prot · G609104 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag skulledärför vilja fråga : Hur ser statrådet på dessa två olikaförhållanden? Vad vi har försökt att göra är att upprätthålla och även öka antaletnybörjarplatser på allmänna linjer. Vi har lyckats, och det är jag glad över. Däremothar vi i budgetpropositionen redovisat en minskning när det gäller antagnirtgentill enstaka kurser. Det är ingenting som har uppdagats på ett senare stadium,utan det framgår mycket tydligt om man läser vad som står på s. 457 ibudgetpropositionen. Vi redogör exakt för hur mycket det rör sig om, nämligen824 årsstudieplatser. Det innebär en kostnadsminsknirtg på 7 milj. kr. Idet sammarthanget vill jag att de myndigheter som fortsättrtirtgsvis skallhartdiägga de här frågorna skall veta att de små ämnerta irtte borde drabbas. Iförsta hand skall det här gälla sådana ämnesområden vid de tidigare filosofiskafakulteterna som har ett stort antal studerande. Omavvecklingen av systemet med långtidsförordnade handledare vid vissa lärarutbildningar Anf.23 (): Statsrådet säger att hon är glad över att ha lyckats upprätthållaantalet antagningsplatser på de allmänna linjerna men beklagar att antalet påde enstaka kurserna har minskat. Och så nämner hon de 824 platser som skulleinnebära en besparirtg på 7 milj. kr. Men,herr talman, vi har tidigare kommit överens om att SFS beräkrtirtgar ärriktiga, och där talar man om 2 534 platser. Det blir alltså ett helt annatgenomslag på de olika orterna. Detär vidare helt klart, som redan framhållits, att detta kommer att drabbaframför allt de samhällsvetenskapliga och humanistiska fakulteterna mycket hårt- inte bara för dem som går på forskarutbildning utan också för dem som påbörjarutbildning inom dessa områden. Där består utbildningarna i stor utsträckningav enstaka kurser. Jag tycker därför att det finns anledning för statsrådet attse över detta förhållande. Överläggningen varhärmed avslutad. 9 § Svar på fråga1982/83:327 om avvecklingen av systemet med långtidsförordnade handledare vidvissa lärarutbildningar Anf.24 Utbildningsminister : Herr talman! har frågatmig vilka budgetmässiga konsekvenser ett nytt avtal för handledarna inomlärarutbildningen får. Vidare har frågat om min uppfattrtirtg omatt beslut om en Om avvecklingen av systemet med långtidsförordnadehandledare vid vissa lärarutbildningar besparingåsidosätts genom ett sådant avtal. Efter förslag i 1981/budgetproposition beslutaderiksdagen att - som en besparing - systemet med långtidsförordnade hartdiedarevid vissa lärarutbildningslinjer skulle avvecklas fr. o. m. /83.Handledning vid dessa linjer skulle således utföras endast avkorttidsförordnade handledare. Besparingen beräknades till ca 19 milj. kr. Regeringen utfärdade i enlighet härmed enförordning som bl. a. innebär att det fr. o. m. /83 endast finrtskortfidsför-ordnade handledare vid lågstadielärarlinjen,mellanstadielärarlirtjen, folk-högskollärarlinjen, ämneslärarlinjerna ochspeciallärarlinjen. Arvodet till handledare i lärarutbildning bestäms genomavtal mellan () och huvudorganisationerna. Detsenaste avtalet om arvoden löpte ut , och i sedvanligordning har förhandlingar ägt rum om ett nytt avtal. En slutlig uppgörelse harnu nåtts i frågan, men något avtal har ärtnu inte underställts regeringensprövning. I detta läge anser jag det principiellt olämpligt att diskutera olikakonsekvenser av ett avtal. 