prot · G609119 · 1982-12-31 00:00:00 — Omförslaget går igenom, blir det ett kineseri när man skall bedöma: Hur mycketbränsle kommer jag att använda när jag brukar båten i mitt yrke, och hur mycketbränsle använder jag för min båt på min fritid när jag husbehovsfiskar osv. ?Det blir en omöjlig skattekontrollsituation. Jag kan inte förstå hursocialdemokraterna och majoriteten i utskottet kan påstå att kontrollen kommeratt bli lättare. Slutligen:Det torde vara ett mycket litet belopp det här är fråga om. Därför finns detingen anledning att nu ytterligare bygga på skattelapptäcket. Anf.43 BO (): Får jag bara säga att det finns skäl att rätta till så uppenbaraorättvisor som det här gäller. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 74för reservationen av m. fl. 15§ Radio och television Föredrogs kulturutskottets betänkande 1982/83:21 omradio och television (prop. 1982/83:100 delvis). Anf.44 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för punkterna 1 och 2. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande båda punkterna i betänkandet. 45 (): betänkande nr 21 behandlar frågor om radio ochtelevision. Den tekniska utvecklingen på kommunikationsområdet vidgaremellerfid begreppen. Även om budgetpropositionen, de medanledning av denna väckta motionerna och utskottets betänkande i huvudsak berörtraditionella radio-och TV-frågor finns i bakgrunden medvetenheten omutvecklingens accelererande takt och kommande förändringar i vad gällerförutsättningar för eterburen information. Satelliter, kabel-TV, tvåvägsinformation, betal-TV,videotext, text-TV, teletext, elektronisk post, optiska fibrer, parabolantenneroch olika typer av centralantenner är några nya begrepp, som mer eller mindrekommer att påverka svensk massmediepolifik . Ännu har de endast ringa del ingått i kulturutskottets arbete. Även om verksamhet i stort äravgiftsfinansierad, känner koncernen och dotterbolagen av de ekonomiskt hårdaretiderna. 1970-talets expansiva verksamhet kan till en del förklaras av deständigt ökande intäkterna, beroende på en fortlöpande övergång till färg-TVför de flesta hushåll. Denna övergång torde nu vara avslutad, och någon extraökning av inkomsterna, beroende på att allt fler abonnenter övergår till attbetala färg-TV-avgift, kan knappast förväntas. Pejlingsverksamheten medför förvånandenog avsevärda nya inkomster, men även dessa inkomstmöjligheter kommer medfiden att upphöra. För återstår som för alla andra samhällsorganatt verka för en fortgående rationalisering. Från moderat håll har vi alltid hävdat att få bolag tordeha så stora förutsättningar som att genom rationaliseringuppehålla en såväl kvantitafivt som kvalitativt likvärdig produktion till lägrekostnader. Det finns också en gräns för avgiftens höjd. Det är med ett beklagande jag måste konstatera att även omden ena efter den andra av socialdemokraternas kulturpolitiska ståndpunktersvajar inför teknikens och den ekonomiska verklighetens angrepp, stårregeringen fortfarande och kämpar med blinda ögon mot att förutsättningslöstundersöka alla alternativa finansieringskällor för svensk radio- ochTV-produktion. Men krav - låt vara inte särskilt långtgående - påfortsatt rationalisering ställer regeringen, och det är bra. Den 2-procentiganedskärning som förordas över hela budgeten .gäller också . Av de 14 reservationer som avgivits till betänkandet ärdet endast två som har ekonomiska verkningar. Vpk vill öka medelsfilldelningentill med 40 miljoner, och de moderata ledamöterna vill förutomökad rationalisering få till stånd en försöksverksamhet med reklam-TV, vilketskulle medföra att någon höjning av licensavgiften inte behövde äga rurn. Iövrigt har propositionens budgetförslag med ett undantag godkänts avutskottsmajoriteten. I budgetpropositionen hade föredraganden inte räknat medatt utbildningsradion skulle kompenseras för hyreskostnaderna i sina nyalokaler i kvarteret . Enligt utskottet skulle detta medföra attutbildningsradion skulle åläggas ett betydligt större