prot · G609141 · 1982-12-31 00:00:00 — "Innan vi skaffat oss inblick i förhållandena ochvunnit grundläggande kunskaper, kunde de härskandes privilegier inte upphävas.Gång på gång kastades vi tillbaka, därför att vår förmåga att tänka, kombineraoch dra slutsatser ännu inte var tillräckligt utvecklad. Början till enförändring av detta tillstånd låg i insikten om att de högre klasserna riktadesin mesta kraft mot vårt kunskapsbegär. hade det viktigaste för ossblivit att erövra åt oss skolning, färdighet på alla forskningens områden,under användande av alla förslagenhetens och självövervinnelsens medel. Vårtstuderande var från första början ett uppror." Erövringskampen gällde också den del av kunskapen somheter kultur. Och det är en kamp som inspirerats av exempel från far till son,en far som mitt i klasskampen säger: Vi vore förlorade, om vi inte tillägnadeoss innehållet i böcker och bilder. Kulturkampen är ett dialektiskt växelspel mellanspjutspetsarna, kulturarbetarna och alla dem som strävar efter att tillägnasig kulturens värden. Det är viktigt att här inte konstruera någon motsättningmellan det sökande och det fulländade, mellan amatörer och yrkesarbetandeprofessionella. Båda insatserna är nödvändiga för ett rikt kulturliv. Det finnsheller ingen motsättning mellan jämlikhet och kreativitet, som moderaternatror. Det är precis tvärtom. Utifrån denna kultursyn vill jag här särskilt tala förvpk:s krav om ökat stöd till de fria grupperna och till centrumbildningarna.Båda dessa former för kulturella insatser har tillfört svenskt kulturlivoerhört mycket under de årtionden de existerat. Men man kan inte år efter årfortsätta att leva på svältlön. Det är en myt att diktaren och konstnärenskapar bäst i armod. Livet i det moderna samhället medför kostnader som pånågot sätt måste betalas. Samhället har på ett skamligt sätt utnyttjatmedlemmarna i de fria teater-, dans- och musikgrupperna. Det är hög tid attbörja betala dem för deras insatser på ett mera anständigt sätt. Och kom intedragande med argumentet att statsbankrutten hotar, om de få begärda miljonernaskulle beviljas! Det är en obetydlig bråkdel av statens samlade utgifter, menbetyder skillnaden mellan undergång och fortsatt kulturskapande för mångaberörda. Jag understryker alltså, herr talman, betydelsen av bifalltill vpk-reservationerna 15 och 37. Jag vill också understryka betydelsen av att säkraDramatens verksamhet och att få ett verkligt genomslag för procentregelnrörande konstnärlig utsmyckning av statliga byggnader, såsom utvecklats i ettpar gemensamma folkparti- och vpk-reservationer. Anslag ull kulturverksamhet, m. m. 19CATARINA RÖNNUNG (s): Vi socialdemokrater anser att det är vikfigtatt ge kulturen resurser. Men vi ger efter förmåga - inte över förmåga somvissa oppositionspartier fillåter sig. Den offensiva diskussion om hur man skapar, sprider ochvidmakthåller ett kvalificerat kulturliv i ekonomisk nedgång och vilkakulturpolitiska åtaganden som bör prioriteras, som i en debattartikel, är ytterligt angelägen. Arbetarrörelsen har redan startat den diskussionen ochframför allt engagerat sig i kampen mot kommersiell skräpkultur. Rapporten salu som refererade till beskriver just på god kulturutarmade miljöer, där ungdomar får nöja sig med billigt surrogat. Jag villpoängtera att vi just startat diskussionen. Ju fler människor som engagerarsig, desto bättre. Kulturovana människor och professionella kulturarbetare -alla grupper skall vara med. Utgångspunkten att kultur inte skall vara enmenlös trivselfaktor utan en oundgänglig nödvändighet vill jag skall varavägledande. Skolan har - fast det kanske låter gammaldags tråkigt -ett uppfostrar-ansvar. Visst är naturvetenskapliga ämnen viktiga - men inte såviktiga att humaniora får skjutas i bakgrunden. sade sig i den allmänpolitiska debatten anseatt införandet av lärarlösa lektioner var ett misstag. Detta misstag har förtmed sig minskade Nr 141 möjligheter att utnyttjaförstärkningsresursen timme till förfogande som Ungefär