25BIRGER HAGÅRD (m): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga, som alltså har två olika dimensioner. Om det avtal som - låt mig uttrycka det så - är på väg attträffas skulle innebära att man går ifrån beslut , kommer dettanaturligtvis att få såväl budgetmässiga som andra kortsekvertser, inte minstrent konstitutionella. Uppgörelsen betecknas av motsidart, arbetstagarparten,dvs. TCO-S och , som en fullständig framgång. I deinformationer som utgått från säger rtian att deavtalsförmåner som gällt t.,o. m. för långtidsförordnade handledareskall utgå fr. o. m.den 1 jartuari 1983 till det antal handledare som motsvararandelen långtidsförordnade hartdiedare 1981/82. Det förutsätts, rtär detgäller de handledare som berörs av det åsyftade avtalet, att samma villkor ifråga om arbetsuppgifter, omfattning och ansvar, som tidigare förutsattsbeträffande långtidsförordnade handledare, skall gälla. Man säger också attstatens arbetsgivarverk således har bifallit TCO-S ursprungliga yrkande i desshelhet, vilket innebär att systemet med långtidsförordnade handledare ej skulleavskaffas i vad gäller de materiella förmånerna. Denrta irtställrtirtg har helatiden utgjort grunden för TCO-S ståndpunkt. Slutligen sägs också i det här sammanhanget: Underförhandlirtgarnas gång har och utarbetat ochinlämnat yrkanden om arvode och nedsättrting, i dert härtdelse riksdagerts beslutom endast en typ av handledare skulle kvarstå. Denna förutsättnirtg har nuändrats genom arbetsgivarverkets bud och dert träffade överertskommelsen. Av detta drar jag slutsatsen att arbetsgivarverket i allthar gått med på TCO-S och lärarförbunds krav, vilket alltså innebär enåtergång till status quo. Jag måste då fråga utbildningsministern omarbetsgivarverket har förhandlatutan regeringens kännedom. Anser utbildningsministern, i likhet med TCO-S, attden här uppgörelsen är en fullständig framgång för organisationen och att denföljaktiigen skulle innebära en återgång till situationen sådan den var 1981/82och att den därmed skulle strida mot fattade beslut? Det vore kanske angeläget att först diskutera de frågornaför att sedan eventuellt återkomma. 26 Utbildningsminister : Herrtalman! Jag sade redan inledningsvis att jag inte nu kan diskutera detkortkreta ärende som tar upp. I synnerhet vill jag inte diskuteravad den ena parten anför i detta ärende. Däremot vill jag allmänt säga att beslut ommedelsanvisnirtg till skilda ärtdamål grundar sig på vissa organisatoriskaförutsättningar. Ett sådant beslut kan rtaturligtvis innebära en besparing.Avtal kan dock slutas mellan arbetsmarknaderts parter om förmåner som innebäratt medelsanvisningen måste ökas i förhållande till vad som beräknats avregering och riksdag. Om en sådan ökning motsvarar den gjorda besparingen ärdet naturligtvis inte tillfredsställande. Därför drar jag den slutsatsen attdet är viktigt att stor omsorg ägnas frågan huruvida ett riksdagsbeslutpåverkar förmåner som är bundna av avtal, eller om det på annat sätt kanmedföra avtalsmässiga komplikationer. Om avvecklingen av systemet med långtidsförordnadehandledare vid vissa lärarutbildningar 27BIRGER HAGÅRD (m): Jag tackar för utbildningsministerns synpunkter. Det är väl alldeles givet att ett riksdagsbeslut är ettriksdagsbeslut. Det kan inte utan vidare åsidosättas. Här har man uppenbarligenfrån förfarit - som man också har gjort i artdrasammanhang - på ett ganska militant sätt. Man har hotat med konflikt, och i dethär fallet har arbetsgivarverket fallit undan.- Man kan också konstatera att två andra orgartisationer.Facklärarförbundet och , har valt att ligga mycket lågt.Alldeles oavsett organisatoriska eller andra komplikationer finns det ingen somhelst anledning för regeringen att i det här sammanhanget falla undan ochåsidosätta det beslut som fattats av . Jag vill fråga om utbildningsministern, i det läge som nuhar uppstått, är beredd att se till att regeringen inte godkänner denuppgörelse som har träffats. Överläggningen var härmed avslutad. Omökad sysselsättning av ungdomar inom turistsektorn 10§ Meddelande om svar på interpellationerna 1982/83:83 och 88 Anf.28 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag kommer att besvaraIvar och interpellationer . 