prot · G609154 · 1982-12-31 00:00:00 — Vid utskottets utfrågning av statsrådet han på en direkt fråga att han obetingat delade uppfattningen i detsvar som lämnades i på vägnar av utrikesministerLennart . Mot den bakgrunden framstår den gemensamma borgerligareservationen angående arbetskraft till biståndsprojektet som ettbeklämmande dokument. På mycket lösa boliner startade de borgerliga ledamöternai utskottet ett omfattande granskningsarbete. I handen hade man bara entidningsartikel från en presskonferens i . Och trots att statsrådet inför utskottet deklarerar att det uttalande som tidningsartikelnlägger i hans mun inte är korrekt, så traskar de tre borgerliga partiernavidare i gransknings-arbetet som om ingenting hade förändrats. Man upphöjer entidningsrubrik till en evig sanning, och sedan kan varken dementi eller faktaförändra bilden. Ingen som vill bli tagen pä allvar kan hävda att detta ärett seriöst arbetssätt. Den gemensamma borgerliga reservationen är ettskolexempel på hur farligt det kan vara att okritiskt svälja uppgifter somsaknar dokumentation. På grundval av de fakta som föreligger måste detbestämda intrycket bli att Bai i drivs efter deintentioner som och har formulerat för hur arbetet skallbedrivas. Det är enligt projektavtalet ett vietnamesiskt åliggande att förseprojektet med arbetskraft. I första hand är det SIDA:s uppgift att se till attbiståndsprojektavtalen hålls. I början av dagens granskningsdebatt sade tänkvärda ord om hur granskningsarbetet borde bedrivas , och detkan vara lämpligt att anknyta till det. Jag uppfattade honom pä det sättet i högre grad än vad som sker borde koncentrera utskottsgranskningen tillfrågor av mer konstitutionellt värde. Jag delar hans uppfattning på dennapunkt. Det är min fasta övertygelse, att om utskottet vid årets granskning hadetillämpat ett sådant förfaringssätt som talade orn, hade detärende som vi nu diskuterar inte legat pä bord. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 156ANDERS (); Jag förstår att kännerbehov av att försvara ett projekt som Bai , som har drivits fram frånsocialdemokratiskt håll och där socialdemokraterna har ett utomordentligtstort ansvar i alla avseenden. Lät mig än en gäng citera vad faktiskt sadeinför utskottet. Jag frågade honom: ""Du vill inte svara ja eller nejpå frågan, om slavarbete är acceptabelt eller inte?"" svarade: ""Det är inte minuppgift att bedöma den saken." Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Detta, herr talman, står ordagrant i det protokoll somfinns från utfrågningen med . Han har haft möjligheter attjustera det hela, men han har inte ändrat på denna formulering. Hur kan då, herr talman, någon stå upp som gör i talarstolen och påstå att det är alldeles kristallklart attRoine har tagit avstånd från slavarbete? Han säger ju: "Detär inte min uppgift att bedöma den saken.'" Några krav får man ändå ställa pä statsråd när de uttalarsig i sådana här sammanhang. försöker påstå att han har blivitfelciterad. Jag har svårt att tro det. Det var vid en presskonferens som hanfällde detta uttalande. Alla uppfattade, såvitt jag kan förstå, på samma sätt. Det blev en debatt om hans uttalande. Han dementeradeicke vad han hade sagt. Först när han tvingas komma till konstitutionsutskottetett halvår senare försöker han ge en annan version av händelsen. Jag tror attKurt här är ute i ett överdrivet partinit. Jag tycker att detvore bra om kunde erkänna att även ett socialdemokratisktstatsråd - t. o. m. , som normalt sett är mycket tystlåten -ibland kanske låter tungan slinta. Dä hade saken varit ur världen. Men fortsätter att framhärda i uppfattningen att det är kristallklart vadsom har hänt. Sedan är det faktiskt inte kristallklart vad som händer iVietnam. Den utredning som föreligger har nämligen gjorts av en person som ärknuten till det svenska biståndskontoret i . Han skrev en artikel omförhållandena i Bai efter det att hade gjort sittuttalande. Mot detta protesterade tvä tidigare informationschefer vid ,båda kända journalister, som till skillnad från denna SIDA-person har arbetatett antal år på platsen. Och vad skrev de i ? Jo, att de villekomplettera den officiella bild av frågan som så beredvilligtgjort sig till tolk för. De säger alltså klart att gått pä denvietnamesiska versionen av händelsen. De omtalar också pä vilka punkter han hargjort det. Det sker i en artikel som såvitt jag vet inte har vederlagts. Närsedan den låter den personen göra utredningen, som sedanblivit så kritiserad av folk som varit på platsen, vidhåller jag att läget äroklart. Låt mig avslutningsvis fråga: Anser attdet svar som lämnade i utskottet som svar på en generell fråga -nämligen att det inte är hans uppgift att bedöma om vi i svenskabiståndsprojekt skall acceptera slavarbete eller inte - är ett klarläggande avden attityd i ämnet? 