prot · G609153 · 1982-12-31 00:00:00 — Låt mig bara ställa ett par kompletterande frågor tillarbetsmarknadsministern. Rapporten slår fast att det inte går att förbättrasnabbheten i tillsättningstiderna utan regeringsbeslut, medsystemförändringar. Min första fråga lyder: Kommer arbetsmarknadsministern attöverväga att för regeringen lägga fram förslag till förändrade regler vadgäller tillsättningen av tjänster inom AMS? Den andra frågan lyder: Tycker inte arbetsmarknadsministernatt det totala underlag som vi nu har - och som ger oss en bild av att det ärrätt illa ställt inom AMS när det gäller effektivitet, systemuppföljning ochkontroll -är fillräekligt för att ge t. ex. attunder sommaren snabbutreda personalsituationen inom AMS för att ha ettåtgärdspaket färdigt att sättas i verket ? 18Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Först och främst skulle jagvilja påstå att AMS i huvudsak är en effektiv organisation som fungerarbra. Skulle det inte vara så, då skulle man inte ha lyckats att få ut sä mycketav effekter i form av människor i beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning,sysselsättning med lönebidrag osv. som man har . Faktum är attarbetsmarknadsverket - naturligtvis med hjälp av en positiv inställning ifrånbåde arbetsgivare och arbetstagare på såväl den enskilda som den offentligasidan - på har lyckats få ut de beslut som harfattat. Vi har 185 000 människor i olika sysselsättningsskapandeåtgärder . Det är en alldeles för hög siffra, därför att den visar att denvanliga arbetsmarknaden är dålig. Men det är en bra siffra på detsättet att den visar att vi i - och där är vi unika i världen - genomen arbetsmarknadspolitikhar lyckats ge ett alternafiv till öppen arbetslöshet. Jag tycker alltså inte att AMS fungerar dåligt. Däremotfinns det fortfarande - det är jag helt övertygad om - möjligheter attytterligare förbättra effektiviteten. Och det finns problem med byråkrati ochen del annat även inom arbetsförmedlingen. Detta skall vi göra någonting åt,och vi skall naturligtvis också noga se på personalfrånvaron och annat sådant. Den rapport som vi diskuterar har inte behandlats avriksdagens revisorer själva. Det är en utredningsrapport från deras kansli, ochden kommer sedan fillbaka för politisk behandling både i det här huset och ikanshhuset. De problem som redovisas där kommer vi då att ta upp, precis som vihar gjort med andra rapporter som nämnde och som också lett tillförändringar och rättelser i den mån påpekandena varit sakligt grundade. Om åtgärder för att förbättra effektiviteten inom AMS 19 (): Jag tror att det snart är baraarbetsmarknadsministern som fortfarande - efter den dokumentafion som vi nu hartillgång till - hävdar att AMS skulle vara så effektivt. Det måste kännasunderligt för t. ex. personal - som arbetatmed att analysera hur AMS fungerar och som varit mycket kritiska - att höraarbetsmarknadsministerns uttalanden i . Det gäller särskilt motbakgrund av att AMS företrädare är ute och gör dem som vill lyssna underkunnigaom sin inställning till t. ex. rapporter och då talar omatt det inte är mycket av förslag till förbättring avuppföljnings-, planerings- och kontrollsystem som egentligen går att använda,utan att man nog bäst kan detta inom AMS. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: att , AMS internrevisorer och nurapporten från revisorer inte ger en saklig och riktig bild avsituationen inom AMS? Är det budskapet till personal? Ärdet budskapet till alla dem som inser att det fakfiskt krävs kraftåtgärder frånpolitikernas sida för att vi skall få kontroll över hur AMS planerar ochinriktar sin verksamhet? Är det inte dags att riksdag ochregering, för att få en bättre arbetsmarknadspolitik - mer effekfivitet ochstörre hjälp fill de mänga arbetslösa - tar tag i detta och inte bara envisthävdar att allt är bra inom AMS? Jag vill erinra om att förslagsom kommit från också lett till förändringar i rutinernahos - den frågan har vi diskuterat här tidigare. Beträffande det som vi