prot · G60939 · 1982-12-31 00:00:00 — Aft lagrådet icke har hörts över ett lagförslag utgör aldrighinder mot lagens tillämpning. 1. hur förslagetförhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2. hur förslagetsföreskrifter förhåller sig till varandra, 3. hur förslaget förhållersig till rättssäkerhetens krav, 4. om förslaget ärså utformat att lagen kan antagas tillgodose angivna syften, 5. vilka problemsom kan uppstå vid tillämpningen." Regeringens underlåtenhet att utreda, remissbehandla ellerlåta lagrådet granska den nya avdragsrätten är ett klart avsteg frånregeringsformen. Motiven för defta är oklara. Eftersom def är fråga om aftinföra en skafteförmån finns inget hinder mot retroaktivitet. Därför kan detknappast ha varit tidsskäl som fått regeringen aft undanta denna fråga frångrundlagens bestämmelse om beredning av ärenden. Den föreslagna avdragsrätten har stor principiellbetydelse. Frågan om avdragsgilla bidrag fill ideella organisafioner harutretts och behandlats av . Av olika skäl harriksdagen inte velat genomföra en sådan avdragsräff. införs denbakvägen, eftersom en stor del av de fackliga organisafionernas medel går tillideell verksamhet. Def gäller inte minst stödet till politiska partier,studieförbund, ungdomsverksamhet, barnverksamhet och internationellt bistånd. De fackliga organisafionernas ekonomiska redovisning ärinfe offentlig. Det går därför inte aft exakt uppskatta hur stora summor sombetalas ut till ideella ändamål. Enbart LO;s och dess medlemsförbunds stöd filldef socialdemokratiska partiet och dess organisationer uppgår till tiofalsmiljoner kronor . Genom kollektivanslutningen är medlemsavgiften i detsocialdemokrafiska partiet inbakad i fackföreningsavgiften. Konsekvensen avderi föreslagna avdragsrätfen blir aft Socialdemokrafiska arbetarepartiet somenda parfi i Sverigekan fa ut medlemsavgifter som är avdragsgilla. Regeringens förslag ger ettexklusivt skatteprivilegium till den s. k. arbetarrörelsen. Def har varit en demokrafisk grundregel i aft depolitiska partierna skall behandlas rättvist när det gäller samhällets stödtill politisk verksamhet. Utformningen av partistödet är visserligen från denutgångspunkten tvivelaktig men har ändå i huvudsak godtagits avriksdagspartierna. Den nu föreslagna avdragsrätten kommer att genomföras istrid med opposifionen. Regeringspartiet gynnas ensidigt, och oppositionenmissgynnas i motsvarande grad. Den erhåller ju inte några bidrag från deorganisationer som får avdragsgilla medlemsavgifter. Regeringen använder sinställning i för aft skaffa sitt eget parti exklusiva förmåner. Det ärett unikt övergrepp mot principen om lika arbetsvillkor för de politiskaparfierna. Konsekvenserna för de polifiska partiernas arbetsvillkorär def mest stötande. Men också andra orättvisor kommer att uppstå. har som första fackliga organisation slutit etf kollektivthemförsäkringsavtal med det av arbetarrörelsen ägda . Premien erläggsvia medlemsavgiften. för hemförsäkringar är icke avdragsgilla i dag.Konsekvensen av den föreslagna avdragsrätfen blir att hemförsäkringen undervissa omständigheter blir avdragsgill. Detta har uppenbarligen infe varitavsikten med förslaget, men det blir ändå resultatet som en naturlig följd avatt frågan infe beretts på vanligt sätt. Andra konsumtionsutgifter kan också bli avdragsgilla om defackliga organisafionerna sluter liknande "kollektivavtal", t. ex. omstöd fill prenumerationer på tidningar och tidskrifter. I sammanhanget kannämnas aft bidrag till A-pressen uppgår fill mycket storabelopp, som också betalas av medlemsavgifter. Det har också förekommit attmedlemsavgiften i LO använts fill att betala medlemskap i - dvs. i en annanideell organisafion. Avdragsräff för fackföreningsavgiften innebär attarbetsmarknadens parter behandlas olika i beskattningshänseenden. Så sent somför anförde skafteufskoffet: "Innan far slutlig ställning till fråganbör enligt utskottefs mening regeringen lämna en fullständigredovisning och kartläggning bl. a. av de konfliktbidrag som betalas ut avfackföreningar och arbetsgivarorganisationer och storleken av dessa iförhållande fill de sammanlagda medlemsavgifterna. Målet måste vara attåstadkomma ett så neutralt system som möjligt." Utskottet menade aft man också måste ta hänsyn fill demånga förmånerna, bl. a. direkta bidrag frän stat och kommun tillfackföreningarna. Skatfeufskoftets enhälliga åsikt om vikten av neutralitetär icke tillgodosedd i regeringens förslag. Tvärtom innebär förslagetytterligare avsteg från neutralitetsprincipen. Motiven för detta redovisasinfe. Ett annat problem är skyddet av den enskildes integritet.Företrädare för har antytt att de vill ha tillgång till medlemsregistrenför att kunnakontrollera medlemskap i facket. En avdragsräff med dessa konse- Nr 39kvenser kan ifrågasättas också från de fackliga organisationernas egna Torsdaeen den utgångspunkter. Def finns fiera fall där enskilda inte vill uppgemedlemskap av riskför påtryckningar på arbetsplatsen. Senast vid konflikten vid Ge-Kås i _ Hallandhävdade facket att där fanns medlemmar som inte ville röja sitt medlemskap. Enda sättet att lösa infegritetsproblemet förefaller varaatt sekretessbelägga skattelängderna. Även om infegritetsproblemet skullekunna lösas, är det betecknande aft frågan tydligen inte prövats av regeringeninnan den lagt fram förslaget. Motbakgrund av det anförda: Anser statsministern att grundlagens krav på beredning avärenden är uppfyllt? Vilka överväganden har gjorts som motiverar att förslagetöm avdragsrätt för fackföreningsavgiff lagts fram utan föregående utredning,remissbehandling och lagrådsgranskning? Är statsministern medveten om konsekvenserna av denföreslagna avdragsrätfen vad gäller likformigheten i behandlingen av bidragtill politiska parfier och annan ideell verksamhet, samt vad gäller utgifterför försäkringar eller annan privat konsumfion? Är statsministern medveten om vadett enhälligt skatteutskott anförde om vikten av ett neutralt systemför beskattning av avgift fill arbetsmarknadens organisationer? 