prot · G609120 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag trodde det.Reservationens förslag lämnar nämligen fältet öppet för spekulation, om man kanändra försäkringen just för att hålla försäkringskostnadernanere. Mellanskillnaden i kostnader för 33 resp. är inte tillkommen aven slump, utan det ligger försäkringsmässiga beräkningar bakom. Tidigarehar man inte haft något att erinra emot detta. Såvitt jag kan erinra Anslag till sjukförsäkringen, m. m. Anslag till sjukförsäkringen, m. m. mig harjag i inte sett någon mofion med förslag på dettaområde, men det föreslås så mycket , som man inte klarade av att själv göratidigare. Slutligen, : Det var som ladefram förslaget om att man icke längre skulle kunna ställa sig utanför ATP. Detvar klokt av henne. Den inställningen borde kanske ha kommit till uttryck någottidigare. Men tänkte inte då på åldersgränsen och liknande.Nog hade det hört hemma i den då framlagda proposifionen. Detsamma gäller fördet ärende som skall behandlas efter detta. Nog borde i den dåaktuella proposifionen ha kunnat se fill att de som berördes genom undantagandefrån ATP hade fått en förbättring, men det gjorde hon inte. 123 () replik: Också vi var väl medvetna omhandikapporganisationernas massiva protester. De kunde inte gå oss förbi. Dethela var väl organiserat, så skrivelserna i samband med ändringsförslaget komoss till hända. En hög inflationstakt kan bekämpas, och det var vadregeringen med framgång gjorde. Det har varit till fördel förbarnfamiljerna. Jag har stor respekt för den arbetsgrupp som skall gripasig an med detta mycket stora problem. Det är inte bara det att problemet ärstort, utan vi har en ekonomisk situation som gör att man inte bara kanösa pengar från en säker källa, utan det måste bli tal om omfördelningar inomde här systemen. Det kommer kanske att bli en betydligt besvärligare uppgift ändet som vi diskuterar. När det gäller oroinför framtiden skall jag be att få citera , som säger: Förmåganatt tänka annorlunda än i går skiljer den vise från den envise. - Jag tror attden förmågan är precis vad vi behöver i dagens situation. 124NILS CARLSHAMRE (m) replik: noterar att förslaget om något generösarekarensregler för egenföretagare är någonting fullständigt nytt som hon aldrigförr hört talas om under sin långa tid i . och jag harvarit nästan i . Det är möjligt att hon har rätt. I så falltycker jag att och jag kan samlas i en gemensam glädje över attäntligen få hälsa en nykomling i det gäng av eviga följeslagare som hängerefter oss i form av år likalydande motionsförslag. 125 () replik: och jag kunde kanske enas omatt det i den motionsflod som vi har i faktiskt kunde vara nog medbisarra idéer. Förmågan att tänka annorlunda än i går skiljer den visefrån den envise, sade och citerade . Ja, med enåsnas envishet försöker man här plädera för ett fullständigt omöjligtkarensfidsförslag. Förslaget har ingen fördelningspolifisktbra profil. Högriskskyddet var inte ett skämt. Det var för allvarligt för skulle kunna uppfatta det som ett sådant. Men för de människor som troddeatt det räckte med fio karensdagar och att man sedan skulle få sjukpenning frånförsta dagen var det en gruvlig besvikelse, när de kom underfund med vadförslaget egenfligen innebar. Det handlade om 15 eller , för det fannsen liten finurlighet i förslaget, som innebar att tjugodagarsregeln icke gälldeför insjuknandedagen - den insjuknandedag som man icke ville kalla karensdagmen som i praktiken var det. Jag sade i debatten , att om enbyggnadsarbetare insjuknar , så räknas inte den dagen sominsjuknandedag, även om han bevisligen har insjuknat och ligger på sjukhus.Dagen efter räknas som insjuknandedag. Då får han heller ingen ersättning.Sedan kommer . Det var fördelningspolitik och omsorg omde utsatta grupperna. Anslag till sjukförsäkringen, m. m. vice talmannen anmälde att anhållitatt fill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt fill ytterligarereplik. 