diskuterar finns det ingenrapport från revisorer . Revisorerna har låtit tjänstemän utarbetaen utredning som sedan skall remissbehandlas revisorer. Förstdärefter skall revisorer göra sin bedömning. Som jag sade förut är arbetsmarknadspolitiken imycket stor utsträckning effektiv. Det finns säkert ytterligare saker som vikan göra ännu 7 protokoll 1982/83:152-153 Om åtgärder för att förbättra effektiviteten inom AMS bättre.Bengt Wittbom har själv ett utmärkt tillfälle att medverka till det i denAMS-kommitté där han är ledamot. Det behövs inga tilläggsdirektiv för att BengtWittbom skall kunna ta upp sådana frågor där. Avslutningsvis vill jag säga att vad är uteefter är faktiskt att rusta ned arbetsmarknadsverket ocharbetsmarknadspolitiken. De motioner som man har väckt från moderat håll medanledning av regeringens kompletteringsproposition visar ju detta klart och tydligt.Man vill ha en nedrustning av arbetsmarknadsverkets möjligheter att agera, ochdärmed åstadkommer man också en ökad öppen arbetslöshet. 21 (): Det är riktigt, som arbetsmarknadsministernsäger, att jag har möjlighet att ta upp dessa frågor i den där jagär ledamot. Därför har jag också begärt att kommittén med förtur skall ta tag ipersonalfrågorna inom AMS. Kommittén har ännu inte bestämt sig när det gällerdetta. Vi får se vad det blir. Förhoppningsvis får jag i det sammanhanget stödfrån de socialdemokratiska ledamöterna. I fråga om AMS sätt att hantera riksrevisionsverketsrapporter är det sä , fru arbetsmarknadsminister, att AMS företrädareöppet säger att det är mycket litet av de förslag till förbättraduppföljningskontroll och förbättrat planeringssystem som RRV har föreslagit isina rapporter som AMS tänker använda. Det är inte en fillfredsställandesituation. Sedan vill jag bara framhålla, med anledning av vad arbetsmarknadsministernsenast sade, att skillnaden mellan oss är att vi vill ha största möjligaeffekfivitet för varje krona som satsas på ärbetsmarknadspolitiska åtgärder.Det är tydligen så, att vi kan få detta först den dag som majoritetbestämmer sig för att vi skall börja ställa krav när det gäller hur AMSbedriver sin verksamhet. Vår kritik i dessa sammanhangbrukar ofta karakteriseras som kritik mot personalen på . Det är inte frågaom det. Det är kritik mot de politiker som inte tar sitt ansvar i dagenssituation- med vår höga arbetslöshet och vårt höga budgetunderskott. 22Arbetsmarknadsminister : Herr talman! säger attvad man vill ha är största möjliga effekfivitet för varje krona man sätter in iAMS - det är moderat politik. Jag skulle vilja säga att moderat polifik ärockså att sätta in så litet som möjligt i arbetsmarknadspolitiken utan hänsyntill vad det skulle få för effekter på sysselsättningen. När vi för inte särskilt länge sedan hade en diskussion iden här kammaren om arbetsmarknadsverkets budget , så var detfaktiskt inte bara vi från socialdemokratiskt håll utan även representanter förbåde och som hade precis samma uppfattning: denmoderata politiken, med så fä kronor till arbetsmarknadsverket, skulle ledatill förödande konsekvenser i form av höjning av den öppna arbetslösheten här ilandet. Det vill vi inte acceptera. 23 (): Jag skulle inte vilja kalla 13,5 miljarder i utgångsläget, innanbudgetåret har börjat, för litet pengar, fru arbetsmarknadsminister. Jag skulletro att 13,5 miljarder i effektivt använda pengar, med en kvalitativt braspecifikation till den arbetsmarknadspolitiska administrationen vad vi iriksdagen vill ha gjort för dessa pengar, kan vara nog så effektiva. Tyvärrkommer vi inte att få uppleva den situationen. Budskapet till AMS genom den härdebatten är nämligen: Kör på i gamla spår, strunta i vad riksrevisionsverketsäger, för den socialdemokratiska riksdagsmajoriteten står bakom er i allalägen, oavsett om verket inte jobbar med full effekfivitet! Ommeritvärderingen vid statlig anställning Överläggningen var härmedavslutad. 