157SVEN-ERIK (): Jag skall mycket gärna svara på fråga. Han undrade om vi underkänner den utredning som densvenska Hanoiambassaden har gjort i den här frågan. Vad säger då utredningen?Jo, den sägeratt de civila arbetsbrigadernas rekrytering inte avviker från annan rekryteringi . Det är förmodligen ett riktigt konstaterande. Men ingen rök utan eld. Två så erfarna journalister och f.d. informa-fionssekreterare som Hådell och kan inte ha helt fel. Depekar i ett gemensamt uttalande pä att det i också är militära brigaderi farten, militära brigader där personalen arbetar i skogen ochväxlar med två veckors militär bevakning. Man kan undra om det sker också medsvenska pengar. Så går det till i ! Det viktigaste här är kanske ändå inte vad som sker ochinte sker där borta. Det viktiga är vilken inställning svenska statsråd hartill eventuellt tvångsarbete. Det tycker är en beklämmandedebatt. Men låt då bli att ge upphov till den! Hade det varit sä - jag upprepar det än en gång - attRoine klart och entydigt tagit avstånd från förekomsten avtvångsarbete, hade den här debatten inte uppstått. Då hade det av Bai inteblivit denna politiska Big . Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 158KURT (); ville att jag skulle ta uppRoine svar på de frågor som ställdes i samband med att han bevistadeutskottet och utfrågades där. Jag skulle vilja säga till att närman börjar läsa sä skall man fortsätta att läsa ända tills aktstycket är slut,åtminstone i den fråga som det berör. efter det att ställt den fråga som han läste upp här i talarstolen fick en annan fråga, som lyder: ""Delar att det svar som lämnades på vägnar avutrikesminister , det var väl delgivet regeringen innan detlämnades?" svarar: "Ja visst." frågar; '"Du står helt bakom detuttalande som gjordes av regeringens representant?'" svarar: ""Ja."' Kan det finnas några klarare besked pä var en personverkligen står? och har båda tillgång till denfrägedebatt som förts här i kammaren och där utrikesministern pä den svenskaregeringens vägnar gjorde klart var den , inkl. RoineCarlsson, står i den här frågan. Därför är det ju befängt av attfortsätta debatten utifrån de utgångspunkter som han här gör. Det är alltsåinget tvivel om var den inkl. står när detgäller tvångsarbete - eller slavarbete; vilket uttryck man föredrar. Sedan gör också stort väsen av entidningsartikel och menar att en dementi av den borde ha kommit på ett tidigarestadium. Jag var ju stygg, herr talman, mot , närjag läste upp ett dokument som han hade skrivit pä och somgick stick i stäv med vad han sade i en annan fråga här tidigare undergranskningsdebatten. vill jag på nytt läsa upp ett citat av ,där han här i kammaren har sagt någonting mycket intressant beträffandejournalister. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. är detalltså jag citerar. Jag läser följande: "När nu ställer upp pä UD:s enträgnainrådan sä dementerar han att det är fråga om att lämna ormsamarbetet. GöstaBohman kan väl sedan inte göras ansvarig för vad förstevice ordförande - eller vad han nu är - missuppfattar eller skriver i enartikel. Tänk om man skulle behöva ta ansvar för alla tokiga ledare somskrivs.i det här landet. Dä skulle det inte vara lätt att vara politiker överhuvud taget." Jag tror att det finns anledning för när detgäller att umgås med massmedia och frågan om hur pass allvarligt man skall tapå en tidningsartikel eller en rubrik att verkligen rannsaka sig själv. Hanuppmanade ju mig i den tidigare debatten att läsa gamlagranskningsbetän-kanden. har jag gjort det och fått fram mycket intressantabesked om hur ser på hur man borde umgås med pressen. 