11§ Svar på fråga 1982/83:313 om arbetslöshetsersättning till deltidsarbetande har frågat mig om jag anser att en deltidsarbetande skallfå ersättning från arbetslöshetskassa. Arbetslöslietsersättningfår utgå till en deltidsarbetande om han eller hon har arbetat istörre omfattning än i deltidsarbete. Ersättningen får i sådant fall normaltutgå under . Om det finns särskilda skäl får dennaersättningsperiod förlängas till vad som gäller i övriga fall. Närman bedömer en deltidsarbetandes rätt till ersättning, skall man också pröva omdeltidsarbetet hindrar den arbetssökande att ta annat lämpligt arbete i denomfattnirtg som hart eller hon söker. Om så är fallet, anses vederbörande intestå till arbetsmarkrtadens förfogande och ersättning utgår då inte. Arbetsmarknadsdepartementethar fått förslag om ändringar i bestämmelserna för ersättnirtg vid deltidsarbete.Dessa förslag bereds f. rt. tillsammans med en rad andra frågor som berörarbetslöshetsersättnirtgarna. Idet fall som hänvisar till är det så att personen i fråga hartackat nej till erbjudet heltidsarbete på grund av sin bisyssla som brandman. Talmannen konstaterade att frågeställaren ej varnärvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 12 § Svar på fråga1982/83:321 om ökad sysselsättning av ungdomar inom turistsektorn 30Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidtaga för att ökaantalet ungdomssysselsatta inom turistsektorn. Motbakgrund av de förslag som turistråd redovisade för representanter förregeringskartsliet har regeringen i propositionen omutvecklingen i föreslagit att kursstyrelsen i skallfå möjlighet att själv fastställa läroplaner för turistutbildning inomarbetsmarknadsutbildningen. Regeringen har också föreslagit att särskilda medelskall anvisas för ändamålet under en försökstid . 31 (): Jag ber att fåtacka arbetsmarknadsministern för svaret. Detär uppenbart att den arbetslöshet vi f. n. har, med 155 000 människor utan jobb- 20 000 fler än , varav 4 000 fler är ungdomar - ärotillfredsställande. Varjeåtgärd som syftar till att hålla nere dessa siffror måste tas till vara.Turistsektorn öppnar sådana möjligheter. Det börjar vara populärt att turista iSverige igen. Svensk turism är på frammarsch. Enligt turistrådsysselsätts ca 100 000 inom turistnäringen. Inom näringen finns stor ledigkapacitet. Satsningar på turism ger snabbt effekter utan krav på omfattandeinvesteringar. Turistnäringenär vidare en typisk småföretagarnäring, varav följer att man därmed kan nådecentraliserad sysselsättningseffekt och stärka sysselsättningen iglesbygden, Turismen är dessutom urtik så fill vida att ert åtgärd för att ökaturistaudet irtom landet ger dubbel effekt på bytesbalansen. Detvar därför riktigt och logiskt att den tidigare regeringen gav turistrådet iuppdrag att lämna förslag till olika åtgärder som kunde leda till ökadsysselsättning inom turistsektorn, särskilt blaud ungdomen. Det hade varitriktigt och logiskt om den nya regeringen snabbt hade följt upp det och omsattförslaget, som turistråd framlade, i heladess vidd i konkreta åtgärder. Jagnoterar att regeringen tagit ut vissa delar av förslaget och startat med dem.Här hade man naturligtvis anledning att vänta sig en helt annan handlingskraftoch bredd i förslagen från den socialdemokratiska regeringen, mot bakgrund avden kritik som riktades mot den tidigare regeringen när det gällde justsysselsättnirtgsfrågorna. Med anledrtirtg härav skulle jag vilja frågaarbetsmarknadsministerrt om regeringen är beredd att gå vidare i den åtgärdskatalogsom turistrådet har presenterat och om regeringen också är beredd att avsättade medel som måste till för att det här skall kunna genomföras. Omökad sysselsättning av ungdomar inom turistsektorn Apropå de allmänna inledande orden från omsysselsättningsproblemen över huvud taget i landet vill jag erinra om att dennuvarande regeringen gjort olika arbetsmarknadspolitiska insatser för drygt 50000 personer fler än vad som skedde . Somframgick av mitt svar har vi behandlat framställningen från turistrådet på ettpositivt sätt genom att i det speciella paket som föreslagits för tamed den här biten. hade föreslagit en försöksverksamhet i fleralän - det är riktigt. har vi antagit förslaget när det gäller Norrbottenslän och börjar där. Jagvet att turistrådet arbetar vidare och kanske