6§ Svar på fråga 1982/83:455 om meritvärderingen vid statlig anställning har frågat mig om jag har för avsikt att ändra dennuvarande tillämpningen av bestämmelserna, så att även en egen företagare närdet gäller inplacering i löneklass får tillgodoräkna sig sin tidigaresysselsättning vid anställning inom exempelvis . Debestämmelser som syftar på i sin fråga återfinns i kollektivavtal.Den som nyanställs på en statlig tjänst placeras sålunda i lönegrad ochtjänstetidsklass eller i lönetariffklass med tillämpning av de avtal som haringåtts mellan och de statsanställdas organisationer. Detär inte min sak att gå in i myndigheternas tillämpning av träffadekollektivavtal. Men jag kan som svar på frågan hänvisa till följande. Bl.a. när det gäller SJ anställs de flesta nyrekryterade på tjänster i s. k.befordringsgäng. Det innebär enligt avtal att de i regel placeras ibeford-ringsgångens lägsta lönetariffklass eller lönegrad med en garanteraduppflyttning efter en viss anställningstid. Efter särskild prövning kanarbetsgivaren medge en förmånligare inplacering i befordringsgången med hänsyntill förvärvad arbetslivserfarenhet. Också fid som egen företagare kan därvid -i den mån sådan tid kan styrkas på ett tillfredsställande sätt - få räknas.Enligt vad jag har inhämtat har det också i praktiken förekommit att en personsom nyanställts lönemässigt har fått räkna sig till godo sådan tid. Dettagäller också nyanställda vid . Tillsist kan jag erinra om att regeringen på mitt förslag har låtittillkalla en särskild utredare för att se över en del av de nuvarandeprinciperna för värderingen av meriter, när statligt lönereglerade tjänstertillsätts. Avsikten med denna meritutredning (C 1983:01) är bl. a. att försökaåstadkomma en bredare rekrytering till statsförvaltningen inte bara från den Om meritvärderingen vid statlig anställning offentligasektorn som helhet utan också från den privata arbetsmarknaden. 25 (): Jag ber att få tacka civilminister för svaret på min fråga. Jag tycker att det är ett ganska posifivtsvar. Det är viktigt att man även inom den offentliga sektornser till effektivitet och serviceanda. Då är det bra att till olika tjänsterinom t. ex. de centrala ämbetsverken knyta folk med erfarenhet avsmåföretagsamhet. En som verkligen stöder småföretagarna i landet är professorDick , som kallar dem civilisationens sista utpost. harfått regeringens uppdrag att utreda effektiviteten och serviceandan bland deoffentliganställda, och det är enligt uppgift civilminister somleder regeringens arbete för att få en bättre och mer servicebetonad inriktningav byråkratin i . En människa som har erfarenhet av att framgångsrikt haskött ett privat företag borde fä tillgodoräkna sig detta vid meritvärderingennär han eller hon skall placeras in i lönetariffklass eller lönegrad.Åtminstone bör det gälla om personen i fråga i sitt privata företag har haftungefär samma uppgifter som han sedan får inom det centrala ämbetsverket. Mensä fungerar det inte i praktiken. säger visserligen statsrådet att han har inhämtat atten person som haft eget företag har fått tillgodoräkna sig och attdetta gäller vid anställning inom SJ. Enligt de erfarenheter jag har och enligt vad jag har fåttmig berättat förhåller det sig annorlunda. Jag skall ta ett exempel. En personsom arbetar som chaufför inom SJ har erfarenhet avarbete inom ett åkeri. var han anställd och ägde han själv företaget. När han sedan skall få ingångslönen fastställdvisar det sig att han får tillgodoräkna sig , när han varanställd, men inte , då han var egen företagare - trots atthan hade i stort sett samma arbete . Statsrådet anför i svaret att man efter särskild prövningkan medge förmånligare inplacering i befordringsgången och att det även kangälla egen företagare. Min sagesman har begärt sådansärskild prövning, men fått nej vid båda tillfällena. Däremot får en lärareeller snickare tillgodoräkna sig sitt tidigare arbete som en merit om han ellerhon vill bli busschaufför - trots att det fidigare arbetet inte alls anknytertill det nya arbetet inom t. ex. SJ. Med hänvisning fill vad jag nu anfört - och inte minstuttalandena