prot · G609116 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag tycker inte att utrikesministern ger något svar pådessa frågor, de politiska frågorna och de humanitära frågorna. Är den svenskaregeringen beredd att humanitärt stödja kurderna i ? Lät mig först erinra om det faktum attkurderna finns i sex länder, förutom i de tre länder som blivit nämnda ocksåi , och . De utgör således inte en enhetligsjälvständighetsrörelse, som fallet är i andra sammanhang där enbefolkningsgrupp är splittrad. I finns det olika delorganisationer. Det finnsingen enhetlig kurdisk rörelse i Turkiet- någon sådan har aldrig existerat. 1stället finns där ett antal mindre, lokalt baserade organisationer. Det är inget tvivel om att det pågår massrättegångar iflera olika städer mot medlemmar av de aktuella organisationerna, och myckettyder på att många av de åtalade kurderna utsätts för tortyr. Detta är sombekant en av de punkter som ingår i vår anmälan mot till för de mänskliga rättigheterna. I är läget också mycket allvarligt - en hel delgrupper lever i stark fientlighet mot den irakiska styrelsen. Men vi har inteuppfattningen att läget har försämrats. I hardäremot en försämring skett under senare är. avvisar inte den som riskerar förföljelse i sitthemland. Men den omständigheten att någon är kurd medför inte automatiskt attvederbörande betraktas som flykting. En undersökning sker i varje individuelltfall. 15 (vpk): Det var en "öronbedövande" tystnadfrån utrikesministerns sida när det gäller agerandet i FN. Skall det gälla ifortsättningen också för vidkommande? Vad är anledningen till attSverige inte har tagit upp kurdernas situation i FN? Skall jag tolkautrikesministerns tystnad så, att mitt påståendestämmer, att det är hänsyn till vissa länder som gör att man inte tar uppfrågan? Det är uppenbart att de åtgärder som hitintillsvidtagit i internationella sammanhang inte är tillräckliga, därför attförtrycket och brutaliteterna mot kurderna i och fortsätter ochökar. Då är ju frågan, som jag redan har ställt; Tänker Sverigeta upp denna fråga i FN? Jag vill ha ett svar på den frågan. 16 (vpk);, Vi har debatterat den kurdiska frågan här ikammaren tidigare. Också frågan om den kurdiska befolkningsgruppens splittringhar varit uppe åtskilliga gånger. Det är självfallet en splittrad grupp. Menjag tycker inte att det är något bra argument att hänvisa till det, för som vialla väl känner till är det historiska fakta som ligger bakom detta. Som jagsade till utrikesminister kanman inte vägra att ta upp kurdernas sak, när de nu vädjar till det internationellasamfundet, bara därför att kurderna är splittrade till följd av att de harblivit illa behandlade av stormakterna i den historiska processen och pä grundav andra omständigheter. Olika grupper kan vara splittrade inbördes, men mankan inte skylla på det och för den skull inte driva deras sak. Sedan vill jag säga några ord om flyktingarna. Flyktingarsom förföljs i sitt hemland skall alltså få asyl, det är klart. Om det nukommer kurder frän över till på grund av att de förföljs i sitt hemlandmen förföljs också i , då är det inte så särskilt humanitärt att skicka demtillbaka till . Det finns olika grupper kurder - jag håller medutrikesministern om det - som kommer över från och kollaborerar medKhomeiniregimen och angriper sina kurdiska bröder pä den iranska sidan. Men demtalar jag inte om här. Jag talar om de andra. Man måste vara mycket noga medatt ta reda pä vilken grupp kurderna i fråga hör till, innan man sänder demtillbaka och säger att de inte är förföljda i sitt hemland. Om åtgärder för att stödja kurdiska minoriteter 17 (vpk): Jag vill instämma i vad de bägge tidigaretalarna och anförde. Jag tänkte också ta uppdet här att kurderna skulle vara splittrade. Det faktum att kurderna ärsplittrade kan ju inte förhindra och har förhindrat en svenskregering att agera vare sig politiskt eller, vad jag särskilt tryckte på, humanitärtför att verkligen ge hjälp åt kvinnorna, barnen och den terroriserade kurdiskabefolkningsgruppen