kommer medytterligare förslag till regeringen, och dem får vi då ta upp och diskutera. Vihåller även på och bedömer andra funderingar som finns om åtgärder för attytterligare bredda insatserna för ungdomar. Vi hoppas kunna redovisa Om ökad sysselsättning av ungdomar inom turistsektorn en del avde förslagen . Låt mig sedan säga att vi dessutom väntar ett förslag frånrekreationsberedningen om ökade insatser mom turismen. Totalt sett kan manalltså säga att det pågår en hel del aktivitet på just det här fältet. Jag vill hålla med frågeställaren om att turismen numeraär en god näring för , och det hänger inte minst samman meddevalveringen, som givit den svenska turistnärirtgert påtagligt förbättradeförutsättningar. 33 (): Regeringen har gjort en satsning för attbereda arbete åt 50 000 fler människor än fidigare. Det må vara riktigt,men faktum kvarstår att vi nu har 20 000 fler arbetslösa än sedan.Det är alltså angeläget att man försöker att ta fasta på alla de möjlighetersom finns att skaffa nya jobb. Det finns ingen anledning att slå sig till roförrän man har fått bort arbetslösheten, så att det är någon som ärarbetslös. Sedan är det på det sättet att det inte finns turism barai utan i hela vårt land. Inte minst i län är arbetslösheten mycket hög, särskilt bland ungdomen. Det hade funnits anledning att snabbtvidta åtgärder för att möta dert kommande turistsäsongen. Mert det lyckas manalltså inte med . Jag vill också erinra om att turistrådet när det gäller deåtgärdsförslag som presenterades för regeringen hade räknat med attmart med måttfulla irtsatser skulle kuuna skaffa mellart 2 000 och 3 000 nyajobb . Här finns alltså ytterligare anledning förregeringen att handla. Får jag också säga att jag tror att det i ochför sig finns utrymme även för lokala initiativ utan att regeringen behöverblanda sig i. Vi har ju ett ganska decentraliserat beslutsfattande inomarbetsmarknadsverket, där länsarbetsnämnderna själva har stora möjligheter attgå in och agera. Det kan de naturligtvis göra även i det här fallet. Får jag sedan säga att jag håller helt med om att det intefinns någort anledning att slå sig till ro så länge vi har en arbetslöshet avden nuvarande omfattningen. Det är också inriktnirtgen i regeringens politik.Arbetslösheten enligt den senaste arbetslöshetsräkningen är hög, högre änförra året. Januarisiffrorna var lägre än . De allra högsta siffrornanågon gång redovisades under den borgerliga regeringenssista månader. Allmänt om turistnäringen vill jag säga att kan välbestrida att en mera effektiv åtgärd för att stödja den industrin än dendevalvering som genomfördes av den socialdemokratiska regeringen knappast kundeha kommit i fråga. Anf.35 (): Jag noterar den uppmärksamhet som arbetsmarknadsministern ändå fästervid sysselsättningen inom turistsektorn. Jag noterar också att vi är ense omatt vi har en alldeles för hög arbetslöshet i det här landet. Jag hoppas att vikan vidta fler åtgärder på detta område för att bereda allt fler arbetslösaungdomar arbete, och också för att öka turistandet i vårt eget land och därmedförbättra bytesbalansen. Tack för svaret! Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Meddelande om svar på interpellation 1982/83:85 Omremissbehandling av bilstödskommitténs betänkande Jag ber att få meddela att jag kommit överens med om besvara hennes interpellation om underlättande av vårdnadav barn i det egna hemmet. 14§ Svar på fråga 1982/83:331 om remissbehandling av bilstödskommitténsbetänkande har frågat mig, om regeringen avser att låtabilstödskommitténs betänkande bli föremål för sedvanlig remissbehandling. Mitt svar är att bilstödskommitténs betänkande (SOU1982:44) Nytt bilstöd fill handikappade är remitterat. 