av regeringens egen expert om bättre serviceanda och behovet av attse på hur framgångsrika småföretagare arbetar - vill jag fråga civilministern:Är det statsrådets uppfattning att man i fortsättningen bör jämställa tidigarearbete i merithänseende, oavsett om det har skett i privat eller offentligregi, om arbetet är att betrakta som likvärdigt? Jag vill först bara säga att det är korrektatt det har förts samtal mellan mig och , där bl. a. med, om eventuella uppdrag från sida. Enligt vad jag harhört har det tydligen funnits en uppgift i om attregeringen redan skulle ha fattat ett sådant beslut. Så är icke fallet. När det gäller sakfrågan har jag redovisat att det här ären avtalsfråga och att gällande avtal ger myndigheterna möjlighet att göra ensärskild prövning. Enligt vad jag har erfarit har man i SJ:s internaföreskrifter informerat om att en skälighetsbedömning får göras när det gälleratt kunna tillgodoräkna sig tidigare yrkeserfarenhet och arbetstid. Om redovisningen i varvspropositionen av visstbeslutsunderlag 27 (): Jag tolkar det sista beskedet positivt: i fortsättningen på ett annat sätt än kommer att få tillgodoräknasig tid även i ett arbete som privat företagare. Detta är desto viktigare omdet fidigare arbetet nära anknyter till det arbete som man får inom t. ex. SJ.Något annat är, tycker jag, rätt orimligt, dvs. om andra yrkeskategorier, sominte alls har någon anknytning fill det kommande arbetet inom det statligaämbetsverket, får tillgodoräkna sig tidigare yrkeserfarenheter. Jag tolkar BoHolmbergs svar positivt och hoppas på en förändring i det här avseendet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:457 om redovisningen ivarvspropositionen av visst beslutsunderlag Per har frågat mig varför SvenskaVarvs rapport inte i sin helhetredovisades i varvspropositionen. I varvspropositionen redovisasregeringens bedömning av olika förhållanden av betydelse för den svenskavarvsindustrins framtid och därpå grundade förslag. Regeringens bedömningar ärbaserade pä ett omfattande underlag. De delar av underlaget som är av centralbetydelse för nämnda bedömningar har redovisats. 29PER (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Av förklarliga skäl är jag inte helt nöjd medsvaret. När proposition 1982/83:147 om vissa varvsfrågor avlämnadestill begärde jag som representant för moderata samlingspartietomedelbart hos näringsutskottets kansli att rapporten i fråga skulle begäras infrån departementet. Trots upprepade påstötningar tog det i det närmaste hela Om redovisningen i varvspropositionen av visstbeslutsunderlag motionstideninnan akten nådde utskottskansliet. Detta skedde dessutom först efter det attvi gjort framstötar direkt till expeditionschefen i industridepartementet. Jag finner det djupt otillfredsställande att det skall taöver en veckas tid att transportera över en akt som gäller en särskildproposition från industridepartementet fill . På detta sätt fråntasoppositionen i möjligheter att ta del av en betydande del av detmaterial som legat till grund för propositionen och som inte till alla delarredovisats i densamma. Jag förutsätter att statsrådet är bereddatt klart deklarera att det skedda var ett misstag och en följd av olyckligaomständigheter och inte resultatet av medvetna handlingar. Jag har all anledning i detta sammanhang att vidarekonstatera att när akten från industridepartementet nådde näringsutskottetskansli saknades den rapport med namnet "Uppdatering av strukturplanen- ettunderlag för varvsproposifionen 1982/83:147 om vissa varvsfrågor" somupprättats på och legat till grund bl. a. för de diskussionersom där förts. Den innehåller varvsledningens syn på den framtida orderingångeni olika alternativ och den bedömda sannolikheten för att uppnå någon form avlönsamhet för varven. Detta material utgör, som jag ser det,ett av de centralaste och mest viktiga beslutsunderlagen för att kunnaformulera rimliga alternativa förslag till regeringens proposition. Varför redovisades inte denna rapport i