besparingskrav än SverigesRadiokoncernen i övrigt. Utskottet anser också att utbildningsradion inte bör särbehandlas i förhållande till . Propositionens förslag skulle medföra påtagliga effekter -givetvis negativa - för utbildningsradions verksamhet, och utskottet föreslårdärför att det anslag som beräknats för utbildningsradions verksamhet ökas med2,3 miljoner. Utskottet framhåller emellertid vikten av att utbildningsradion,liksom andra företag inom koncernen, noggrant prövar möjligheten tillrafionaliseringar och samarbete för att om möjligt minska hyreskostnaderna. Från moderat håll har vi tidigare framhållit vikten av attsamarbete mellan olika bolag kommer till stånd för att undvika dubbelkostnaderoch öka utnyttjandet av befintliga lokaler och materiel. Med derationaliseringskrav som ställt skulle säkerligen en sådan ökningav samarbetet ha påskyndats. Det finns ett tydligt samband mellan en snabbteknisk utveckling inom ett område och av regeringen tillsatta kommittéer föratt följa denna utveckling. Sambandet är förklarligt. Vetenskapen och dentekniska utvecklingen går sin egen väg, och i den mån utvecklingen medförföljder för samhället gäller det för de styrande att hålla sig informerade. Situationen försvåras emellertid av att den tekniskautvecklingen ofta springer ifrån utredningarna. Direkfiv som en gång skrivitskan vara mindre relevanta den dag kommittén presenterar sitt betänkande. Då harvetenskapen gjort nya landvinningar, och tiden är mogen för en ny kommitté mednya direktiv. Särskilt framträdande har detta förhållande varit på massmedieområdet,och samma förhållande kommer säkert att gälla även . För kulturutskottets arbete med radio och TV-frågor underdenna session har de av den nya regeringen omskrivna direktiven tillmassmediekommittén utgjort den förnämsta källan till information om regeringenssyn på utvecklingen inom massmedieområdet. Jag skall återkomma till direktivensenare. har emellertid två händelser avstor betydelse för svensk radio och TV ägt rum. undertecknades - äntligen -slutUga förslag till överenskommelse i avtalstvistenmellan och omutnyttjande av anställdas upphovsrätt till i tjänsten utförda verk ochprestationer. Denna fråga har varit olöst under alltför lång fid, och dennuvarande lösningen, grundad på bägge parters eftergifter inför behovet av enpraktisk lösning, måste glädja alla dem som funnit det orimligt att vi intekunnat utnyttja svenska televisionsprogram för repriser och videouppspelning,medan däremot program från andra länder översvämmat marknaden och även kunnatsändas i repris. Åtskilliga motioner i har yrkat påen lösning, och också här i torde nu glädjen vara stor över att ettavtal kommit till stånd. Den 11 april-för bara några dagar sedan-ingicks ett avtalmellan och om och förhoppningsvis kommer ocksåett avtal att slutas med . Tele-X skall enligt planerna innehållautrustning för experiment med överföring av data och video samt sändningav direkt-TV. Satelliten avses bli utrustad med två kanaler för data och videooch två kanaler för direkt-TV. Det i oändlighet utredda nordiska samarbetet påsatellitområdet har tagit ett litet steg framåt. Därmed kan vi ocksåkonstatera att de socialdemokratiska idéerna om att svenskafolket borde nöja sig med svensk monopol-TV och därmed bastå definifivt harövergivits av dagens socialdemokratiska regering. Orsaken därtill torde intevara en förändrad inställning till angelägenheten av ett ökat informationsutbudutan fastmer eftergifter inför den tekniska utvecklingen på radio- ochTV-området. Självfallet har också industripolitiska bedömningar haft storbetydelse. Den pressfrihet och yttrandefrihet, utsträckt till allamassmedia, som hör hemma i ett demokratiskt samhälle tillsammans med dentekniska utvecklingen av kommunikationsmedia kommer att ställa oss inför heltnya uppgifter när det gäller massmediepolitiken. I mitten av detta decennium ärdirektsändande satelliter i rymden en realitet, och i kan då sesprogram från flera länder. kommer den västtyska