hälften av dennaresurs går till att minska antalet 6 mai 1983 lärarlösa lektioner. Resten gårtill obligatoriska ämnesområden, som studie- De kulturprogram som tidigare kunnat arrangeras är Anslagtill kultur- nästan helt borta - till men för centrumbildningar och friagrupper, som verksamhet m m gjorde det möjligt för författare, konstnärer ochmusiker att delta i skolans vardag - och till men för kulturintresset blandeleverna. Speciellt i små kommuner drabbades ungdomarna, där tillfällena attkomma i kontakt också med levande kultur är sällsynta. är ocksåansvariga för att man undandrog skolan dessa möjligheter. Ändå talar man imotion 1330 vackert om att kulturen skall komma till skolorna. Denna resurs gavtidigare stadga och kontinuitet åt samarbetet kultur-skola. I reservation 10 begärs 5 milj. kr. till projektverksamheti skolan . Utskottet avvisar förslaget och påpekar attkulturrådet bör kunna stödja verksamheten inom sitt närmiljöprojekt.Närmiljöprojekt där barn och ungdom får kulturell stimulans bedrivs på statligtinitiativ inte bara av utan av , Rikskonserter,Riksutställningar och barnmiljörådet. Det ankommer på att besluta omfilmverkstäder. Så har skett, och . har avsatts till Stiftelsenfilmverkstaden. 2 milj. kr. för lokal försöksverksamhet med video avsätts förnästa budgetår inom medelsramen för att främja visning och spridning avvärdefull film. Enligt gamla filmavtalet skall dessa statligainsatser på film- och videoområdena göras i regi. Karakteristiskt för många av de reformer som Jan-ErikWikström genomförde var att de gällde ämnen där socialdemokraterna tidigaremotionerat. Förslagen togs i enighet, ibland med som nej-sägare.Jan-Erik reformprofil innebar stöd till etableradekulturinstitutioner. Vi ville ge kulturen en folkrörelseprofil och pröva nyavägar för att nå kulturovana grupper. Där skiljde vi oss åt. Visningsersättningen till bild- och formkonstnärer komäntligen till stånd 1982, efter åtskilliga förlossningvåndor. I en socialdemokratisk motion som utskottet biföll förraåret föreslogs att beloppet till visningsersättning inte skulle vara avhängigtav kassettskattens storlek, som den Wikströmska propositionen 128 föreslog.Eftersom kassettskatten inbringat staten åtskilligt lägre inkomster än beräknathade en automatisk reducering av visningsersättningen varit ett faktumpåföljande budgetår. Socialdemokraterna har således räddat visningsersättningenfrån automafiska men därmed inte mindre nyckfulla nedskärningar. Utskottet ställer sig bakom att . utgår förnästa budgetår, vilket innebär en 3-procentig uppräkning av anslaget. Utskottet yrkar därmed avslag dels på vpk-reservationens höjning med 10 milj. kr., dels på den mer folkpartireservationen, där man vill höja beloppet med 1,5 milj. kr. 30 Vad beträffar ersättning tillförfattarna för biblioteksutlåning föreslås i årets budgetproposition att avgiften för hemlån av svensktoriginalverk höjs ined ett öre. Ersättningen till författare och översättare vars verkutnyttjas i form av talböcker och talfidningar ökar med 49 000 till 1 697 000kr. I reservationer från vpk, och ärhöjningsbuden varierande. Vpk vill ha en ökning med , ochcentern . Moderaten vill i en motion, soin inte föranlettannat än ett särskilt yttrande, höja avgiften med genom att ta medel frånLitteraturfrämjandets satsning på En bok för alla. Jag vill här poängtera attLitteraturfrämjandet använder sig av iner okonventionella kanaler och når uttill organisationslivet och därmed ibland till läsovana grupper. Man spriderockså till en del litterära klassiker till låga priser och gör alltså en fininsats för att nå ut till de kultureftersatta grupper som vi vill värna om,enligt ett av våra kulturpolitiska mål, som fattade beslut om ifullständig enighet. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom budgetpropositionensförslag om en höjning med och avvisar samtliga reservationer. Jag vill erinra om att med anledningav två socialdemokratiska motioner och en motion från vpk höjde grundmultipelnmed till - låt vara att det skedde efter borgerligt voteringssjab-bel. Årets folkpartireservant höjde i sinbudgetproposition grundmultipeln med O öre, och när han hade chansenatt återkomma i proposition 128 med anledning av kassettskatten med O öre. Förden historiska korrekthetens skull skall tilläggas att ett direkt bidrag skullegå till författarfonden. Att de socialdemokratiska motionerna om en kraftig höjningförelåg bidrog säkert till att och i utskottet körde över sin kulturminister och stödde förslaget om en höjning av grundmultipeln med . . ~ föreslog redan under borgerlig era attregeringen skulle utarbeta förslag om en fast finskspråkig teaterensemble.Utskottet har inhämtat att den socialdemokratiska regeringen har denna frågaunder övervägande. Finskspråkig teater är inte utan statligt stöd.Medel utgår till amatörverksamhet och till gästspel för ensembler från Finland.Ett möjligt antagande är att frågan om en fast finskspråkig ensemble i åretsbudgetproposition fick stå tillbaka för den ytterligare satsningen påbarnteatern med 1 milj. kr. som nu ges möjlighet till i samarbetemed fria grupper. Denna satsning på barnkultur välkomnar utskottet varmt,särskilt som vi vet att det finns goda krafter inom påbarnteaterområdet. Jag yrkaravslag på vpk-reservationen 21. Skolkonsertverksamheten i Rikskonserters regi är ett led iungdomars musikaliska fostran. Till detta anslås . Kassettskattenmedgav enligt proposition 128 en påplussning med 2 miljoner på ettsamlingsanslag till skolkonserter och stöd till frilansartister - en ökning som Anslag till kulturverksamhet, m. m. Anslag till kulturverksamhet, m. m. moderaternaensamma motsatte sig. Reservation 27, vari begärs ytterligare 2 miljoner tillskolkonserter och . till utlandsverksamhet, är ett exempel på vad mankan kalla den omvända osthyvelsprincipen, dvs. påplussningar på varje tänkbartanslag. Vi yrkaravslag på denna reservation. De fria teater-, dans- och musikgrupperna omhuldas av allapartier utom . Budgetpropositionen höjer anslaget med 2,5 miljoner ochger dessutom grupperna ekonomiska möjligheter att samarbeta med påbarnteaterområdet. Enligt reglerna för bidragsfördelningen skall stödet riktastill grupper vilkas verksamhet har stort konstnärligt och kulturpolitisktvärde. Även i denna fråga har vi att ta ställning till envarierande budgivning. vill ta bort 2,5 miljoner, villlägga på , genom att reducera anslaget till Operan och . Vpkvill höja anslaget med 16 miljoner. håller på med en översyn av bidragsgivningentill de fria grupperna. Anslaget har ökat - en ökning somutskottsmajoriteten ställer sig bakom. Jag yrkaralltså avslag på reservationerna 35, 36 och 37. I reservation 38 begärs . till regionalteaterverksamhet för barn och ungdom i regioner som saknar fasta ensembler.Utskottet avstyrker reservationen med hänvisning till den framställning tillregeringen som har gjorts från om fortsattförsöksverksamhet med barn- och ungdomsteater. skall dessutomutvärdera vad som har hänt på regionalteaterområdet efter 1974 årskulturproposition. Jag vill även framhålla den förskole- och skolproduktion iRiksteaterns regi som når ut över landet och den miljonförstärkning av anslagettill barnteater som denna teater fått. Anslaget till räknasupp till . i budgetpropositionen, vilket utskottet i rådandeekonomiska situation finner skäligt. vill räkna upp anslaget med , enmoderatreserva-fion vill öka det med . och minska anslaget tillKonstfrämjandet med motsvarande belopp. Vpk vill höja med . Om detmoderata förslaget ginge igenom, skulle Konstfrämjandet inte få kompensafionför pris- och löneutvecklingen. Utskottet anser sig inte kunna tillstyrka ökade anslag ochavstyrker därför reservationerna 43 och 44. