prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — av strejker, demonstrationer, skrivelser, kodadeskrivningar och vykortsskickande blev riksdagsbeslutet naturligtvis enbesvikelse för alla lärarkandidater som engagerat sig i betygsfrågan. Beslutetinnebär ett slags halvmesyr som låter graderade betyg vara kvar i ämnesteori. Somliga vill avfärda lärarkandidaterna som bräkstakar ochyrkesdemonstranter, men det viktiga är ju att granska deras motiv för att heltavskaffa de graderade betygen. Det är faktiskt fråga om vuxna, målmedvetnamänniskor, som ser betygen som ett hinder för samarbete och för möjligheternaatt leva upp till målen i Läroplan för 1980, Lgr 80. Derasargument förtjänar att upprepas: 5 protokoll 1982/83:157 Nr 157 De graderade betygen stimulerartill konkurrens trots att läraryrket ställer den '°Sa krav på samarbete. 27 mai1983 hindrar framväxten av en bredarelärarroll. De hindrar eller försvårar t. ex. ämnesintegration och problem- och Anslag tdl utbild- behovsinriktade projektstudier. ning förundervis- " dessutom orättvisa, har dålig tillförlitlighet ochmotverkar lärarut- ningsyrken bildningens mål. Jag förstår mycket väl att otåligheten nu är stor hos delärarstuderande runt om i landet. De kan, ärligt talat, inte hitta särskilt mycket tilltröst i utbildningsutskottets betänkande. Där hänvisas till ett kommanderegeringsförslag om lärarutbildningen . Min motion 1390 omavskaffande av de graderade betygen avslås utan någon utförligare motivering. Men redan lärarutbildningsutredningen , LUT 74,argumenterade mot spetsbetyg i ämnesutbildningen och anförde bl. a. att de lederundervisning och bedömning mot kvantitativt mätbar kunskap i stället för attinrikta utbildningen mot en mer kvalitativ kunskapssyn. Vidare ansåg redan LUT 74 att ämnesutbildningens vikt iförhållande till den praktisk-pedagogiska utbildningen ökar på ett omotiveratsätt om spetsbetygen bibehålls i den förra men tas bort i den . Så är detnu. vill förstås att betygsfrågan skallbehandlas i sitt sammanhang, dvs. i den aviserade propositionen omlärarutbildning. Min uppfattning är att beredningen av detta regeringsförslagskall inriktas på att man helt skall avskaffa de graderade betygen ilärarutbildningen. 53 (); Jag skall fatta mig mycket kort och barakommentera reservationerna. Reservationerna 1 och 2 som rör lärarutbildningen bereds,som sagts här, i departementet, och det finns ingen anledning att gå in isjälva sakfrågan. När sade att hon hade tvingats till attreservera sig därför att utskottet inte har gått in pä sakfrågan, vet jag intehur man skall kommentera det. var det en regel i utskottet att när man hänvisadetill en beredning brukade man inte reservera sig. Men jag har erfarit att dethar blivit nya modeller härvidlag. reserverar man sig glatt även på dessa punkter.Utskottet menar att det räcker med att hänvisa till denna beredning. När det gäller reservation 3 skulle jag kunna säga ungefärsamma sak och hänvisa till beredningen i departementet beträffande lärarutbildningen. Möjligen kan jag lägga till att riksdag och regering normalt inte befattar sig med detaljerna i betygssystemet. Som sagts här är det UHÄ som i samband med att man fastställer utbildningsplanerna också talar om hur betygsätt ningen närmare skall ske. Betygsfrägan inom lärarutbildningen är kopplad till bl. a. ett meritvärderingssystem i skolväsendet. Det har gett regering och anledning att se över dettanågra gånger. Detta är skälet till att man över huvudtaget tar upp ämnet; annars skulle dessa frågor inte behandlas av regering ochriksdag. Utskottet hänvisar, även här till beredningen av lärarutbildningen idepartementet. Om reservation 4 kan jag säga att det har varit nödvändigtatt göra besparingar på några områden. Detta är ett av de områden som hardrabbats. Utskottet säger att UHÄ noga skall följa frågan, och om det visar sigatt rekryteringen blir mycket snedvriden, får åtgärder aktualiseras hosregeringen. Beträffande reservation 5 om förkortning av utbildningen föryrkeslärare och översyn av behörighetskraven för dessa vill jag säga, attutskottet inte är övertygat om att även en läng tid som obehörig lärare skulleuppväga en förkortning av den pedagogiska utbildningen. Jag kan för egen del tillägga att i den mån man såsmåningom skall se över denna fråga, bör en sådan översyn ske i ett störresammanhang och inte brytas ut och behandlas så isolerat som föreslås imotionen. Reservation 6 berör planeringsramarna för förskollärare,fritidspedagoger och lågstadielärare. Även