satelliten attpåbörja sina sändningar med tre kanaler som följs av ytterligare två 1990.Denna satellit kommer troligen att innehålla reklam i två av kanalerna. Vidsamma tidpunkt kan den franska satelliten vara i operation med tre kanaler,någon säkert med reklam. Beslut om en brittisk satellit togs . Denskall tas i drift 1986 med två kanaler varav den ena betal-TV. En ytterligarekanal kan senare komma att innehålla reklam. Den ryska satelliten sänder redannu. Detta är den praktiska verklighet i vilken svenskmassmediepolitik skall utformas. Det är också i högsta grad den praktiskaverkligheten bakom de åsikter som kulturutskottets m- och fp-ledamöteruttrycker i reservation nr 5, i vilken vi framför att rätten att i taemot satellitsändningar måste ses som en del av den allmänna informationsfrihetsom är garanterad i grundlagen. I den motion som låg till grund för utskottets behandlinghade motionärerna hemställt om att skulle göra ett uttalande attlagstiftningen i detta hänseende rörande friheten att ta emot utländska satellitsändningarmåste utgå från samma principer som gäller för tryckt skrift. En rimligbegäran kan man tycka. Utskottsmajoriteten har inte velat tillstyrka yrkandetunder hänvisning till massmediekommitténs arbete. Det finns emellertid skäl att hänvisa till den debatt somfördes här i kammaren mellan kulturministern och moderatakammarledamöter. När det gäller satellitmottagning hänvisade massmediekommitténs direktiv, enligt vilka kommittén bör utgå från attutländska rundradioprogram bör få tas emot och spridas vidare i kabelsystem,oavsett om de distribueras över satellit eller via marknätet, förutsatt att deupphovsrättsliga frågorna lösts. Det låter bra. Och många skulle kanske nöja sig därmed, omman inte läste vidare i direktiven. Jag skall inte här ta kammarens fid ianspråk med att den 14 apiil 1983 upprepa den kritik som bl. a. framförde motdirektivens vidare utformning med alla de begränsningar i det friainformationsmottagandet som där kommer till uttryck. En av de punkter jag villkommentera är statsrådets fråga om vi kommer att få konkurrerande kabelsystem ivåra kåkar och om vi skulle ha konkurrerande företag som - med en frietableringsrätt - lade ut var sin kabel. Det vore önskvärt om regeringens företrädare påmassmedieområdet kände fill de enklaste tekniska förutsättningarna förprogramsändning. En enda optisk fiber av ett hårstrås tjocklek kan överföra allvärldens radiokanaler eller mer än 100 000 telefonsamtal. En bunt sådana fibreri en enda kabel kan sända alla tänkbara kommunikationer: radiostationer,telefonsamtal och hundratals TV-sändningar - som sagt ienendakabel.Men sammaföretag behöver inte lägga ut alla kablar. Regeringen vill enligt direkfiven inte heller gå med påatt vidareutsänd-ningar från centralantennanläggningar skall vara tillåtna utanregeringens tillstånd. Hur skall en sådan kontroll ske, när tekniskaförutsättningar finns för mottagning av flera tiotal program i samma kabel? Skrämmande är också uppgiften i pressen att Radiohar härsknat fill mot och skickat sina jurister till för att få tillstånd avtal med de norska kabelbolagen - observera pluralis! - om ersättningför att svensk TV vidareutsänds. Får vi inga avtal stämmer vi, sägerkanslidirektören på TV. Varför detta plötsliga intresse för att få ersättning försvensk "spill över", som har sänts ut per kabel både iSverige och i ? Den Europaöverenskommelse som man möjligen kan hänvisatill innebär tillstånd men inte ersättning. Jag vore tacksam om kulturministernville kommentera detta. Vad den socialdemokrafiska regeringen vill är att stå ochsortera ut enstaka program att sändas ut över ett framtida kabelnät i vårt landoch därmed tro sig ha uppfyllt medborgarnas krav på att ha fri rätt tillmottagning av utländska program. Detta är helt oförenligt med den moderatasynen på vår grundlagsfästa informationsfrihet. Vi moderater vill inte ha någon som står och sorterar åtoss. Vilka regler skall förresten gälla för sorteringen? Vi vill ha frihet attvälja själva. Vi motsätter oss förmyndarmentaliteten i den socialdemokratiskamassmediepolitiken, och vi vill ha vår grundlagsfästa rätt till friinformation. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 5. Tryckfrihetsförordningen skyddar det skrivna ordet frånden offentliga makten. På samma sätt bör skydd finnas mot offentliga ingrepp ieterburen information. Det finns fler moderata reservationer fogadetill betänkandet, till vilka jag också yrkar bifall. Andra moderatautskottsledamöter kommer emellertid att tala för de reservationerna. 46 KARLBOO (c): Med den stora tyngd som medierna TV och radiohar i information och opinionsbildning är det självklart att alla frågor somhar med deras utveckling att göra är viktiga och kräver att de noga analyserasoch följs upp. Det gäller att värna om objektivitet, mångfald och integritet. Med den organisation vi har med ett statligt monopol ärdet viktigt att slå fast att staten/inte skall styra medierna. Mendetta får ingalunda tas som intäkt för att man skall tillämpa något av enlåtgåpolitik. De tekniska och ekonomiska frågorna spelar stor roll i ettföränderligt samhälle och kräver självklart ständigt nya ställningstaganden. Vikan inte, med det övergripande ansvar som staten har, låta marknadskrafternahelt och hållet styra utvecklingen. Det är viktigt att effekterna av den tekniskautvecklingens inverkan på den nuvarande massmediestrukturen ordentligtklarläggs. Detta ingår också som en första uppgift i massmediekommitténsarbete. Mot denna bakgrund skall sedan kommittén överväga olika mediers rolloch funktioner. En andra uppgift som kommittén har att överväga är olikaanvändningsområden för ny teknik och då främst kabel-TV-systemet. Låt mig dockinnan jag går över till att något diskutera dessa frågor kommentera ochreferera något av riksdagsbeslutet angående programproduktionen inomSveriges Radio och TV. Beslutet innebar att man inom avtalsperioden skulleeftersträva en ökning av distriktens andel av produkfionen från 30 till 40 %.Det lades också fast att kvalitetsförbättringar skulle kunna uppnås genom ökadfrilansverksamhet och större andel gestaltande program. Vi menar från att det är angeläget att enmålsättning. om verklighetsanknytning och vardagsgestaltning inte tappas bort.En ökad regionalisering är den säkraste vägen att nå verkligheten och kanskeockså få positiva, tidigare kanske obeaktade, inslag ifrån vardagslivet.Människorna upplever och känner i den riktningen. För lokalradion redovisas en ökad decentralisering. Denregionala utbyggnaden av riksradion har ökat och för TV:s del . Detta är en utveckling som bör fortsätta. Vad jag vill slå fast är att man, även i ett läge mednågot begränsade resurser, inte får tappa bort kraven på kvalitetsförbättringoch inte heller den regionala utvecklingen. I denna utveckling bör självfalletolika nya tekniska möjligheter också vara instrument. Det är lika självklart att alla ekonomiska fördelar, somsamarbete och samplanering med t. ex. , också skall tas till vara.Samma målsättning bör också gälla beträffande samarbetet mellan riksradion ochlokalradion. Kanske jag också vågar påstå att, även med bibehållande avsjälvständigheten och konkurrensen vid belysning av samhällsproblemen, mycketekonomiskt skulle kunna vinnas genom ett visst samresonemang beträffandenyhetsbevakningen mellan TV-kanalerna. Vanliga TV-tittare upplever det säkertsom ganska förbryllande att båda.TV-kanalerna, med korta intervaller isändningstider, t. ex. refererar en riksdagsdebatt om kaffe och kanelbullarunder . Det gällde f. ö. självklarheter. Man måste ha klart för sig att iett läge då kostnadsökningarna kräver en viss höjning av den allmännamottagaravgiften, accentueras sådana bedömningar och funderingar från allmänhetenssida. Vi kan, med den redovisning som sker och med de ökadesatsningarna på kvalitet och regionalisering av verksamheten, acceptera denhöjning av avgiften som regeringen föreslår. I fråga om förnyade propåer omreklamfinansieringsandelar