159ANDERS (); Den stora skillnaden, som tycks ha upptäckt, mellan och var ju faktisktatt , såsom själv påpekade, dementerade enfelaktig uppgift. vägrade däremot att göra detta. Han lät det gäett halvår och hade ingen som helst avsikt att dementera. Han kommenterade överhuvud taget inte frågan, trots den intensiva debatt som blev. Han uttalade sigi frågan först sedan han blivit tvingad att inställa sig införkonstitutionsutskottet och då fick konkreta frågor. Det är det som är den storaskillnaden, och det trodde jag att begrep. alltså att dementera de uttalanden som han sades ha gjort i Vietnam.Varför har jag svårt att förstå. Hade det varit så att uttalandet varitfelaktigt, mäste man väl ändå kunna begära av att han ger endementi på det här området. Frågan är nämligen allvarlig. Inte därför att ett statsrådkan råka säga fel ibland - det kan naturligtvis hända alla människor - utandärför att ett sådant uttalande kan leda till att länder, oavsett var på denpolitiska höger-vänsterskalan de befinner sig, som vi ger bistånd till tarsådana uttalanden till intäkt för att använda sig av rekryteringsmetoder närdet gäller arbetskraft som vi utifrån våra svenska utgångspunkter naturligtvisaldrig kan acceptera. Det som är sä farligt är att uttalanden av det här slaget,av eller andra, ger en möjlighet för andra regeringar attuppträda på ett oacceptabelt sätt. Jag har två gånger, herr talman, läst uppvad faktiskt sade i utskottet. Han ville inte ta ställning tillden principiella frågan. Hade han gjort det. hade vi inte behövt ha den härdebatten. Men faktum kvarstår att han vägrade göra det. Då säger : Ja, men han instämde ju iutrikesminister svar i . Ja, det är riktigt att han sägerdet. var emellertid utrikesminister svar inte särskiltklarläggande, utan det blev en läng debatt här i kammaren, där frågor somställdes av bl. a. gång på gång icke fick någottillfredsställande svar. RoineCarlssons instämmande i svar ger faktiskt inte särskiltmycket. Låt mig säga, herr talman, att jag tycker att den härtypen av debatter är litet trist. Här har uppenbarligen ett statsråd begått ettmisstag, men trots att det är alldeles klart att han verkligen har gjort det.fortsätter och hans partivänner att med stor fanatismförsvara honom. Jag tror inte det gagnar saken. Det gör naturligtvis bara pinanvärre. För att försvara uttalanden av just det här slaget krävsdet en väldigt stor talang, och jag tror inte att någon här i kammaren besitterden talangen. 160 (): Kammarkamraterna väntar på votering, och jagskall inte använda alla mina i repliken. undrade om och jag hadeläst protokollet från frågedebatten med utrikesminister . Självklart har vi det. Men vad gav den debatten besked om? Jo,vägrade att ta avstånd från vad påstods hasagt. Det var alltså det uttalandet frän -upprepat - som ställde sig bakom ikonstitutionsutskottet, sedan han fått chansen till det av utskottets ordförande.Annars hade inte ens det kommit fram, vilket värde det nu hade. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. A rbetskraft till biståndsprojektet 161KURT (); Ett grundläggande fel som jag tror att AndersBjörck har gjort i vårt granskningsarbete är att han har nöjt sig med att läsasvaren bara pä de frågor som han själv har ställt. På så sätt har han inte fåtttillräckliga besked på de punkter där han har velat få frågor besvarade. Hade,som jag sade tidigare, läst även vad andra ledamöter av konstitutionsutskottethar frågat om, hade han fått klara besked pä de punkter där han nu efterlysersvar. Det framgår alltså klart att har ställt sigbakom den principiella deklaration som har givit här ikannnaren om hur man ser pä tvångsarbete. Det är riktigt, som säger, att det var enläng debatt i kammaren med anledning av den fråga soin ställts i ämnet. Men dendebatten berodde ju inte i och för sig på att det inte lämnades något besked.Lennart deklarerade under debatten den svenska regeringensprincipiella inställning till tvångsarbete. Jag anförde ju ett citat tidigare,och det kan kanske vara lämpligt att jag återger också vad den här frägedebatten med som vi har hänvisat till. Dä säger han attvärt bistånd kommer att användas för att förbättra förhållandena ochnaturligtvis inte samverka med något tvångsarbete. Kan det över huvud tagetsägas pä ett klarare sätt än i detta utrikesministerns yttrande här i kammaren,som jag nu har ätergett? Det ärnärmast befängt att. fortsätta att hävda, att Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. statsrådetRoine inte skulle ha gett besked i principfrågan, och försöka geintryck av att han skulle vara anhängare av slavarbete. Det sistnämnda ärsnarast oförskämt. Beträffande principfrågan har införutskottet deklarerat att han liksom statsråden i övrigt står bakom dedeklarationer som utrikesministern har gjort å regeringens vägnar. Det finnsingenting som behöver lämnas därhän i fråga om klarspråk när det gällertvångsarbete i Bai . Jag upprepar vad jag sade redan när jag började: Medden kunskap vi f. n. har i den här frågan kan vi slätast att ingenting tyder päatt tvångsarbete skulle förekomma i . 