i . Jag tycker att utrikesministern borde ta fasta påvad flera partibröder i faktiskt också har tryckt på. nämligen attdet finns ett mycket stort behov av medicinsk hjälp och över huvud tagethumanitärt bistånd. Det är brådskande, därför att Khomeiniregimen, som jagtidigare beskrev, uppenbarligen planerar nya terrorangrepp mot just kurderna iIran. Jag kan inte låta bli att anmärka litet pä attutrikesministern upprepar att situationen för kurderna i underKhomeiniregimens första år känne- Om åtgärder för att stödja kurdiska minoriteter tecknadesav en viss förbättring. Mycket sämre än trodde man faktisktinte att det kunde bli. Men det förefaller som om det nu kommer att bli så. Därkrävs alltså allt politiskt och humanitärt stöd. Den "öronbedövande tystnad" somherr Måbrink tyckte sig höra när det var fråga om vad kan göra i FNsammanhänger med att det inte var så lätt att på den utmätta talartiden svaratre frågeställare. Låt mig säga, att om det skall finnas någon som helst utsikttill framgång när det gäller att ta upp frågan om kurdernas situation i FN,krävs det stöd från en omfattande internationell opinion. Vi kan inte där yrkapå att kurderna i de sex stater som det här är fråga om skall bilda en egenenhetlig stat, som vi kunnat göra i fråga om andra nationaliteter. Vad vi kangöra för kurderna är att hjälpa individuellt var och en som kommer hit och kanstyrka sig vara flykting. Men var och en som är kurd och kommer hit behöverinte med nödvändighet vara en flykting. Det får prövas individuellt som ivilket annat fall som helst. 19BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag kan inte acceptera det svar somutrikesministern ger när det gäller huruvida vi skall ta upp frågan i FN ellerinte. Av den anledningen att det inte finns en tillräcklig internationellopinion skall man inte i FN kunna ta upp en fråga om ett oerhört förtryck av befolkningsgrupp. Så kan man inte hantera den här frågan. Tvärtom måstenågot land gå i bräschen och driva frågan i FN. Endast på det sättet kan man fåfram en opinion. 20 (vpk); Jag vill bara instämma i det . Jag tycker att det var ett mycket egendomligt argument somutrikesministern anförde. Frågan har varit uppe i kammardebatter fidigare, ochutrikesutskottet har också skrivit på detta konstiga sätt. Om vill göra en insats för någon förtrycktminoritet eller för någon grupp av människor, kan man inte säga att det intefinns någon internationell opinion för detta. Då skulle nästan aldrigkunna ta upp viktiga frågor eller vara ett föregångsland, vilket ändåvarit i många fall. Jag tycker alltså att det var ett mycket dåligt argument. Också jag anser att det är konstigt när utrikesministerBodström säger att vi bara kan ställa upp för enskilda individer. Här gällerdet ändå en stor befolkningsgrupp. Man kan tvista om dess storlek - någramiljoner hit eller dit. Men låt oss säga att det är ungefär 20 miljonermänniskor, som i många av länderna - och det är dem vi speciellt har tagit upp- förvägras att utnyttja sitt eget språk, att använda sin egen kultur, osv. Dåkan man inte bara tala om individer, utan vi måste också stödja folkgruppen somsådan! 21EVA (vpk): Utrikesministern, talar om eninternationell opinion. Då vill jag ställa den raka och enkla frågan; På vilket sätt togs den här frågan upp påSocialistinternationalens senaste möte? Den andra frågan, som jag har ställt två gånger tidigare,har jag inte fått svar på, nämligen huruvida den är bereddatt hjälpa kurderna i med humanitärt bistånd, bl. a. medicinskt bistånd. Jag vidhåller att det är andra skäl som gör att den"öronbedövande" tystnad som vi inte anses höra vidlåderutrikesministerns svar. Om åtgärder för ati stödja kurdiska minoriteter Det torde stå klart för alla att deuppräknade länderna, , och , inte spelat någon roll iSocialisfinternationalen, som sysslade med andra frågor. Den rätta platsen att ta upp dessa frågor är naturligtvisFörenta nationerna. Där vänder vi oss emot förtryck mot etniska, religiösaeller rasliga minoriteter i vilket land som