38 (): Jag ber att få tacka socialminister för svaret. Bilenär för både handikappade och icke-handikappade ett viktigt hjälpmedel förpersontransporter. Den färdtjänst som finns har ofta sådanabegränsnirtgar att egert bil för många handikappade ger bättre möjlighet attdelta i samhället och leva som alla andra. Attdet nuvarande bilstödet är ofullständigt fill sirt utformrting och fullt avbrister förstår man bäst när man ser på reglerna för hur man får del av bilstödi dag. Föratt över huvud taget få någort form av bidrag eller befrielse frårt vägskattoch accis måste mart studera eller ha förvärvsarbete, och då ett heltidsarbete. Dethögsta bidraget - . - erhålls vid ert irtkomst som inte översfiger . För varje inkomstökning med . reduceras bidraget med 6 000 kr.för att då inkomstert uppgår till . Man kan fråga sig;Vilket heltidsarbete betalas så dåligt? 7Riksdagens protokoll 1982/83:102-104 Förden som inte har arbete finns det bara ett s. k. mopedbidrag, som f. n. är , och detta kan erhållas . Ärman studerande och saknar inkomster erhåller man fullt bidrag, dvs. 30 000 kr.För driften saknas ofta pengar helt, vilket innebär att de personer det gälleri stället åker färdtjänst så mycket det går. Enligt beräkningar blir det minsttio gånger dyrare. Denhär problematiken har varit föremål för utredningsarbete i bilstödskommittén,som redovisat sitt resultat i betänkandet SOU 1982:44. Detta lades fram iaugusti och innehåller förslag om ett erthetligt och samordnatsystem för att stödja handikappade när det gäller deras behov av egen bil. Manföreslår en rad förbättringar, och från de handikappades sida har man ställtstora förhoppningar på att något skall hända på detta område. Iårets budgetproposition sades irtget om hur regeringen tänkt sig att fortsättaarbetet. Där nämndes endast att betänkandet är avlämnat. Somframgår av svaret här är betänkandet utsänt på remiss, ochdå kan jag förklara mig nöjd med upplysningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1982/83:319 om den framtida kabel-TV-verksamheten Anf.39 Kommunikationsminister ; Herr talman! har ställttre frågor till mig om den framtida kabel-TV-verksamheten. Har regeringen givit televerketnågra direktiv angående den framtida kabe 1-TV-iitby ggn ade n ? Om inte, anser regeringen attteleverket skall avvakta massmediekommitténs förslag? Anser regeringen att störreinvesteringar på kabel-TV-området bör behandlas av regering och riksdag? Svaret på den förstafrågan är nej. skall enligt sirta direktiv bl.a. behandla ansvarsfördelningen vid utbyggnad av kabelnät för TV-distribution.En utbyggnad av kabel-TV-nät i större skala bör därför inte ske förränkommittén har lämnat sina förslag. Därefter är det givetvis en uppgift förregeriug och riksdag att avgöra frågart om framtida investeringarpå kabel-TV-området. 40 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Detär riktigt att kabeltelevisionens framtid just nu utreds av massmediekommittén,och det är naturligtvis viktigt att den ges tillfälle att förutsättningslöstdiskutera vem'som skall bygga det nät som vi vet kommer och vilka som får tillgång till det. Somjag sade i min fråga är det känt att har stora planer påområdet och strävar efter att få ett monopol eller åtminstone en dominerandeställnirtg på området. Nusäger kommurtikatiortsministern i svaret på min första fråga att det inte finnsnågra direktiv till angående den framtida kabel-TV-utbyggnaden. Menjag tror inte att herr kommunikatiortsmirtistern riktigt har kontroll över sittteleverk. Omman läser det senaste numret av kundtidning, Telejour-nalen, mars1983, finner man följande om kabel-TV under rubriken : "Televerketräknar med att bygga kabel-TV-nät i alla orter med minst4 000 invånare, vilket betyder 250 orter med sammanlagt ca 2,3 miljonerhushåll. Vi tänker i första hand svara för ortsnäten." Jag kan inte förstå annat än att tänker göra precis som det vill,alldeles oberoende av vad regeringen och kommunikationsministern säger. Det äri och för sig ingen rtyhet - det har hänt förut - men den här gången är manfräck nog att dessutom också redovisa det. Jag vill, eftersom jag tycker attert utredning som massmediekommittén bör få göra ett förutsättnirtgslöst arbete- det hartdlar ju om mycket stora peugar om utbyggrtadsplaner skallföljas - ställa en direkt fråga till kommunikationsministern: att de utbyggnadsplaner som skisserar i sintidning har regeringens godkännande? Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag instämmer med i att man bör precisera ochandra intressenters roller på det här området. Det är också, som jag sagt imitt svar, massmediekommitténs uppgift att göra det. Jag tror mig dessutom vetaatt är berett att ge kommittén all den information och allt detbiträde som behövs. Närdet gäller försöksverksamheten är det och som berörs. Jag villnärmast se det som ett utvecklingsprojekt, bland flera andra som televerketdriver i vad gäller användning av telekommunikationer för olika ändamål.Televerket skall ju svara för att samhällets och enskildas behov av telekommunikationertillgodoses. För att verket skall kunna göra det krävs att verket liksomhittills varit fallet, ligger långt framme när det gäller användning av modernteknik. första etappen av Lundaförsöket kommer 3 000-4 000 hushåll att kunna fåmöjlighet att ansluta sig till nätet. Utbyggnaden av nätet i skall, enligtvad uppger, komma att kosta 4 milj. kr. Detta ärutvecklingspengar, som inte belastar investeringsanslag. Jag vill än en gångframhålla, att om det blir aktuellt med större Om den framtida kabel-TV-verksamheten investeringS]Drogram,skall regering och riksdag ta ställning till hur investeringarna i fråga skallfinansieras. 42 (): Det är helt riktigt att är berettatt ge massmediekommittén all tänkbar information. Den tekniske expert somkommitténs ledning har knutit till utredningen råkar komma från , såatt möjlighet att utöva påverkan skall bli så stor som möjligt. Vadannat kunde man vänta sig på det här området? Det utvecklingsprojekt i som kommunikationsministerntalar om är dock en sak för sig. Det är naturligtvis bra att är påbettet i dessa frågor, och kanske kostar detta projekt bara 4 milj. kr. Men deutbyggnadsplaner som ganska utförligt berör i sin egen tidningkostar inte bara 4 milj. kr., utan i det sammanhanget räcker det inte med 4miljarder kronor. Här svävar inte på målet, utan säger helt klarthur många orter som skall beröras och hur många hushåll man tänker rtå. Dettakan man rimligtvis, herr kommunikationsmirtister, inte kalla ettutvecklingsprojekt. Det är nog fakfiskt fråga om litet mera än så. Jag måste därför upprepa min fråga, som är viktig förmassmediekommitténs fortsatta arbete och även för att andra intressenter idetta sammanhang skall veta vad som gäller. Den är helt enkelt; Anserkommurtikationsminis-terrt att de utbyggnadsplaner som presenterar iTelejournalen är något som kan fortsätta att inrikta sig på utau attregering och riksdag får säga sitt? Jag har redan i mitt svar sagt att det, omdet blir fråga om större investeringar på det här området, är regeringens ochriksdagens sak att ta ställning till dessa. Det svaret tycker jag är gott nog idetta avseende. 44ANDERS (); Ditt tal skall vara ja, ja eller nej, nej,står det i Skriften. Jag förstår nu att herr kommunikationsministern försökersäga - om jag har tolkat honörn rätt - att inte får göra det somverket har skrivit om i sin egen tidning. Men han vill inte, eftersom det ärett honom underställt verk, använda så brutala ord som att det får man integöra. Jag får väl göra den här tolkrtingen, för herrkommunikationsministern tycks ju inte vara beredd att säga det som jag tyckerär självklart, nämligen att ett statligt verk inte utan regeringens ellerriksdagens samtycke kan göra investeringar - eller planera för investeringar -som kostar åtskilliga miljarder kronor. Det vore fullkomligt orimligt. Det ärmöjligt att skall göra den här typen av stora investeringar iframtiden; det får vi ta ställning till då. Men eftersom herrkommunikationsministern är litet oklar, så får han nog ursäkta om jag försökergöra den här mycket välvilliga tolkningen. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga1982/83:320 om tillgången till snabba tågförbindelser