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 20EVA (vpk) replik; Om man lyssnar till kan man få intrycket att kulturen skulle ha satts i förgrunden i densocialdemokratiska budgetpropositionen, men så är definitivt inte fallet. Dethar i stället de facto förekommit direkta nedskärningar på detta område. tog upp skolan och dess roll ochbeskärmade sig över de lärarlösa lektionerna. Vi hävdar i vår motion att skolan, som borde ge grunden till kulturintresset och impulser fill kulturella aktiviteter, får allt mindre pengar. Det är ett faktum att den socialdemokratiska regeringen inte har sett till att avskaffa de lärarlösa lekfionerna - eller hur, ? Sedan kom in på frågan omvisningsersättningen och författarpengarna. Jag sade i mitt anförande tidigareatt det var ett bra beslut när man ursprungligen införde visningsersättningen.Men KRO har fram-hålht att den ersättning som utgår innebär att konstnärernainte ens kommer upp på författarnas nivå. Det är ett principiellt viktigtbeslut, men det bör man följa upp också anslagsmässigt, och det har regeringeninte gjort, lika litet som man anslagsmässigt följt upp inställningen till t.ex. de fria grupperna. De får se sin tillvaro mer och mer hotad. Man kan sägahur mycket vackert som helst om barn- och ungdomskultur, men det kostar pengaratt möta de kommersiella krafterna. De ynkliga belopp det här är fråga om bordesocialdemokraterna kunna ställa upp med om man menar allvar med att satsa, somman själv säger, på kulturen. Anslag till kulturverksamhet, m. m. 21 () replik: Jag blev nästan rörd när jag hör CatarinaRönnung tala. Om jag ägnade en minut åt ett antal reservationer, så ägnade honsex åt att bemöta dem - det fattades bara att hon också skulle haanslutit sig fill slutsatserna! Jag begärde ordet för att påpeka att harfel när hon säger att reformtillskottet var knutet direkt tillkassettskatten. Det var det inte alls! Det var naturligtvis ett budgetteknisktargument som användes i den interna boxningsmatchen med budgetministern, mendet finns inte någon sådan koppling - det är en vanlig post i statsbudgeten. Sedan blir jag litet bekymrad när sägeratt vi har "plussat på" varje tänkbart anslag. Hon använde ett förmig helt nytt uttryck - hon talade om den omvända osthyvelsprincipen. vad nudet är för någonting. Om man inte har pengar är det bra att man erkänner att man inte vill prioritera. Man skall inte göra dethela alltför märkvärdigt. Det var en svensk författare som sade: Naturligtvisgör pengar i och för sig ingen lycklig. Men det kan inte hjälpas att de har enlugnande verkan på nervsystemet. 22LARS () replik; kom in påbiblioteksersättningen och påpekade helt korrekt att den moderata motioneninnebär en höjning med , , att jämföra med regeringensförslag om en höjning med och mittenpartiernas om en höjning med 3 öre.Men vi har ansett att det i dagens ekonomiska läge - trots att detta är ensynnerligen angelägen sak - är nödvändigt att också skapa en finansiering, ochdet har vi gjort 3 protokoll 1982/83:141-142 Anslag till kulturverksamhet, m. m. genom en neddragning av anslaget fill En bok för alla. Viskall inte här i detalj diskutera den verksamheten - det ärendet återkommer.Men vi har bedömt att det direkta stöd som biblioteksersättningen ger författareär värdefullare än satsningen på den vuxenlitteratur som ges ut genom En bokför alla. Men vi har inte fått gehör för den överföringen av medel.Som redovisade har vi därför inte möjlighet att göranågot annat än avstå från att rösta. Men kommer ärendet om En bokför alla upp igen. Vi kommer då att i en reservation föreslå att man börskäradrygt 3 milj. kr. på anslaget till En bok för alla och att dessa medel itilläggsbudget skall tillföras Författarfonden som en ytterligare förstärkning.De partier som anser att detta direkta stöd till författarna är det mestangelägna av dessa båda fing har då möjlighet att stödja vårt förslag. 