helst. Det finns inget försvar fördet förtryck som kan förekomma i de länder det nu är fråga om. Jag kan vidare omöjligen gå med på att en kurd som kommertill och begär att få ställning som flykting skall undgå den prövningsomgäller för var och en som söker flyktingstatus hos oss. 23 (vpk): Det är riktigt att i FN vänder sigmot förtryck av etniska minoriteter, osv. Det är också riktigt att Sverigebrukar nämna förtryckare och förtryckta vid namn. Jag anser att man skall varakonsekvent och göra det också när det gäller kurderna och dess förtryckare. Detär för mig fortfarande oförklarligt varför den så hårdnackatvägrar att göra det. Det gällde också den borgerligaregeringen, och det gäller nu den socialdemokratiska. Det är precis samma sak.Det måste finnas en orsak, men jag tror inte att man kan få utrikesministernatt ge förklaringen till att regeringen inte vill nämna kurderna vid namn i FNoch där ta upp frågan om dem. 24OSWALD (vpk): Jag är helt överens med utrikesministerBodström om att man naturligtvis inte bara för att en person är kurd och kommerhit kan säga att hans sak inte skall prövas. Vad jag hängde upp mig på var attutrikesministern sade att det bara är individerna som vi kan ta hänsyn till. Vimåste naturligtvis också ta hänsyn fill de förhållanden som folkgruppen i frågalever under och varifrån dessa individer kommer. Sedan kan jag inte underlåta att påpeka att vid tiden förhändelserna i fick ungefär 13 000 polacker som då befannsig här i - det var inte som var utrikesminister - 2 protokoll 1982/83:116-118 Nr 116 uppehållstillstånd utan vidare ochutan någon som helst individuell prövning. Tisdaeen den ' '' tydligen en viss skillnad på kurder och polacker. Överläggningen var härmed avslutad. 5§Svar på frågorna 1982/83:375 och 387 om förhållandena i har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta med anledning av de alarmerade rapporterna omlivsmedelsbristen i Efiopien. har bett mig redogöra för behov avkatastrofhjälp, ingrepp mot kyrkornas verksamhet i landet samt för repatrieringav flyktingar från Djiboufi. Han ber mig även redogöra för dessa händelsersinverkan på det svenska biståndet. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Densvenska regeringen följer konfinuerligt situationen i . Långvarig torka har försatt stora delar av i ettsvårt försörjningsläge. Livsmedelsbristen är särskilt stor i provinsernaWollo, Gondar, Tigré och . Stora befolkningsgrupper har drabbats. F. n.lider närmare två miljoner människor av hungersnöd. Enligt våra erfarenheter tar väl hand om erhålletbistånd. Det hindrar inte att det i ett så fattigt land finns stora svårigheteratt nå ut till alla hjälpbehövande. Ett särskilt problem utgör den bristandetransportkapaciteten. har därför ställt sig positivt till att biståEtiopien med planering och organisation av ett nationellt transportsystem förfördelning av katastrofhjälp inom landet. En flerårig insats av denna artbereds f. n. inom SIDA. Vidare har Svenska röda korset tidigare erhållit ettbidrag om 5,5 milj. kr. för att upprätta ett katastroflager med tillhörandefordonsverkstad i . För att tillmötesgå omedelbara hjälpbehov i Etiopienbeslutade regeringen att bevilja 5 milj. kr. i extra biståndför dels lokala transportkostnader, dels vegetabilisk olja. Bidrag tillenskilda organisationers hjälparbete i de drabbade områdena har nyligenbeviljats. Slutligen har Röda korset ansökt om bidrag om drygt 5milj. för katastrofhjälp i . har uttryckt sin oro över deingrepp som har skett avseende kyrkornas verksamhet i . Vi utgår ifrånatt dessa ingrepp på lokal nivå inte nödvändigtvis är riktade mot kyrkornasverksamhet som sådan. Den har klargjort att brist på respektför de mänskliga rättigheterna och för kyrkornas verksamhet kan påverka densvenska biståndsopinionen i negativ riktning. Vad beträffar de mänskliga rättigheterna har vissaframsteg gjorts. släpptes t. ex. över 700 politiska fångar. förväntar sig att denna positiva utveckling skallfortsätta. Repatriering av efiopiska flyktingar i harnyligen