126GUNHILD (): I socialförsäkringsutskottets betänkande1982/83:17 behandlas tre mofioner angående försäkringsskyddet för hemmamake.Ersättningsnivån har varit densamma och är alltfort 8kr. Prisutvecklingen i samhället har gjort att värdet avhemmamakes sjukpenning väsentligt blivit urholkat. Motivet för att införa ensådan här ersättning var bl. a. de förhöjda kostnader som drabbar familjer närden som arbetar i hemmet blir sjuk. Basbeloppet har höjts från . Detta innebär att de bäst ställda inomsjukförsäkringen fått en höjning av sjukpenningen från . per dag tillnära . har alltså den högsta sjukpenningenökat med . per dag, som de hemarbetande fått nöja sig medoförändrad sjukpenning på . Det finns ingen rättvisa i att det inte ävendär skett en uppräkning med hänsyn till förändringar i basbeloppet. Om så hadevarit fallet hade det i alla fall rört sig om . I mofion 1257 av och mig begär vi ettfillkännagivande till regeringen om behovet av en snar uppräkning av hemmamakessjukpenning. Vi reservanter kan inte dela utskottets majoritetsuppfattning att eftersom tidigare motioner i detta ärende hänskjutits tillsjukpenningkommittén så vill man avvakta utredningens arbete. Vi menar attfrågan har stor angelägenhetsgrad, och för de ungefär 400 000 personer dethandlar om är det obegripligt att inte också realvärdet av denna sjukpenningkan återställas till nivå och därefter uppräknas i förhållandetill basbeloppets höjning. Jag yrkar med det anförda bifall till reservation 4. Anslag till sjukförsäkringen, m. m. Reservation 5 i samma betänkandegäller egenföretagares rätt att välja karenstid vid sjukdom. Försäkrad medarbetsinkomst har formellt en karensdag, dvs. insjuknandedagen, medan då enrörelseidkare har en möjlighet att välja mellan 3, 33 eller 93 dagarskarenstid. Motivet för denna valfrihet är att ge egenföretagaren möjlighet attpåverka sina kostnader, sin sjukförsäkringsavgift. Om anmälan om karenstid gjorts kan den försäkrade övergåtill kortare karenstid eller ingen karenstid alls, men bara om han eller honhar god hälsa och inte är fyllda . Och det är denna sista passus somalltså utgör en särbehandling av äldre företagare som inte kan anses varamotiverad. sägs att bestämmelsen tillkommit för att förhindraspekulation med försäkringen. Att så misstänkliggöra en grupp i samhället ärnästan på gränsen till diskriminering. Vi reservanter menar att kravet på godhälsa vid övergången till kortare karenstid eller ingen alls borde vara ettfillräckligt krav för att nå detta syfte. Att därutöver ha kvar 55-årsgränsenär enligt vår uppfattning helt felaktigt. Vad är det som skiljer en 45-åringfrån en 55-åring, om man inte medicinskt kan bevisa detta, alltså med ettläkarintyg? Vi anser därför att regeringen bör ges till känna vad vianfört i reservationen om slopande av nämnda åldersgräns. Ändringen bör ocksåkomma dem till godo som återkallar ett undantagande från ATP och därmed bliranslutna till sjukpenningförsäkringen. Med det anförda ber jag att få yrka bifalläven till reservafion 5. 127 () replik: pläderar här för tremotioner, vari det föresläsen uppräkning av grundbeloppet förhemmamakeförsäkringen. Hon anser att beloppet skall återställas till det värdedet hade 1974. Känns det inte något besvärande att det fill1982 inte hände någonting? Man lät denna sjukpenning fortlöpande urholkas utanatt någonting skedde. kommer man och ber att den socialdemokratiskaregeringen snabbt skall rätta till det man inte mäktade med under de sexborgerliga åren. bör vara medveten om vad utskottettidigare enhälligt uttalat då likalydande motioner överlämnats tillsjukpenningkommittén. har också i utskottet blivit informeradom att kommittén har för avsikt att lägga fram sitt betänkande ellerjuli månad. Några av oss hyste farhågor för att det kan komma att dra ut någotpå tiden till augusti, men det kommer i varje fall att ske inom en mycket snar framtid. På vilket sätt påskyndar detförslag som framställer i sin reservation ärendets behandling?Inte alls! Man måste väl avvakta utredningen. Detta kallar jag snararedemonstration än praktisk politik. 