23 () replik: Jag kan säga till attsocialdemokraterna aldrig kommer att ge något stöd för enöverföring av medel från Litterturfrämjandet till ökad biblioteksersättning. Vislår vakt om Litteraturfrämjandet - det är så viktigt att man har kanaler tillorganisationslivet via Litteraturfrämjandet, det är så viktigt att man når uttill nya, läsovana grupper och propagerar för boken, säljer billiga böcker ochhar möjligheter att även ge ut klassiker, något som mycket ofta saknas ibokhandeln . Jag hävdar bestämt att reformtillskottet tillvisningsersättningen i proposition 1981/82:128 var knutet till kassettskattensstorlek. Till vill jag säga att återinförandet avlärarledda lektioner aren av socialdemokraterna högprioriterad fråga. Det är enav de frågor söm vi tycker det är verkligt angeläget att komma till rätta med. 24 () replik; I det ekonomiska läe där vi befinner osstvingas man , att göra prioriteringar. Jag har en känsla av attäven kulturministern har varit inne på den tanken . Gör man den bedömningen - jämfört med prioriteringen ibudgetpropositionen - att ett extra stöd på drygt 3 milj. kr. i form aversättning till författarna är vikfigare än att En bok för alla för vuxna köparekostar . i stället för kanske 20, som priset skulle vara utansubvenfionering, följer man linje. Vi skall diskutera En bok för alla . Dåkommer det också att ställas proposifion på den frågan. Jag skall därför intenu gå djupare in i en diskussion om den utgivningen. Det finns eljest ett ochannat att säga om den saken också. gick även in på endel andra ting som rörde moderat politik. Andra talare kommer senare att bemötahenne på de punkterna. 25EVA (vpk) replik: Det var i och för sig ett bra besked vi fickom de lärarlösa lektionerna, men vi har ännu inte fått se resultat. Jag kan försäkra att vi från vpk;s sida, till skillnad från er, slår vakt om bådeLitteraturfrämjandet och författarna. Vi vill också slå vakt omfolkbiblioteken, men vi får återkomma till den frågan när "Rädda boken-Rädda biblioteken" tas upp. Vi kommer inte som tjuven om natten och tartillbaka de 10 miljonerna till folkbiblioteken, som ni har gjort. Arbetarrörelsen borde här kunna föra en gemensam kamp föratt främja litteraturen. Vi tar fasta på det som har sagts - inte bara avCatarina Rönnung utan också av - att det är viktigt attspråket räddas. Jag glömde att i min förra replik ta upp frågan om en fastfinskspråkig ensemble. Detta kommer senare att beröra.Det är faktiskt en gammal vpk-motion som följs upp genom att jag i det härfallet yrkar bifall till en socialdemokratisk motion. Jag tycker att det ärlitet tråkigt att man inte ställer upp bakom detta krav också frånsocialdemokratiskt håll. Anslag tiU kulturverksamhet, m. m. 26CATARINA RÖNNUNG (s) replik; Jag tycker att visar ett ganskasenkommet intresse för att höja författarpenningen. Om man ser på ert förflutnanär det gäller denna fråga, finner man att ni låg kvar på O öre . ensamma om att ansluta er till den ursprungliga budgetpropositionen, och nisade - på grundval av proposition 1981/82:128 - nej till allt vad pengar hette. har alltid haft ett gott öga fill pengar frånjust främjandeor-ganisationerna. är två främjandeorganisationer på tapeten.Litteraturfrämjandet skall brandskattas på pengar, och Konstfrämjandet skallbrandskattas på pengar till förmån för ,så att Konstfrämjandet inte ens skall få kompensation för pris- ochlöneomräkningar. Det är moderat politik att just främjandegrupperna skall få sålitet pengar att de inte kan bedriva den oerhört viktiga kulturpolitiska insatsde gör genom att nå ut till nya grupper. Det är ett mycket viktigtkulturpolitiskt mål för socialdemokraterna. Vad beträffar den finskspråkiga teatern, ,överväger regeringen just nu inför nästa års budgetproposition frågan om manskall ha en fast ensemble. Jag tror att man kan vara relativt positiv på denhär punkten. Biblioteksersättningen, , höjdes förra åretmed . Det var en ganska rejäl höjning. Turligt nog lyckades vi få igenomden höjningen därför att man på borgerligt håll hade en ledamot för litetnärvarande i kammaren. vice talmannen anmälde attEva anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. Anslag tiU kulturverksamhet, m. m. 27 (); I kulturpolitiken utgår man ibland från atthöga kostnader är lika med god kultur. Men de offentliga kulturutgifterna perinvånare är inget kvalitetsmått. Den viktigaste insatsen för ett rikarekulturliv är arbetet för