har vi ingen annan uppfattning än fidigare. Viställer oss avvisande till den utvecklingen. Jag skall nu återvända till frågan omkabel-TV-utbyggnaden. I en parfimotion från har vi noterat ochpoängterat två principer, nämligen dels målsättningen för utbyggnadav kabel-TV-nätet, att det skall täcka hela landet, dels att bör haansvaret för distribufionsnätet. Vi menar att det är viktigt att redan nu lägga fastprincipen om heltäckning och ansvar. Med de kommersiella intressensom finns med kommer det annars självfallet lätt att bli så, att där det ärtätt mellan abonnenterna kommer målsättningarna att kunna uppfyllas, medan detblir sämre i de områden där det är glesare mellan abonnenterna och där kostnadernadå blir större. Det är viktigt att från början få med den principiellasynpunkten om heltäckningsansvaret. Utvecklingen på andra områden visar, att omman inte har med detta krav från början, kan det komma bort under vägen. Utskottets skrivning på denna punkt är inte övertygande.Vi anser det nödvändigt att redan nu lägga fast den målsättning som innefattasi reservafion 3, dvs. att massmediekommittén redan nu får med detta i sittarbete. Även i ett annat avseende har till massmediekommittén. Vi menar att denna kommitté i sittarbete bör undersöka möjligheterna att etablera ett av samhället ochfolkrörelserna gemensamt ägt teledataföretag. Detta förslag skall ses mot bakgrunden av att kommersielltstarka företag och organisationer har etablerat databaser. För folkrörelserna -särskilt de mindre och ekonomiskt svaga - kan det innebära att man kommer iberoendeställning till kommersiellt starka företag. En samverkan med statenskulle, som vi ser det, innebära en större frihet för dessa typer avfolkrörelser. Det finns anledning att i alla sammanhang värna omförutsättningarna för folkrörelser - även de små - att behålla sin särart ochändå få samma chans som större och mera resursstarka organisationer har. Det äri detta sammanhang också viktigt att vi verkligen understryker värdet av attbevara mångfalden som ett utomordentligt viktigt inslag i vår demokrati. I denreferensgrupp från folkrörelserna som jag hade glädjen att vara ordförande iunder intog dessa frågor en mycket framskjuten plats. Det kan icke minstden nuvarande kulturministern verifiera. Jag ber att få yrkabifall till reservationerna 3 och 7 och i övrigt till utskottets hemställan. 47 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. 48 (): Radio- och TV-frågorna debatteras detta år iett läge då det inte är aktuellt med ett nytt radioavtal och då inga egentliganyheter eller förändringar föreslagits i budgetpropositionen. De stora framtidsfrågorna skall handläggas avmassmedielommittén. I en interpellationsdebatt hade jag tillfälleatt säga att vi i har invändningar mot direktiven främst på tvåpunkter. Den ena är att förberedelserna för det nya radioavtalet,som skall gälla efter 1986, borde vila på kommittén. Som det nu är får SverigesRadio ensamt ta huvudansvar för detta. Men är bara den enaavtalsslutande parten. Staten, den andra parten, borde förbereda sig på sammaomsorgsfulla sätt, och det borde kunna ske i massmediekommittén. Den andra invändningen gäller de framtidafinansieringsfrågorna. Där sticker regeringen huvudet i sanden och vill intelåta kommittén förutsättningslöst pröva dessa. Inom , på desocialdemokratiska tidningarnas ledarsidor, bland kulturarbetare ochnäringslivsfolk förs just nu en ovanligt intensiv debatt om betal-TV, reklamoch andra komplement till den nuvarande licensfinansieringen. Den debattenborde massmediekommittén få ta sig an. eller senare måste ändåstatsmakterna ta ställning till de nya förutsättningarna och de nya villkor förradio och TV som den tekniska utvecklingen, inte minst satelliterna, medför.Därför yrkar jag bifall fill reservation 2. Självfallet har vi i också en öppnareinställning fill de nya medierna än socialdemokratin. Möjligheten att ta emotsatellitsändningar måste ses som en del av informationsfriheten, vilketframhålls i