128GUNHILD () replik: När argumenten tryter, börjar man tala om attingenting hände då vi hade regeringsansvaret. manbefinner sig i regeringsställning, fordras det att majoriteten är för ettförslag, för att detta skall kunna drivas igenom. I samband med den höjning som skedde 1974 - från 6 kr.till . - hade det varit lämpligt att utfärda en bestämmelse ombasbeloppsuppräkningen, för att på det sättet uppnå värdebeständighet. Då hadevi sluppit den diskussionen . Jag vet att sjukpenningkommittén har tagit upp dessafrågor och att man inom en relafivt snar framtid är färdig med sitt arbete. Detär dock inte bekant vilket det slutliga förslaget blir. Det finns anledning attmed skärpa understryka motionernas budskap till sjukpenningkommittén. Jag troratt man behöver fundera ytterligare över den här frågan. 129 () replik: säger att argumenten tryter.Men i samma andetag framhåller hon att det på grund av politisk oenighet integick att få till stånd en lösning i den här frågan. Menar på fullt allvar att man skallplocka ut de tre aktuella motionerna? Det finns ju fler motioner i sammaärende, vilka hänvisats till sjukpenningkommittén. Skall de tre motionernasärbehandlas av en utredning som ett enhälligt socialförsäkringsutskott hargett i uppdrag att utreda denna fråga och att göra en prövning i positivriktning? Ett riksdagsuttalande skulle väl inte innebära att behandlingen avärendet påskyndades. Jag förutsätter att vi skall följa ett enhälligtsocialförsäkringsutskott, enligt vilket utredningen skall handlägga frågan ochgöra en seriös prövning av hela ärendet. Jag skall inte närmare gå in på reservationen omkarenstiden och de egna företagarna. Det ärendet hade kammaren redan behandlatnär tog upp det. Jag kunde inte finna några nya argumentbeträffande den pläderingen. Det är emellertid intressant att det finns pengarnär det gäller denna del av försäkringen. Har någon uppfattning om vad dettakostar? Jag utgår från att hon har uppgifter om kostnaden för ett genomförandeav detta förslag - hon talar om en höjning till . för 400 000människor. Jag tror inte, , att ni i utan vidare skullebegära något sådant om ni var klara över vilka kostnaderna blir. Jag väntar påett svar. Anslag till sjukförsäkringen, m. m. 130NILS CARLSHAMRE (m): Intet skulle vara oss i moderatasamlingspartiet kärare än att vi fick fillfälle att markera vår högauppskattning av hemarbetet i form av en rekommendation om omedelbar uppräkningav hemmamakesjukpenningen. Vid sådana tillfällen skulle man verkligen viljatänka med hjärtat i stället för med hjärnan. Men fullt så enkelt är det inte. Det finns tre motioner i detta sammanhang. En av demhandlar om den frivilliga sjukpenningförsäkringen - det är en sak för sig. Debåda andra handlar om den allmänna hemmamakeförsäkringen. Anslagtill folkpensioner m. m. ringeni sitt nuvarande skick har funnits, har den här frågan varit svår. I självaverket är det så, att hemmamakeförsäkringen inom sjukförsäkringen helt skiljersig från sjukpenningförsäkringen i övrigt. Den har en helt annan karaktär. uttrycka sig mycket strikt, borde man säga att hemmamakesjukpenningen inteär en försäkringsförmån utan en över statsbudgeten finansierad form av bidrag ien given situation. Det betalas ju inga avgifter över huvud taget för den, utanalltsammans går över. Detär klart att när man en gång har den måste man väl ändå tänka sig att den måstekunna anpassas fill sitt belopp efter förändrat penningvärde o. d. Men härmåste jag ändå ge rätt: jag tror inte att det går att skynda pådenna process när den är i gång. Det var f. ö. mitt på sex årdå ansåg att ingenting hände - exakt mitt i den perioden, nämligen1979 - som , på förslag av ett enhäUigt socialförsäkringsutskott,skickade frågan fill sjukpenningkommittén, inte bara med instruktionen attbehandla den utan också med instruktionen att behandla den positivt. Man haralltså beställt en lösning av frågan. Och det är riktigt att det förslaget kanväntas inom två, tre eller högst . Hur man skall kunna få ensnabbare reaktion genom ett annat riksdagsbeslut, det undandrar sig i varjefall min bedömning - jag tror inte att det går. Detär skälet till att utskottet - med undantag för ledamöter -denna gånginte har kunnat göra mer än som är gjort, erinra om den process som redan,på inifiativ av samma utskott, är i gång och som rimligen går så fort som detf. n. är möjligt att få den att gå. Detfinns alltså ingen ovilja mot hemarbete, hemmamakar och hemma-makesjukpenning iallmänhet bakom detta. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergår nu till att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 18 omanslag till folkpensioner m. m. Anslagtill folkpensioner m. m. Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Anf.133 (): När majoritet togett principbeslut om att ändra basbeloppsberäkningen till de regler som gälldeföre *Voteringen redovisasefter debatten om SfU 18.' röstade vi moderater för avslag på det förslaget. Vihänvisade till att något lagförslag inte hade lagts fram i propositionen ochansåg att borde avvakta med sitt ställningstagande i den här fråganfill dess att regeringen lägger fram ett lagförslag. begärs i två motioner från och attriksdagen skall ändra principbeslutet . Vi konstaterar fortfarande att något lagförslag inte finnsom återgång till fidigare beräkningsgrunder för basbeloppet. Därför kan vi inteställa oss bakom någon ändring , utan vi menar att man får vänta fillsregeringen lägger fram ett annat förslag innan man tar ställning på nytt. Vi har därför i reservation 1 uttalat dessa principer. Detinnebär att vi säger nej till den motivering för avslag som majoriteten har,där man upprepar den mycket egendomliga mofivering som man tidigare haft i denhär frågan, när man sade att besparingarna till följd av ändrade bestämmelserför beräkning av basbeloppet i det närmaste hade uteblivit och attberäkningsgrunderna skapat oro och osäkerhet om det framtida pensionsskyddet -och att man därför skulle återskapa filltron fill ATP-systemet genom enåtergång till de bestämmelser som gällde . Det är en mycket egendomlig motivering. Med debestämmelser som gällde har vi fått ett basbelopp på , somregeringen genom ett särskilt beslut höjt med . Men omman hade haft de regler som gällde 1981-1982 och som fortfarande gäller,eftersom vi inte har någon ny lagstiftning föreslagen, skulle basbeloppet bliungefär oförändrat. Majoriteten får försvara sin skrivning bäst den kan. Jagtycker ändå att det är egendomligt att föra ett sådant här resonemang. Man kanfråga sig: vilka är det som skapar oro? Det är verkligen inte pensionärernasjälva som har medverkat fill att skapa oro, utan oron var i stor utsträckningframbringad av protester och meningsyttringar som var tämligen grundlösa. Jag yrkarbifall till reservation 1. Nästa reservation som vi är med på är reservation 3. I dentas upp frågan om undantagande från ATP. Vid undantagande från ATP harpensionären blivit av med sitt pensionstillskott. Man har kopplat ihop dessatvå saker. Jag tycker inte att pensionsfillskott och ATP skall ha någonting medvarandra att göra, i varje fall inte någonting avgörande. Det är två helt olikafrågor och finansieras på helt olika sätt. Vid undantagande från ATP får alltså pensionären intepensionstillskott. Det tycker vi är fel av flera skäl, något som också framförsi reservationen. När tilläggspensioneringen byggdes upp kunde man inte förutseatt pensionsfillskotten skulle kopplas ihop med ett undantagande från ATP ochatt pensionstillskott inte skulle vara någon förmån inom ATP-systemet utan enskattefinansierad låginkomstutfyllnad. Det är en inkomstutfyllnad för några avde svagaste grupperna i samhället, alltså för dem med bara grundpension. Vimenar att även personer med undantag från ATP skall få ta del av denna förmån.Vi menar vidare att de flesta som uppbär pensionstillskott inte direkt harbidragit till finansieringen av ATP. Personer som begärt undantagande harindirekt behövt betala mera