ett friare och mindre reglerat samhälle. Ettsamhällsklimat med större personligt ansvar och ökad individuell frihet ledertill ett öppnare debattklimat och större öppenhet inför nya idéer ochnyskapande. Därigenom kan kulturlivet i högre grad styras av enskilda människoroch i mindre grad av de prioriteringar som görs av de offentliga organen. Enskilda människor och enskilda företag bör därför enligtvår uppfattning kunna ta ett större ansvar för finansieringen av kulturutbudet. Vi är medvetna om att ökade avgifter inte kan ersättastatliga anslag, men vi menar att de kan innebära en väsentlig förstärkning.Till skillnad från utskottets majoritet anser vi inte att måttligaavgiftshöjningar skulle äventyra de kulturpolifiska målen, och i nuvarandeekonomiska läge borde en viss ökning av avgiftsfinansieringen inte avvisas. Från moderat håll är vi glada över att utskottets samtligaborgerliga ledamöter har anslufit sig till de synpunkter på finansieringsfrågansom vi för fram i vår motion 1330, Förutom en ökad avgiftsfinansiering förespråkar vi s, k.sponsorverksamhet. Eftersom sådan verksamhet ännu inte är vanlig i vårt landvill jag uppehålla mig något vid de möjligheter den kan erbjuda. Några storauppmärksammade insatser har satt fart på debatten. Sponsorverksamhet har alltid förekommit i vårt land undermer eller mindre svenska beteckningar - det återstår ännu att finna etthanterligt svenskt ord för sponsoring, som ju täcker många begrepp frångammaldags mecenatverksamhet till ett fruktbärande samarbete mellan näringslivoch kultur till ömsesidigt gagn. Under århundradenas lopp har bidrag som strömmat till urmånga olika källor gjort det möjligt för bildkonstnärer, författare och andrakulturskapare att utveckla en mångsidig kultur. Kanske har riktlinjerför kulturpolitiken med den starka betoningen på offentliga myndigheters ansvarpå senare år haft en återhållande effekt på näringslivets vilja att stödjakulturyttringar. Stora företag främjar visserligen så att säga internt kulturengenom stöd till egna konstföreningar, orkestrar, körer o. d. och genom att köpagod konst till sina lokaler. Men sponsorverksamhet till kulturen som ettmedvetet led i marknadsföringen med planering och budgetering på samma sätt sominom andra verksamhetsgrenar förekommer . I den allmänna opinionen är detockså mer accepterat att stödja ett idrottslag som skyltar med sponsorernasnamn på ryggarna än ett kulturevenemang. I någon mån hänger detta samman medatt vår monopol-TV endast indirekt kan förmedla reklam. I länder därsponsorverksamhet nått någon större omfattning erbjuder fria etermedia heltandra möjligheter. Betecknande nog är det just i - och i någon måni - som sponsorverksamheten har svårt att komma i gång. Ingenstanshar offentliga organ så starkt grepp över kulturutbudet och dess finansiering som här i , men därför är det intesäkert att vi svenskar totalt satsar mer på kultur än man gör i andraeuropeiska länder. Privata tillskott och ideella insatser låter sig inte sålätt omvandlas i statistik. Hos den svenska socialdemokratin finns det ettpassivtmotstånd mot kultursponsorer, en tendens att söka alla möjUga fel ochfaror med en sådan verksamhet. Sponsorerna kan inte främja kulturen på någotavgörande sätt, säger man, det blir bara etablerad konst som får stöd,programmens innehåll skulle kunna styras etc. Hur ser då sponsorverksamhet ut i de länder som hknarSverige? Vad har vi att lära? I svarar sponsorerna för den störstaökningen av kulturstödet - utan att för den skull samhällets ledning är hotad.Proportionerna är 90 mot 10. Många av länderna i Förbundsrepubhken, som ärkulturautonoma, har särskilda skattereduktioner för sponsorverksamhet, ochprivata anslag går till alla tänkbara kulturändamål - invandrarkulturer ochsvår modern konst, för att nämna några exempel. I är "sponsoring" en växande industri,som stöds av den konservativa regeringen med vissa skattelättnader. Skotflandhar varit föredömet och har en etablerad tradition när det gäller stöd tillkulturen.