20 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:155 av () fill statsrådet om grundskoleelevers medverkan i lokalvård m. m.: Enligt läroplan (Lgr80) bör eleverna hjälpa till med dagliga göromål i skolan för att hos elevernamotverka en passiv serviceinställning. "De bör medverka i lokalvård, ibiblioteks- och reprodukfionsarbete och utföra enklare reparationer",framhålls bl. a. i läroplanen. En sådan utveckling har redan kommit i gång inom mångaskolor. Det är inte ovanligt att elever har till uppgift att städa upp ochhålla snyggt omkring sig i klassrum, korridorer och på skolgårdar. I massmedia har uppmärksammats fall därutvecklingen förefaller att gå i en helt annan riktning än vad läroplanenrekommenderar. Vilka åtgärder anser statsrådet bör vidtagas för attförverkliga intentionerna i läroplanen också i denna del? 1982/83:156 av () till statsrådet om grundskoleelevers medverkan i lokalvård m. m.: I den nya läroplanen förgrundskolan liksom i debatten kring skolans fostrande roll framhålls atteleverna skall ta ansvar för sin skolmiljö, bl. a. genom att hålla klassrummeni god ordning. Anser skolministern att det som hänt i sfär iöverensstämmelse med läroplanens intenfioner? 1982/83:157av () till kommunikations- och försvarsministern ommöjligheterna fill förbättrad konsumentservice inom taxinäringen: Ett taxiföretag i haransökt om att på försök få driva en kompletterande beställningscentral förtaxifrafik i kommuns Trafikområde. Denna begäran har avslagits medhänvisning till 4 kap. 10 § yrkestrafikförordningen. Motivet för taxiföretaget till denna ansökan är attföretaget med dagens förbud mot kompletterande beställningscentral inte tillåtsleva upp till de inbyggda förutsättningar företaget har på att ge god service.Under senare år har företaget försökt få till stånd ett ökat inslag av dynamiki taxirörelsen såsom sänkta taxor i lågtrafik, accepterat kontokort m.m. Anser kommunikationsministern att 4 kap. 9 och 10 §§yrkestrafikförordningen sfimulerar till ökad konkurrens och förbättradkonsumentservice inom faxinäringen? 1982/83:158 av () tillutbildningsministern om yrkesinriktad gymnasieutbildning i och : och kommuner har vidupprepade tillfällen ansökt hos SÖ om att få yrkesinriktad utbildning på ickegymnasieort. SÖ har avslagit ansökan från båda kommunerna. Iproposition 1982/83:50 medges en utökning av yrkesinriktad utbildning pågymnasienivå. Hur bedömer utbildningsministern möjligheterna aft fr. o.m. anordna yrkesinriktad utbildning i och ? 1982/83:159 av () till statsrådet om den speciaUnriktade sjuksköterskeufbildningen: De studerande vid den nya hälso-och sjukvårdslinjen har börjat sin utbildning. De har förutsatt att deskall bli legitimerade sjuksköterskor. råder emellertid oro och osäkerhetbeträffande huruvida detta kommer att infrias. Jag vill därför ställa denangelägna frågan: Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga så aft det blirbeslutat och fastställt att alla inriktningar inom den nya hälso- ochsjukvårdslinjen 80 p skall leda tiU att de studerande blir legitimeradesjuksköterskor? och handelsministern om Nr 39 1982/83:160av () till utrikes-arbetskraften vid SIDA-stödda projekt: I samband med invigningen avpappersbruket i Bai kunde man i fiera fidningar läsa vilka metoder somanvänds för att rekrytera arbetskraft till projektet. Statsrådet , som representerade vid invigningen, anseruppenbarligen aft inte har någon anledning att ta ställning till hurvietnameserna löser problemet med att rekrytera arbetskraft, utan att det är enintern vietnamesisk angelägenhet. Jag hemställer att med anledning av dessa uppgifter fåställa följande fråga fill utrikes- och handelsministern: Kan utrikesministern klargöra vilka metoder somfaktiskt används vid rekryteringen av arbetskraft fill pappersbruket i Bai ? Avser utrikesministern attbeakta rekryteringsmetoder och andra likartade verksamhetsfrågor i den svenska biståndspolitiken? 1982/83:161av () fill statsministern om åtgärder för att minskavantrivseln hos personer som tvingas flytta till : När statsministern beviljade försvarsminister entledigande från sitt uppdrag var det med mofiveringen attförsvarsministern känt vantrivsel i , var djupt rotad i sin hembygdoch starkt beroende av sin familj. Med anledning av detta vill jag tillstatsministern ställa följande fråga: Vilket råd ger statsministern till demänniskor som tvingas flytta från och andra glesbygdsregioner tillStockholm men som känner vantrivsel och har stark bundenhet till hembygden ochanhöriga? 21 § Kammaren åtskildes .