dryftats av företrädare för (), Djiboutioch . Parterna enades om ansvarsfördelningen vid en frivilligrepatriering av flyktingar. har proklamerat amnesti för de flyktingarsom önskar återvända till hemlandet före utgången av 1983. stöderallmänt flyktingorganisationens ansträngningar att lösa flyktingproblemen genomfrivillig repatriering och har lämnat bidrag till organisationen. Regeringen följer noggrant utvecklingen i ochkommer att behandla SlDA:s insatsförslag om stöd till ett transportsystem förkatastrofhjälp i positiv anda. Vårt bistånd till kommer att följa deriktlinjer som fastlades vid förhandlingarna om utvecklingssamarbete förperioden 30 juni 1984. 26 (vpk); Jag tackar utrikesministern också för svaretpä den här frågan. Jag har ingen anledning att gå in i någon debatt medutrikesministern, för jag tycker att det är ett mycket bra svar. Det framgårtydligt att regeringen följer situationen, att hjälp har utgått och attytterligare hjälp vid behov förmodligen kommer att utgå. Jag tackarän en gång för svaret. 27TORE (): Jag säger tack för svaret, men jag är räddför att utrikesministern är godtrogen, om det som sägs i svaret är sant, nämligenatt utrikesministern tror att tar väl hand om hjälpen. Det har nogvarit sä en gång, men hur är det nu? Min frågaföranleddes av tre uppgifter; För det första föranleddes den av uppgiften om torka ochhunger i - ett land som jag haft stort intresse av ända sedan minbarndom och vars historia jag följt, därför att svensk mission börjadedär redan pä . Jag har också besökt landet , och jaghar kännedom om det svenska biståndet sådant det var innan den socialdemokratiskaregeringen tillträdde. Jag har också interpellerat om förhållandena!Etiopien, bl. a. om GudinaTomsa, kyrkoledaren som försvunnit. är svälten ilandet värre än någonsin, och ofriheten och förtrycket fortsätter. För det andra föranleddes min fråga av att det talas omatt flyktingar skall sändas eller lockas tillbaka till . I en artikel iLe Monde talas om detta. 30 000 flyktingar, som lever i läger iDjibouti, förespeglas amnesti och god behandling i hemlandet. - Detta måstebetvivlas. Vi har från källor som jag inte kan nämna fått helt skrämmandeupplysningar om hurudan verkligheten är för oliktänkande, om hur de brutaltfängslas precis som . Hur skall människorna i lägren i kunna farahem, när det inte finns någon frihet i landet? Nr 116 När utrikesministern säger i svaretatt han förutsätter att kyrkorna ostört Tisdaeenden ''" fortsätta sin verksamhet,kan jag tala om att många vittnen säger att man 12 aoril1983 ' °' *" ' kyrkornasundervisning för ungdomar mot sin vilja måste ha lektioner i marxism. Det tycker jag är helt otillständigt. Om förhållandena ' ' tredje föranleddes min frågaav att det alltmer bestämt hävdas i ftinniPYi utländsk press att de livsmedel somskänks till de svältande, till barnen exempelvis,av regeringen omdirigeras till armén och även i ökande utsträckning tillSovjetunionen som betalning för vapen. Jag har här i min hand en artikel, somutrikesministern säkert själv har läst: "Starving babies' food sold forSoviet arms", vilket betyder ungefär att föda till svältande barn ärbetalning för vapen. Man kan naturligtvis dementera detta, men en heldel människor som vistats i och kommit hem därifrån har lämnatuppgifter om att detta är riktigt. Det har t. ex. förekommit flera artiklar i Times om attden hjälp som skulle gå till - man har nämnt livsmedel iform av spannmål - i stället gått till armén. Jag håller med om att vi skallhjälpa , men vi måste mycket noga undersöka om hjälpen når fram. Detkan inte betvivlas att det ligger en verklighet bakom uppgiften att maten istället för att gå till de hungrande går till de stridande, som bl. a. undertryckerupprorsrörelser, och till betalning för de vapen man får från främmande håll. har blivit en bricka i det politiska spelet. Ärdet marxismen som skall ta hela ? Det är det största gisslet för Etiopien- inte hungern. Jag är medveten om att den artikel i denbrittiska tidningen , som