162 (): uppmanar mig att läsa vadRoine har sagt i olika sammanhang. Det är just det som jag och andrahar gjort, och ju mer vi har läst, desto oklarare intryck har vi fått av vadRoine har sagt. Här har funnits alla möjligheter för honom att gebesked och klart dementera. Han har vägrat att göra det, och då får han finnasig i att oklarheterna kvarstår. Det beror inte pä någon illvilja frän deborgerliga ledamöterna i , utan det beror på attbiträdande industriministern har väldigt svårt att ge klara svar på mycketenkla fråsor. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner ställs först beträffande envar av de frågorsom berörs i de reservationer som fogats till betänkandet. Därefter ställsproposition i ett sammanhang pä övriga i betänkandet upptagna frågor. Regeringsskiftet 1982 (avsnitt I) Beslöts med 172 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 144röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation I av m. fl. Kärnvapenfri zon i (avsnitt 6) Beslöts med 171 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 145röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 2 av m.fl. FyrenMärket (avsnitt 8) delsgodkännande av vad utskottet anfört,. dels godkännande av vad som anförts i reservation 3 avAnders m.fl., beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Vapenexport till (DIVAD) (avsnitt 9) Beslöts med 297 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 18röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 4 av . Utförsel av utbränt kärnbränsle (avsnitt 10) Beslöts med 250 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 66röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 5 av m. fl. Vissa frågor rörande den statliga affärsverksamheten(avsnitt 11) delsgodkännande av vad utskottet anfört, dels godkännande av vad som anförts i reservation 6 avAnders m.fl., beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Beslut om devalvering 1982 (avsnitt 12) delsgodkännande av vad utskottet anfört. dels godkännande av vad som anförts i reservation 7 avAnders m.fl., beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Vissa frågor rörande den ekonomiska uppgörelsen i sambandmed bildandet av (), m. m. (avsnitt 13) Beslöts med 171 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 144röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 8 av m. fl. 1 ledamotavstod frän att rösta. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 8 protokoll 1982/83:154-155 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Serafimerlasarettetsportalbyggnader (avsnitt 14) delsgodkännande av vad utskottet anfört, dels godkännande av vad som anförts i reservation 9 avHans Nyhage m.fl., beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Handläggningen av de s. k. blockbetygen (avsnitt 15) delsgodkännande av vad utskottet anfört, dels godkännande av vad som anförts i reservation 10 avGunnar i m. beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Kontrollen av säkerhetspolisens verksamhet (avsnitt 16) Beslöts med 299 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 17röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 11 av . Handläggningen av vissa ärenden om undantag fråntätbebyggelseförbud delsgodkännande av vad utskottet anfört, dels godkännande av vad som anförts i reservation 12 avAnders m.fl., beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Arbetskraft till biståndsprojektet (avsnitt 18) delsgodkännande av vad utskottet anfört, dels godkännande av vad som anförts i reservation 13 avAnders m.fl., beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Övriga i betänkandet upptagna frågor Utskottets anmälan lades till handlingarna med gillande avvad utskottet anfört. 1982/83:52Vissa ändringar i reglerna om uppbörd av arvs- och gåvoskatt, m.m. (prop. 1982/83:170) 1982/83:39Uppskov med behandlingen av vissa ärenden till 1982/83:38Utlämningskonvention mellan och Förenta Stater(prop. 1982/83:156) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1982/83:25om idrott, rekreation och turism (prop. 1982/83:100 delvis), 1982/83:26om ungdoms- och nykterhetsorganisationer (prop. 1982/83:30om anslag till film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek, m.