när det gäller dessa utbildningarmäste vi anpassa dimensioneringen efter den efterfrågan som finns. Oavsett vadman tycker om detta, får man konstatera att en oförändrad dimensionering skulleöka det befintliga överskottet pä förskollärare ganska ordentligt. Antaletfritidspedagoger skulle också, vid en oförändrad dimensionering, överstigabehovet. Vi tycker inte att man skall utbilda för arbetslöshet pä dessaområden, lika litet som på något annat område. När det gäller reservation 7 om en enhetlig utbildning förbarnomsorgspersonal hänvisar utskottet till en ganska utförlig redovisning häri kammaren . Därför behöver jag inte ta upp tid med att gåigenom detta ytteriigare. Vare nog sagt att vi påpekar att arbetarmed de pedagogiska programmen och att UHÄ arbetar med en revision avutbildningsplanerna för dessa linjer. Reservationen föreslår en förlängdutbildning frän två och ett halvt till , men något sådant har vi interesurser att genomföra. Jag kanske också skulle säga ett par ord om ochPer-Axel inlägg. De tvä motiv som anfördes, att det var svårt attfylla platserna i förskollärarutbildningen på och att det är brist pålågstadielärare i , är väl ingenting att orda om. tyckerutskottet att man pä är väl pessimistisk beträffande möjligheterna attfylla platserna. Vi har konstaterat att det finns 14 tomma platser under vårenoch att LHS avser att fylla platserna med 80-poängsstuderan-de. Det är riktigt att det finns brist på förskollärare iStockholmsregionen fortfarande, men vi tror inte att en lokalisering avlågstadielärarutbildningen till är ett bra sätt att häva den bristen. Jagför min del tror att det skulle vara allra bäst att lokalisera den till densödra delen av , där vi har denna uttalade brist. Jag trorockså att skulle vara en ganska bra ort att lokalisera dennautbildning till. Vi har ju också inhämtat att LHS avser att göra ett försök medsamordnad utbildning för fritidspedago- Anslag till utbildning för undervisningsyrken Nr 157 ger, förskollärare ochlågstadielärare i . Fredaeenden '' dessa ord, herr talman, ber jagatt få yrka bifall till utskottets 27 mai1983 hemställan på samtliga punkter. Anslag tdl utbild- Överläggningen var härmed avslutad. ning för undervis ningsyrken Mom. 1 (förändringar avlärarutbildningen) Reservation 1 av m. fl., som ställdes motreservation 2 av och , antogs tillkontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 68 förreservation 1 av m. fl. 43 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (betygen i lärarutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 16 förreservation 3 av . Mom. 6 (utbildningsarvoden) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avSonia , bifölls med acklamation. Mom. 7 och 8 (förkortad utbildning för studerande vidvissa utbildningslinjer för yrkeslärare och en översyn av vissabehörighetskrav) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avSonia , bifölls med acklamation. Mom. 9 och 10 (planeringsramar för fritidspedagog-, förskollärar- och lågstadielärarlinjerna, m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 6 avSonia , bifölls med acklamation. Mom. 11 (enhetlig utbildning av barnomsorgspersonal) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avSonia , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8 § Kammaren beslöt att uppskjuta behandlingen av påföredragningslistan återstående betänkanden till ett senare sammanträde. 9 §Svar på fråga 1982/83:505 om indexberäkningen av pensioner m. m. har frågat finansministern delsom vad som sägs i kompletteringspropositionen om avindexering av bl. a.pensioner är ett uttryck för hela regeringens uppfattning, dels om regeringenavser att framlägga konkreta förslag som möjliggör en sådan avindexering avpensionerna fr. o. m. . Frågan haröverlämnats fill mig för att jag skall svara på den. Kompletteringspropositionen ger givetvis uttryck för helaregeringens uppfattning om inriktningen av den ekonomiska politiken. Regeringenstår fast vid sina åtaganden mot pensionärerna. Pensionerna kommersåledes att fastställas med hänsyn till prisutvecklingen med avdragför den priseffekt som följer av devalveringen. Såvitt nu kan bedömas innebärdetta att ökningen av pensionerna tämligen nära kommer att följa den ipropositionen förutsatta prisökningen. Något indextak skall således ej tillämpas när detgäller pensionerna, ej heller . Om indexberäkningen av pensioner m. m. 55BJÖRN (): Bakgrunden till den här frågan är givetvisskillnaden mellan vad som står i kompletteringspropositionen om attutgiftsautomatiken