skatt än de som varit Anslag till folkpensioner m. m. Anslag till folkpensioner m. m. anslutna till ATP. De har inte haft ATP-avgifterna att draav i sin deklarafipn. Det finns alltså många skäl för att den här gruppen skallfå pensionstillskott. Och framför allt gäller det två skilda system. Vi tar även upp frågan om änkorna. De som blir änkor efterpersoner med undantagande från ATP blir också av med sitt pensionstillskott. Påden punkten har pensionskommittén föreslagit en ändring. Majoriteten menar atten sådan ändring är en förutsättning. Redan vid förra behandlingen av dennafråga i kammaren förutsatte majoriteten att regeringen skulle vidtaåtgärder för att frågan om pensionstillskott till änkor skall få en lösning.Men frågan övervägs fortfarande i departementet. I det läget menar vi att vibör trycka på och kräva att förslag läggs fram , så att ändringen kanträda i kraft . Därmedyrkar jag bifall även till reservation 3. 134KARIN (); Utskottsmajoriteten fastslår i socialförsäkringsutskottetsbetänkande 18, som behandlas, något märkligt, nämligen att de besparingarsom åstadkoms genom förändringar i metoderna för beräkning av basbeloppet, sominfördes , inte är huvudskäl fill förändringarna. Så här skriver nämligenutskottet: "Utskottet fann mot denna bakgrund att det snarare var enlångsiktig urholkning av pensionssystemet som eftersträvats än kortsiktigabesparingar." Låt mig med detta som bakgrund ställa en fråga till desocialdemokrafiska företrädarna i socialförsäkringsutskottet. Ni har ocksåaccepterat basbe-loppsräkningsmetoden . Vad är då ert skäl, annatän att urholka pensionssystemet? Jag antar att svaret är givet: Det gäller att komma tillrätta med vårt lands ekonomiska problem, och då måste även dessa åtgärderprövas. Jag vill med detta fastslå att det är illasinnat av utskottsmajoritetenatt påstå att vi från på detta sätt på lång sikt skulle urholkapensionssystemet. Det är tvärtom vårt mål att skapa resurser för attbibehålla och slå vakt om värdesäkringen av pensionerna. Vi såg det däremot sommärkligt att höjning av spritskatt, tullar och energipriser skulle gekompensation i pensionen. Detta synsätt har också accepterats avsocialdemokraterna. Basbeloppet förändras numera en gång . Pensionärernafår alltså på samma sätt som löntagarna sina ekonomiska villkor ändrade en gångper år. Detta besparingsalternafiv har också accepterats av socialdemokraterna. Den oro som basbeloppsförändringen sägs ha skapat för detframfida pensionsskyddet och ATP-systemets hållbarhet vill man, somutskottsmajoriteten skriver, dämpa genom att återföra tilltron tillATP-systemet. Hur ser där verkligheten ut? Låt mig citera . "Allt tyder nu på att man från fackligt hållöverväger att begära en utredning om pensionssystemet. Vi behöver se överfinansieringen av ATP, utvärdera systemets konstrukfion och fitta på hur indexskall beräknas, säger på LO." Inte är detta citat ett utslag avannat än en öppenhet när det gäller att diskutera det framtidapensionssystemet. Man kan inte fortsätta att, som socialdemokraterna hittillsgjort, betrakta ATP-systemet som närmast heligt. Vi kan konstatera attavgifterna till ATP måste höjas från till av lönesumman under åren1985-1989 om pensionsutbetalningarna skall täckas med enbart avgifter. Med detta som bakgrund måste det te sig naturligt att taupp pensionssystemets skörhet till diskussion. Antalet ATP-pensionärer växer,och produktionen i landet är för låg för att nuvarande avgifter skall räckatill för pensionsutbetalningarna. Sanningen är att oron över pensionssystemetknappast dämpas enbart med basbeloppsförändringar. Detta tyder bara på behovetav åtgärder av den typ som regeringen genomförde. Med dettayrkar jag bifall till vår reservation 2. En grupp pensionärer som fått uppleva baksidan avATP-systemet är de kvinnor som är änkor och tidigare varit gifta med män somvarit undantagna från ATP. En sådan änka tillerkänns ej pensionstillskott eftermakens död. I centermotioner framförs krav på ett tillrättaläggande