reservation 5. Vi skall inte motarbeta dessa sändningar. Vi skalluppfatta dem som komplement till svenska program. Vi skall bygga ut samverkanmed de andra nordiska länderna om Tele-X och Nordsat. Vi skall eftersträva attgemensamma programregler kan skapas för de västeuropeiska radio- ochTV-företagen, särskilt när det gäller omfattningen och utformningen avreklaminslagen. Sedan någon tid har det funnits en negativ hållning frånsocialdemokratins sida till Utbildningsradion. har den tagit sig uitrycketatt kulturministern föreslog en extra nedskärning av anslaget med 2,3 milj. kr.Därmed skulle Utbildningsradion komma att särbehandlas i förhållande fill deövriga programföretagen inom . Detta strider mot deprinciper som ställt sig bakom. Det hedrar därför kulturutskottetssocialdemokrater att de medverkat till att likställa Utbildningsradion med deandra programföretagen. Utbildningsradion bör mötas inte med misstänk- samhet ochnegativism utan med samma omsorg och kärlek som de övriga delarna av SverigesRadio. 49 (vpk): Den svenska samhällsutvecklingen ställer under1980-talet fyra grundläggande samhälleliga rättigheter i centrum för denpolitiska kamp arbetarrörelsen bör föra enligt vpk. Det gäller rätten till ettmeningsfullt arbete, rätten till en god försörjning, rätten till en god ochgiftfri miljö liksom också rätten till utbildning och kultur. Vpk anser detsenare vara oerhört väsentligt. Arbetarrörelsen förde tidigt kulturkamp. I dagär motståndet mäktigare än någonsin - det har vi kunnat höra av de tidigaretalarna. Kulturen hotas av utarmning och förflackning och av en omfattandepassiviserande och ofta förförisk halvkultur, som blivit en profitkälla förnationella och internationella s. k. kulturindustrier. Inte minst barnen ochungdomen tvingas konsumera deras produkter. Det borgerliga regeringsinnehavet understöddeenligt vår uppfattning de kommersiella krafter som. ofta styrda av utländskamultinationella intressen, står i strid med inte bara arbetarrörelsenstraditioner utan också de av fastställda målen för kulturpolitiken,där inte minst demokrati- och yttrandefrihetsmålen är grundläggande. I årets budgetproposition framhålls att kulturlivet under1980-talet blir starkt beroende av utvecklingen på medieområdet. Det är ocksåett centralt tema i de nya direktiven till massmediekommittén. Kulturministernframhåller att de starka kommersiella intressena bakom utvecklingen inommedieområdet inte får bli styrande för den nya massmediepolitiken. Allt detta är naturligtvis bra, fru talman, men vi anserdet inte tillräckligt. Det föreligger en uppenbar risk för att den tekniskautvecklingen springer före. Låt mig erinra om att vpk redan tidigt på1970-talet varnade för det "elektroniska vardagsrummet" och deeffekter det kan få för vårt dagliga liv. Vi krävde en snabbutredning om vilkasociala effekter det framtida informationssamhället skulle få och pekade påriskerna för en urholkning av demokratin, ökade klassklyftor och enideologiproduktion som inte ligger i de arbetandes utan i profitens intresse.De borgerliga regeringarna avvisade våra krav. De visade enligt min mening enflathet och en okunnighet som kom till uttryck inte minst när den dåvarandeutbildningsministern, ställd inför videoexplosionen och videovåldet, franktförklarade, för att låna ord, att det hade han inte en aning om. Vi framhåller i vår mediembtion, att i detmarknadsekonomiska träsk med hänsynslös spekulation i fördomar och våld som vikan se framför oss och som vi redan härpå videomarknaden, kan och måste radiooch TV, brukade som media i allmänhetens tjänst, spela en viktig roll sompositiv motkraft. De borgerliga splittrade upp radio och TV - en uppsplittringsom vi nu kan se konsekvenserna av med ökad byråkratisering, ökade kostnaderoch en högervridningså till vida att lättköpt popularitet och valfrihet ikommersiell mening tenderar att ta över Radio-TV:s samhälls- och kulturansvar.Därför tycker jag, fru talman. att det klingar falskt, när flera borgerligaledamöter nu