser i form av odlad mark, skog, vattenkraft, torv,mineraler, malm, rekreationsresurser osv. Dessa tillgångar har stor betydelseoch kan, om vilja finns, komma att få en än större betydelse för vårt svenskafolkhushåll. Tillgångarna måste tas till vara, på ett sådant sätt att defrämjar glesbygden i alla avseenden. I ett glesbygdslän som t. ex. - och detgäller även för övriga skogslän - har jord- och skogsbruket alltid varit en basnäringoch haft en stor betydelse för hela länets utveckling. Det är alltså avsynnerlig vikt att lantbruket främjas och ges förutsättningar så att det kanbestå och utvecklas. Det vore nämligen förödande för såväl den samhälleliga somden sociala servicen i länets glesbygder om sysselsättningen minskarytterligare. I glesbygden måste samhället ha som mål att uppmuntra kombineradeverksamheter inom jord- och skogsbruk, hantverk och service, i småskaligaformer. Av tradition har allfid glesbygdsnäringarna varit så uppbyggda för attkunna ge maximal utkomst och sysselsättning. För att främja utvecklingen i glesbygden och ta till varade resurser som glesbygden besitter har glesbygdsstödet spelat en mycket storroll. Otaliga är de som genom detta stöd har kunnat utveckla sitt företag ochde personer som kunnat beredas sysselsättning. I enbart har underde ca 250 företag erhållit glesbygdsstöd i någon form. Deutvärderingar som gjorts av stödet visar att stödformen har betydande positiva effekter. Sysselsättningen har kunnat ökakraftigt, och investeringarna som gjorts har ett bestående värde. De ekonomiska resurserna för glesbygdsstödet räcker inte för att svara mot efterfrågan. , när endast halva budgetåret hargått, så är i stort hela stödandelensom länsstyrelse resp. lantbruksnämnd förfogar över intecknad. T. ex.,harlantbruksnämnden i redan förbrukat 2 miljoner av totalt 2,5milj. som avsatts för bidrag fill jordbruket. har förbrukat 3miljoner av 3,5 milj. kr. som avsatts för övrig företagsverksamhet i glesbygd.Då skall det beaktas att man dessutom har inne ansökningar om stöd fill olikaobjekt på ytterligare 3 miljoner. Så ser verkligheten ut i mitt hemlän. Jagförmodar att i stort sett Uknande förhållanden råder i övriga Norrlandslän. Intensifieradkommunal sysselsättning, det s. k. IKS-stödet, är en annan del avglesbygdsstödet. Om jag får exemplifiera återigen från mitt hemlänVästerbotten, kan jag nämna att för IKS-verksamheten har fördelatbudgetåret" 1982/83 ca 7 milj. kr. till totalt nio kommuner. ,efter det att gått av budgetåret, hade fem kommuner skrivit tilllänsstyrelsen och begärt ytterligare IKS-medel. Det är alltså ett oerhörtstarkt sug efter dessa medel, och det visar dels att behovet är mycket stort,dels att IKS upplevs av kommunerna som ett mycket värdefullt stöd förglesbygden. Iett läge då arbetslösheten ökar för som går är det än vikfigare attmedel för IKS-verksamheten tryggas. IKS ger en långsiktig effekt, då objektenhar anknytning till den näring som bedrivs i glesbygden, men möjliggör framförallt sysselsättning åt arbetslösa. Det är nämligen så, herr talman, att delokala arbetsförmedlingarna skall anvisa arbetskraften för IKS-verksamheten.När vi vet att vi står inför den kanske högsta arbetslösheten någonsin måstevi göra allt för att möjliggöra för fler att få ett arbete. Vivet också att IKS-verksamhetens volym urholkas på grund av bl. a. inflation ochökade arbetskostnader. Detta gör att t. ex. det antal dagsverken som man kanerhålla med exempelvis 1 milj. kr. har därförföreslagit att ytterligare rtiedel skall anvisas. Jaghar här, utifrån exempel från , försökt påvisa att det måste tillett kraffigt påslag på de medel länsstyrelserna förfogar över för satsning påsysselsättningsskapande åtgärder för glesbygden. Jag vet att motsvarande bristpå medel även råder i övriga Norrlandslän. Vi från har allfid hävdatatt glesbygdspolitiken måste ses som en del av regionalpolitiken. För attvända en negativ utveckling i våra utsatta glesbygder kräver vi att det förs enkraftfull och decentralistiskt inriktad regionalpolitik. Ett sådant synsättmåste ständigt ges stor tyngd i beslut som vi fattar här centralt men ävenregionalt och lokalt. Vi har därför lagt fram ett förslag om intensifieradeinsatser för glesbygden som ligger i linje med vår syn på hur detregionalpolitiska arbetet skall bedriyas. Dessutom har vårt förslag omytterligare 100 milj. kr. till att främja sysselsättningsskapande åtgärder iglesbygder ett starkt stöd i våra glesbygdslän och kommuner. Inte minst vittnarde exempel som jag har redovisat för kammaren om detta. Det är därför enur alla synpunkter klok åtgärd att överföra 100 milj. kr. från de sedvanligaAMS-medlen till glesbygdsmedel. Vi får en snabb effekt, vi får en långsiktigeffekt och vi får effekterna där de bäst behövs. Särskildasysselsättningsåtgärder m. m. Särskilda sysselsättningsåtgärder m. m.