skall begränsas för bl. a. pensioner, å ena sidan, ochsocialminister uttalande i en TV-debatt för sedan, äandra sidan, att denna del av kompletteringspropositionen var ett olycksfall iarbetet. Det är, mot bakgrund av att finansministern ochsocialministern här tycks ha haft olika mening, alldeles naturligt attstatsministern svarar. Jag tackar för det. I sak är dock svaret inte helt upplysande. Det stårnämligen i kompletteringspropositionen, som statsministern säger är ettuttryck för hela regeringens uppfattning - och det hade varit orimligt annars-, att det gäller att begränsa den utgiftsautomatik där utgiftsvolymen är avstor omfattning. I första hand blir det fråga om åtgärder för indexstyrdautgifter. De utgiftsområden som berörs är t. ex. pensioner, studiemedel,bidragsförskott och försvaret. Pensionen nämns alltså som den första punkten. Mot den bakgrunden tycker jag inte att statsministernskapar den klarhet i fråga om inriktningen av regeringens ekonomiska politiksom statsministern själv efterlyser. Man kan också fråga sig hur det är medtrovärdigheten vad gäller principerna om avindexering - om nu statsministerntar avstånd frän formuleringen på s. 63 i kompletteringspropositionen. Låt mig påminna om att socialdemokraterna ursprungligenhävdade i valrörelsen att man skulle återställa den fulla värdebeständigheten.Det var ett av de s. k. fyra vallöftena - som i motsats till alla andravallöften faktiskt skulle infrias vid en eventuell valseger. Inte heller pä denpunkten har man infriat sitt vallöfte. Pensionärerna får inte fullkompensation för Om indexberäkningen av pensioner m. m. prisstegringarnaåret innan, nämligen årets prisstegringar. Man kommer, vilket sägs ikompletteringspropositionen och vilket också statsministern påpekade i sittsvar, att dra ifrån den priseffekt som följer av devalveringen. Det innebärnaturligtvis att pensionärerna inte får full kompensation för inflationen. Det vore i detta sammanhang intressant om statsministernkunde upplysa om hur stor priseffekten av devalveringen blir för året, dvs. ;Hur stor del av årets inflation kommer pensionärerna inte att få kompensationför? Jag håller mig till det som harfrågat om. Om det har vållat honom bekymmer att söka uttolka vad som anges ikompletteringspropositionen är jag glad och lycklig att kunna lugna herrMolin. Jag kan t. ex. återge vad som sägs därom i mitt förstamajtal i Nässjö.Där talade jag om att ta bort olika typer av indexbindningar för de statligautgifterna, och jag sade: Vi gör inte den här begränsningen i fråga om pensionerna.Vi har avgett ett löfte till pensionärerna att deras pensioner skall varavärdesäkrade. Det står vi fast vid. gäller attpensionärsorganisationerna har gått med på att det inte skall utgå kompensationför devalveringseffekter på priserna. Därmed står det väl alldeles klart att vi kommer att ståfast vid löftet om värdesäkring av pensionerna. Detta är den rätta uttolkningenav kompletteringspropositionen. Jag hoppas att med lugnoch frid skall kunna se fram mot helgvilan. 57BJÖRN (): Det är så att vi här i har tilluppgift att behandla kompletteringspropositionen i olika utskott, i riksdagensfinans- och skatteutskott. Det är naturligtvis en försummelse av ossriksdagsledamöter att vi inte har läst den uttolkning av kompletteringspropositionensom framgår av statsministerns förstamajtal. Men jag har utgått från vad somstår i kompletteringspropositionen. Jag tolkar det nu anförda sä att vi inte skall bry oss omvad som står på s. 63 i kompletteringspropositionen om att den här nyaprincipen om avindexering skall gälla också pensionerna. Statsministerns förnöjsamhet i talarstolen får väl tolkassä att statsministern varit framgångsrik i sin fredsmäklaruppgift på hemmaplannär det gäller det som någon fyndigt har beskrivit som Rosornas krig. I detavseendet kan jag gratulera statsministern till det här medlingsuppdraget. Låt mig ändå, herr talman, slätast att vad som händer äratt regeringen driver upp priserna genom en i förväg ickeannonserad stor devalvering. För denna får pensionärerna ingen kompensation. Redan detta innebär självfallet att man ruckar pä dengrundläggande principen om pensionernas värdebeständighet. Det är inte såkonstigt om pensionärskollektivet - inte minst mot bakgrund av alla destorvulna formuleringarsom använde i valrörelsen - känner sig både vilset och sviket. Jag är övertygad om att noga läserkompletteringspropositionen . Hade han orkat gå vidare fräns. 