(prop. 1982/83:100 delvis). betänkanden 25, 26 och 30 kommer attdebatteras i tur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså kulturutskottets betänkande 25 omidrott, rekreation och turism. Idrott,rekreation och turism Idrott,rekreation och turism 165 (): Vi kommer att behandla en verksamhet somfyller vår fritid och. som av många människor, unga och gamla, omfattas medstort intresse. Vi skall tala om idrott, rekreation och turism enligtkulturutskottets betänkande 25. Vi är alla överens om idrottens stora betydelse. Den ärden viktigaste fritidssysselsättningen för en överväldigande del av vårbefolkning. Vi har elitidrotten som moroten, vi har breddidrotten fördelad övertusentalet föreningar oeh med den ojämförligt största verksamheten. Vi har dernsom följer idrotten som artisteri, hög spänning och dramatik i egenskap avåskådare. Idrotten har en social roll. Den har betydelse för vårhälsa och vårt välbefinnande och utgör en levande folkteater, spridd tillvarenda liten ort över vårt avlånga land. Idrott, rekreation och turism harpresenterat ett idéprogram för 1980-talet. För genomförandet krävs samhälletsstöd. Även om vi inte helt kan tillmötesgå RF:s önskemål om tilldelade medel,är vi glada över att ändå, trots de besvärliga ekonomiska förutsättningarna,kunna ställa ett så betydande belopp som 172 milj. kr. till dess förfogande. Vihoppas att RF, även om det lever under knapphetens stjärna, skall finnalösningar att oförminskat driva sin verksamhet, vidmakthålla detinternationella utbytet och möjliggöra förverkligandet av idéprogrammet Idrott80 vad gäller breddidrotten, ungdomsidrotten, åtgärder för att minskaskaderisker, samt invandrares och handikappades möjligheter att utöva idrott. Vi moderater har således inget att invända emot attidrotten får de medel departementschefen föreslagit. Däremot har vi enavvikande uppfattning om hur dessa medel skall fördelas. Av det anslag som utgår har regeringen fastställt vissabidrag till utanför RF stående organisationer, des. förmedlar f. n. anslagsstödettill de utanförstående organisationerna. Vi godtar inte den modellen. Vi villatt dessa organisationer i budgethänseende skall ha en självständig ställning.Vi reserverar oss på den punkten. Jag yrkar således bifall fill reservation 2. kommer mer ingående att redogöra förvåra synpunkter i den här frågan. turistråd kommer att få 49 milj. kr. Vi har inget att erinra mot detta. Däremot har vi synpunkter pårådets verksamhet och dess framtida finansiering, vilket gett anledning tilltre reservationer, nr 5, 6 och 7. skall verka för att en bred allmänhet iSverige ges goda semester- och rekreationsmöjligheter. För att stimulera enresandeström av turister till från andra länder förfogar rådet över etttiotal kontor ute i världen. När det gäller kostnaderna för turistrådets verksamhet hardepartementet framfört förslag om att kommuner och landsting skall medverka vidfinansieringen. Det tycker inte vi. uppgift är att främja turismöver hela landet. Staten bör av den anledningen också stå för kostnaderna.Kommuner och landsting skall inte öppna nya utgiftskonton. Några förhandlingari den vägen skall således inte tas upp från statens sida. Jag yrkar bifall tillreservation 5. I fråga om turistrådets styrelsesammansättning anser viatt de renodlade turistföretagen är underrepresenterade. Vi vill därför attrepresentanter för turistnäringen, som på ett handgripligt sätt är verksamma päfältet, skall ha säte i styrelsen. Styrelsesammansättningen bör således bli föremål för enöversyn enligt vår reservation 6, vilken jag härmed yrkar bifall till. För att främj a turism i framförs tankegångar inågra motioner, som vi är tilltalade av och vill understödja. Vår uppfattninghar lett till reservation 7. Intressetför som turistland har ökat, och den genomförda devalveringen påstås ha gett god effekt. gäller det attutnyttja fördelarna. Ett sätt att öka antalet turister till är attförlänga turistsäsongen. Det kan ske genom att underlätta resandet och förkortarestiden; charterresor med andra ord, fast nu i omvänd riktning. Det finns , särskilt i Norrlandslänen och i derasfjällområden, stor kapacitet inom turistnäringen. En utredning bör påregeringens initiativ komma fill stånd där SAS, Linjeflyg och SJ tillsammansmed hotellföretag och reseföretag undersöker förutsättningarna för enchartertrafik på norra . Vi har en organisation ute i - turistråd -för att sprida kännedom om förutsättningar som turistland. Paketresormed fjäll eller som mål vore säkert bra resealternativ attlocka med. Genomförs idén tillförs värt land utländsk valuta, ochsysselsättningen främjas i glesbygder. Jag beratt få yrka bifall till reservation 7. Idrott, rekreation och turism Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 166ULLA ORRING (fp); I mitt anförande vill jag ta upp reservation4 om bidrag till enligt p. 2 mom. 2i kulturutskottets betänkande. Det är en unik verksamhet som Svenska turistföreningenbedriver och vars rötter går tillbaka .