citerade, återgivits isvensk press. Däremot har tidningen artikel inteåtergivits, och i den tillbakavisades en rad av uppgifterna i säger i sin artikel att exporterar erhållenkatastrofhjälp till , men såväl den brittiske ambassadören i AddisAbeba som hans kolleger i , som också ger mycken hjälp tillEtiopien, har noga understrukit att någon etiopisk reexport av erhållenkatastrofhjälp aldrig förekommit. Program har ett eget noggrantkontrollsystem för sina livsmedelsleveranser. EG och Program svarar tillsammans för avden katastrofhjälp som levereras till , och de anser båda attartikeluppgiften är helt ogrundad. Sådana här uppgifter i massmedia, med antingen vaga ellerospecificerade källhänvisningar men med starka politiska undertoner, kan inteläggas till grund för regeringens beslut om hjälp fill nödlidande. När detsedan gäller situationen för kyrkorna, så är det säkerligen väl bekant förherr , att vi i olika sammanhang har uttryckt det angelägna i att manfrån etiopiska statens sida respekterar kyrkorna. kunnatkonstatera att den etiopiska regeringen har uttryckt sin uppskattning 20 över kyrkornas bidrag tillEtiopiens utvecklingsansträngningar. 29 TORENILSSON (m); Jag har inte i någon svensk tidning settåtergivet vad som stod i den engelska tidningen. Men jag har fått fotokopior avartiklar ur engelsk press, och dessutom har jag rätt godpersonlig kontakt med människor som känner , och Somalilandganska bra. Jag skulle nog vilja rekommendera utrikesministern, även om jaginte betvivlar hans kapacitet och hans förmåga att ta reda på sådana uppgiftersom han nu lämnat, att vara mycket skeptisk inför alla dementier som kommerfrån det här hållet. Den som känner till hur kyrkorna har behandlats, hurgement man har behandlat de kristna i dessa länder, tror inte att det finnsnågon lögn som man väjer för där borta. Och även om det finns organ som går inoch kontrollerar och säger att det här inte är sant måste jag t. v. ändå sättatilltro till uppgifter om att det faktiskt förekommer att den hjälp som skallgå till de nödlidande går till andra ändamål, och det är mycket beklagligt. I övrigt är jag tacksam för att det finns uppgifter om attRöda korset och andra organisationer skall gå in och hjälpa. Jag hoppasverkligen att denna direkta katastrofhjälp skall nå fram. Det är då ocksåmycket bra om det går att organisera just den här fördelningen avhjälptransporter och annat. Det kanske är en garanti för att hjälpen når fram.Men jag för min del är alldeles övertygad om att en mängd av de saker som frånolika delar av världen skickats till detta område fram till inte nåttsina rätta mottagare. Om utvandringen av judar från Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1982/83:391 om utvandringen av judar från 30Utrikesminister ; Herr talman! har beträffandeutvandringen av judar från ställt följande frågor till .mig; Hur harutvandringen förändrats ? Hur harregeringen agerat till förmån för de judar i som önskar utvandra? Är regeringenberedd vidta några vidare åtgärder i denna fråga? I FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna sägs att"envar har rätt att lämna varje land, inbegripet sitt eget, och att återvändatill sitt eget land". I Flelsingforsöverenskommelsen åtar sig dedeltagande staterna att "i posifiv och humanitär anda behandla ansökningarfrån personer som önskar återförenas med medlemmar av sina familjer". Densvenska regeringen anser att dessa principer bör gälla oavsett nationalitet,ras eller religion och att det är varje stats plikt att leva upp till deutfästelser som gjorts i FN och i andra internationella sammanhang. Samstämmiga uppgifter ger vid handen att utvandringen avjudar från minskat avsevärt . Medan i runda tal 50 000judar fick utresetillstånd sjönk antalet därefter successivt för att förraåret stanna Om utvandringen av judar från vid drygt2 500. lär endast drygt 200 judar ha fåttutresetillstånd, vilket tyder på att det kan bli fråga omytterligare en kraftig nedskärning av antalet judiska emigranter. Parallelltmed den här nedåtgående