propositionen?Enligt rykten skulle rapporten i den första delningen ha funnits med såsom enbilaga i proposifionen. Men på grund av att den inte helt överensstämde med deslutsatser som drogs i propositionen togs den bort i sista stund. Jag skullevilja ha statsrådets kommentarer till detta rykte. Det är anmärkningsvärt att denna rapport inte tillställdesnäringsutskottets kansli, förrän representanter för pressen börjat fråga efterdensamma och undrat vart den tagit vägen. Jag hoppas att statsrådet är beredd att deklarera att också detta var ett misstag och inte enföljd av några illvilliga tankar. Jag vill , herr talman, bara konstatera att detför oppositionen är av utomordentlig betydelse att vi får ta del av alltbeslutsunderlag på ett mycket tidigt stadium för att kunna lämna någorlundarimliga och vettiga alternativa förslag till regeringens proposifioner. Urdemokratisk synvinkel är detta utomordentligt viktigt. Jag beklagar alt detfullständiga materialet inte översändes med en gång. Någon konspiratorisk tankebakom detta förelåg dock inte. Härutöver har jag ingen ytterligare kommentar. 31PER (): Jag har ännu inte fått besked om varför helaunderlaget till varvspropositionen inte fanns med. Överensstämde det inte medpropositionens inriktning och hade det därför i sista stund tagits bort,vilket vissa rykten Iproposifionen redovisas ju tre omfattande underbilagor med betydande utgångsmaterialför propositionens bedömningar. Den saknade rapporten är kanske den centralasterapport som finns på området när det gäller att göra en ur oppositionenssynvinkel rationell bedömning av propositionen. Varför fanns denna rapport intemed såsom underlag utan bara ett kortfattat referat? Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Föredrogs men bordlades äter betänkande 1982/83:30 Justitieutskottetsbetänkanden /83:36 och 38 betänkande 1982/83:25Socialutskottets betänkanden /83:35-38 betänkanden1982/83:34 och 39 betänkande 1982/83:40 om bryggeribranschen (prop.1982/83:92). 32 PER (): Den svenska bryggeribranschen har betydande svårigheter. Ett bryggeri,AB , intar en marknadsdominerande ställning i en stor del av landet ochhar en tillfredsställande lönsamhet. Därutöver finns ett antal mindrebryggerier, som i allmänhet kännetecknas av små marknadsandelar och svaglönsamhet med åtföljande risk för nedläggningar. Ett undantag utgör . Urreservanternas synvinkel har vi anledning att ånyo betona vår uppfattning attnäringspolitiken såväl som arbetsmarknadspolitiken i görligaste mån måstebedrivas med generella medel. Selektiva åtgärder i olika omfattning, i olikabranscher, i olika regioner och i olika företag leder till osäkerhet ochgodtycke. Detförslag som framlagts i proposition 1982/83:92 avser att åstadkomma enstrukturrationalisering inom bryggerinäringen genom sammanslagning avBrygginvest och AB . Den nybildade företagsgruppen avses att sköta omrationaliseringarna inom branschen. Till företagsgruppen knyts även enstiftelse för att underlätta de personella omställningar som skulle komma attfölja nedläggningar av enskilda bryggerier. Regeringensförslag leder till ett statligt bryggerimonopol. Det framlagdaförslaget syftar till att underlätta uppköp av mindre bryggerier ochsedermera nedläggning av desamma. Förslaget riskerar vidare att endast geutrymme för en marginell konkurrens och då huvudsakligen från importerade bryggeriprodukter,i många fall till högre priser. Nr 153 Monopol är skadliga. Statligamonopol är dubbelt skadliga. Tisdaeenden ineffektivitet, bristandeaffärsmässighet och stegvis högre konsumentpriser, 24 mai1983 som den övervakandemyndigheten - statsmakten - är uppbunden som ägare till monopolet. har också kraftfullt kritiserat regeringens förslagur konkurrenssynvinkel, konsumentsynvinkel och med tanke på den nyakonkurrenslagstiftningen som vill motverka företagsköp och fusioner. Utskottet har på ett välgörande sätt skilt sig frånpropositionens huvudtankegångar i vad gäller den föreslagna stiftelsensanknytning till den nybildade företagsgruppen