av dessaförhållanden. har i sitt slutbetänkande Familjepensionföreslagit att rätt till pensionstillskott skall tillkomma änka oberoende avmakes undantag såväl när hon uppbär ålders- och förtidspension som änkepension.Detta anser vi reservanter borde vara möjligt att besluta, så attförslaget kan träda i kraft . Den som vid införandet avATP-systemet begärde undantagande kan som ålderspensionär komma attuppbära grundbeloppet inom folkpensioneringen som enda pension. Dessa människorkunde rimligtvis ej förutse att pensionstillskott skulle införas och inteheller de bestämmelser som då blev följden. I olika motioner framförs krav påatt dessa förhållanden skall tillrättaläggas, så att pensionstillskott skalltillerkännas dem som en gång begärt undantagande från ATP-systemet. Jag yrkar med detta, herr talman, bifall till reservafion3 i socialförsäkringsutskottets betänkande 18. Anslag till folkpensioner m. m. 135KARIN (vpk): Jag har till socialförsäkringsutskottetsbetänkande / 83:18 fogat två reservafioner, som jag kort vill kommentera.Den första gäller den övre hyresgränsen avseende kommunalt bostadsfillägg tillfolkpension. Jag vill här gärna framhålla att de borgerliga gjorde enbra sak, när de lade fram sitt förslag om ett statsbidrag uppgående till ,under förutsättning att kommunerna genom KBT täckte avbostadskostnaden upp till en övre gräns. Detta fick som följd ett mera jämliktbostadsbidrag för pensionärer oberoende av var i landet de råkade vara bosatta. Men knappt hade underskriften torkat, innan den borgerligaregeringen var beredd att riva upp beslutet. De s. k. sparpaketen duggade tätt.Regeringen skar inte bara ner statsbidraget. Den införde också en nedre gränsunder vilken hyran inte berättigade till statsbidrag. Anslagtill folkpensioner m. m. hyranskulle pensionärerna själva betala. Och från utgårstatsbidraget av en bostadskostnad mellan . permånad för en ensamstående och . Dessutomhar inkomstgränsen - dvs. gränsen för den inkomst som pensionär hade rätt attha utan att bostadstillägget påverkades - sänkts, vilket för många pensionärerbetytt sänkta och i en del fall helt förlorade bostadsfillägg. Till dettakommer att hyrorna har höjts i samma takt och omfattning somunder . Detär inte särskilt svårt att konstatera att en kraftig urholkning avbostadstilläggen för pensionärerna skett . Vpk:s förslagatt man skall höja den övre hyresgränsen inom KBT-systemet med . per månadär därför ett rimligt krav med hänsyn till dagens hyreskostnader. Förde äldre är den egna bostaden ofta den enda tryggheten och det i fillvaron somger möjlighet till kontakt med samhället i övrigt. Det torde inte heller längrevara obekant för någon att pensionärer sätter en bra, anpassad bostad högst upppå önskelistan. Ävenom det skett en förbättring av bostadsstandarden över lag, bor fortfarandemånga äldre i omoderna och dåligt anpassade bostäder. Voredet inte meningsfull sysselsättning för många arbetslösa byggnadsarbetare attfå sanera och anpassa det äldre bostadsbeståndet till bra bostäder förpensionärer? Att man gör det möjUgt för de äldre att bo kvar i sina bostäder ärockså det mest ekonomiska för samhället som helhet. finns det påinstitutioner en alltför stor andel äldre, som med en anpassad bostad ochhemhjälp skulle kunna flytta ut till ett mera normalt liv. Här kanbostadskostnaden bli ett hinder, om inte bostadstillägget följer hyresutvecklingen. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 4 till betänkandet. Denandra reservafionen har föranletts av en socialdemokratisk motion, som tar uppett viktigt problem som också hänger samman med bostadstill-lägget fillpensionärer. I motionen påpekas hur ägandet av ett litet fritidshus negativtpåverkar rätten till bostadstillägg. Härär det ofta kvinnor som drabbas. Dels lever kvinnorna längre än sina män, delshar våra nuvarande kvinnliga pensionärer i stor omfattning liten eller ingenATP. Men som ägare av en liten fritidsstuga klassas de som förmögna efter densenaste fastighetstaxeringen.