trenden kan man naturligt nog avläsa en ökning avantalet avslag på ansökningar om utresevisum. Uppgifterna härvidlag är dockmera osäkra. Såväl den förra som den nuvarande flera tillfällen uttalat sin oro över de sovjetiska judarnas situation ochöver de sovjetiska myndigheternas ökade restriktivitet när det gäller attbevilja utresefillstånd för judar. i tog den svenskadelegationen vid uppföljningsmötet till den europeiska säkerhetskonferensen(ESK) direkt med den sovjetiska delegationen upp ett antal frågor röranderespekten för mänskliga rättigheter i , däribland frågan om judarnassituation i . Under sitt besök i erinradekabinettssekreteraren om detta. Så sent som tog i FN;skommission för de mänskliga rättigheterna i ett anförande upp judarnasförsämrade situation och minskade möjligheter att emigrera. Jag vill heller inte underlåta att nämna att den svenskadelegationen vid i i arbetet på ett slutdokument från mötet påett mera allmänt plan verkat för att få till stånd mer bindande åtaganden frånmedlemsstaterna när det gäller att i positiv riktning avgöra familjeåterföreningsärenden,och även beträffande religionsfrihet och kontakter med utlandet, något som börha betydelse också då det gäller de sovjetiska judarna. Regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen avsituationen för de sovjetiska judarna och är naturligtvis beredd att när såbefinnes lämpligt på nytt ta upp saken i internationella sammanhang ellerdirekt med de sovjetiska myndigheterna. 31EVERT (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga, särskilt för det sista beskedet, att regeringen är bereddatt i fortsättningen följa utvecklingen av situationen för de sovjetiskajudarna. Som utrikesministern påpekar har det skett en drastisknedgång i utvandringen, från 50 000 judar till kanske något tusental i år- jaghåller mig till en något högre siffra än utrikesministern. Denna nedgång måstebero på någonting. Man kanske kan se den som ett uttryck för den ökadespänningen mellan de två stormakterna. Det är dock många människor som fårsitta emellan, och de som vägras utresetillstånd blir utsatta för svårighetersedan de lämnat in sin ansökan. Utrikesministern hänvisar till FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna, fill Helsingforsöverenskommelsen och till de samtalsom vid uppföljningsmötet i också förs om en utvidgning på detta områdeav texten om de mänskliga rättigheterna. Inte minst pekar utrikesministern påatt frågan togs upp i vid kabinettssekreterarens besök där. Jag är nöjdmed beskedet att frågan kommer att följas också i fortsättningen. Jag skulle vilja sluta mitt korta anförande med att sägaatt det är konstigt att en stormakt inte kan vara så generös att den kan lämnatillstånd för utresa i de fall som det här gäller. Det skulle ju skapa goodwillför om det visades en sådan generositet. Som bekant utvandrar deallra flesta inte till utan söker sig åt annat håll. Vare sig det gällerjudar eller andra som vill lämna är det dock en mänskligrättighet att fä göra det. Också jag vill vädja till att visagenerositet i dessa och i andra utvandringsärenden. Jag ber änen gång att få tacka för svaret. Om villkoren för övergång från hyresrätt till bostadsrätt Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:367 om villkoren för övergångfrån hyresrätt till bostadsrätt har frågat mig om jag är bereddatt låta ompröva rätten till undantag från två tredjedelars majoritet vidövergång från hyresrätt till bostadsrätt, om det visar sig att sådana omvandlingargenomförs mot en berörd hyresgästmajoritets vilja. Enligt 60 a § bostadsrättslagen skall enbostadsrättsförenings beslut att förvärva en hyresfastighet för ombildning avhyresrätt till bostadsrätt biträdas av hyresgästerna i minst två tredjedelar avde uthyrda lägenheterna. Som framhåller i sin fråga, gäller dennamajoritetsregel inte om bostadsrättsföreningen tillhör HSB eller . Syftet med huvudregeln är bl. a. att förhindra att enfasfighetsägare utnyttjar ombildningsmöjligheten till egen privatekonomiskvinning.