av Brygginvest och Pripps.Majoriteten vill att stiftelsen skall läggas under Investeringsbanken för attgöra den mindre inriktad direkt på nedläggningar inom bryggeribranschen. Enligt moderat och borgerlig uppfattning börsysselsättningskonsekvenserna i samband med strukturförändringar inombryggerinäringen behandlas precis på samma sätt som inom andra näringsgrenar.Det är svårt att se något rafionellt motiv för att bilda en stiftelse förstrukturomvandlingar i denna särskilda näringsgren. Jag vill därför frågautskottets talesman , om hon anser att det bör åliggaregeringen att i ett senare skede återkomma till med förslag ominrättande av stiftelser för dylika strukturomvandlingar i alla andra branschermed omställningsproblem. Skall det bildas en särskild stiftelse underInvesteringsbankens försorg för varvsindustrin, stålindustrin, skogsindustrin,gruvindustrin? Till vad nytta skulle alla dessa stiftelser vara? Vad finns detför särskilda skäl att börja bedriva arbetsmarknadspolitik via stiftelser istället för med de traditionella metoderna? Jag tycker att majoritetsskrivningen i näringsutskottetsbetänkande visar på en klar tillnyktring jämfört med propositionens krav vadavser stiftelsen. Men är det svårt att se något rationellt motivför en särskild sfiftelse för en särskild bransch. Kvar står trots allt attdenna stiftelse pä det ena eller andra sättet förefaller vara avsedd attunderlätta strukturomvandling i form av nedläggning av mindre bryggerier. Omdetta inte hade varit fallet, hade det inte funnits någon anledning till dennakonstruktion. Risken med fortsatta statliga ingripanden inombryggerinäringen - hur välmenande de än är - kan komma att sönderreglera helabranschen. Fri konkurrens på lika villkor till konsumenternas fromma måste varaden bästa arbetsmetoden även för bryggerier. Detta förutsätter naturligtvis attinte ett marknadsdominerande företag - utan gängse krav pä lönsamhet ochaffärsmässighet - kan komma att utnyttja sin ställning för att snedvridakonkurrensförhållandena till nackdel för konsumenterna. Det är därför av yttersta vikt att AB får enbredare ägarkrets än det f. n. har. Enligt vår uppfattning bör därför bryggerikoncernen börsintrodu- ceras. Genom att företaget säljs via börsen ställs normala avkastningskrav på företaget. Riskerna för att kommer att utnyttja sin stora finansrörelse för att konkurrera ut mindre bryggerier på osunda villkor minskar. 104 Börsintroduktionen skulle dessutomkomma att filiföra statskassan ett inte Enligt utomstående initierade bedömare borde enligt nuvarandebörsläge vara värt ca 600 milj. kr. Det är således av såvälstatsfinansiella, konkurrensmässiga som konsumentpolitiska skäl angeläget attPripps introduceras på . Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1 och 2 i näringsutskottets betänkande 40. Jag har föravsikt att begära votering och rösträkning i första hand pä reservation 1. 33IVAR (); Jag vill börja med att konstatera att ettenigt utskott vill åstadkomma överlevnads- och utvecklingsmöjligheter för ettflertal företag inom bryggeribranschen. Ett enigt utskott föreslår ocksåriksdagen att ge regeringen till känna att samhällets insatser i bryggeribranschenbör vara inriktade på att säkerställa en fortsatt fri konkurrens mellanoberoende företag. Med denna gemensamma grund kan det tyckas enkelt att kommafram till gemensamma förslag till åtgärder. Sä har dock inte varit fallet. Ävenom målet till synes är gemensamt, har den socialdemokratiska majoriteten enganska underlig uppfattning om hur man skapar fri konkurrens mellan oberoendeföretag. De åtgärder som majoriteten föreslår innebär inte ökad fri konkurrensutan ytterligare ett steg mot statligt monopol i branschen. Ännu klarareframgår majoritetens verkliga åsikt om fri konkurrens och oberoende företag närden behandlar motion 1982/83:2233. Majoriteten konstaterar helt kärvt att den ilikhet med propositionen anser att det inte föreligger några förutsättningarför något privat konkurrensalternativ till Prippskoncernen.