64, så hade hankunnat läsa bl. a.; "Regeringen står fast vid sina åtaganden gentemotpensionärerna. Pensionerna kommer således att fastställas med hänsyntill prisutvecklingen med avdrag för den priseffekt som följer avdevalveringen." Där står alltså i sak precis detsamma. Jag får önska en god helgvilä - och att han iframtiden orkar passera förbi s. 63 till s. 64 i kommandekompletteringspropositioner. Om förtydligande i visst fall av lagen om vinstskatt 59 (); Jag har läst hela den här boken, och detframgår också av min fråga. Jag har funnit att det är olika formuleringar på s.63 och 64 i kompletteringspropositionen. Det kan ju vara som sade, att det ärfrägaom ett olycksfall i arbetet. Lät oss acceptera det. Jag skall inte plågaden här närvarande finansministern ytterligare pä den punkten. Men vad som dåär intressant, herr statsminister, är hur det går med trovärdigheten i fråga omen viktig del av den ekonomiska politiken, nämligen inriktningen att hållakontroll över utgiftsökningarna genom försök att avindexera ett antal anslag.Då kan man inte redan någon månad efter det att det här förslaget har lagtsfram meddela att man pä en viktig punkt, kanske den största post istatsbudgeten där det förekommer indexering av anslagen, tar tillbaka tanken påavindexering. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1982/83:482 om förtydligande i visst fall av lagen omvinstskatt har frågat mig om jag är bereddatt medverka fill att lagen om tillfällig vinstskatt förtydligas, sä att avdensamma framgår om en kraftig lönehöjning är en sådan otillbörlig åtgärd varomtalas i 10 §. fråga gäller aktiebolag i vilka ägarnasjälva är verksamma. I sådana bolag kan överskott tas ut i form av både lön ochutdelning. Uttag i form av lön dominerar helt. Flertalet fåmansägda aktiebolagkommer därför i praktiken inte att beröras av den tillfälliga vinstskatten. Det är vidare uppenbart att den särskildaskatteflyktsklausulen kan få betydelse bara för en mycket liten del av deutdelande bolagen. För att klausulen skall få tillämpas mäste nämligen tvä förutsättningar vara Om förtydligande i visst fall av lagen om vinstskatt uppfyllda.För det första skall syftet med bolagets åtgärd vara att minskabeskattningsunderlaget. Vidare krävs att åtgärden - normalt en minskning avutdelningen - framstår som otillbörlig. I detta ligger att aktieägarnafillgodoses på annat sätt än genom utdelning för det aktuella året. I lagtextennämns som exempel att den uteblivna utdelningen ersätts med en högre utdelningför näraliggande år. En skatteflyktsklausul måste ges ett allmänt innehålleftersom omständigheterna i de enskilda fallen kan vara högst skiftande.Enligt min mening är det inte lämpligt att utförligare än som skett beskriva desituationer där klausulen kan bli tillämplig. Jag är alltså inte beredd att tainitiativ fill en ändring av lagtexten pä den här punkten. Det får i ställetankomma pä och skattedomstolarna att ta ställning till om enkraftig lönehöjning i något fall kan vara en sådan åtgärd som utlöser entillämpning av skatteflyktsklausulen. 61 (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret. Bakgrunden till min fråga är osäkerheten om tolkningen av den form avgeneralklausul som man finner i 10 § i den tillfälliga lagen om vinstskatt. har jag lärt mig att man inte frågar ett statsråd omlagtolkningar, och min fråga är kanske litet luddig. Ändå tycker jag attfinansministern i sitt svar har fått med mycket av det jag hade tänkt mig. Vadjag och berörda företag främst ville få ett klarläggande om var huruvida enlönehöjning utöver den vanliga eller en bonus är en säotillbörlig åtgärd som det talas om i 10 §. Som anges i svaret förekommer detta just i löntagarägdaföretag. Säkert rör det sig om ett litet fåtal. Icke desto mindre är detviktigt med ett klarläggande för dessa. Det finns företag som arbetar med bonussystem och som t.ex. betalar ut en trettonde månadslön, om årets verksamhet har varit lyckosam. hänvisar finansministern till att ochdomstolarna får ta ställning till detta. Men jag vill ändå frågafinansministern om han tycker att dessa företag kan förfara på samma sätt somde tydligen har gjort tidigare. Kan de betala ut en extrabonus till de anställda, vilka också är ägare till företaget, utan att bli betraktadesom skattesmitare enligt 10 §? Det ankommer inte påmig att lämna förhandsbesked av den art som efterlyser. Men jagkan lämna den upplysningen att det går att vända sig till ifrågor av detta slag för att utröna hur en bedömning skulle utfalla beträffandetolkningen av lagen på denna punkt. 63OVE (); Jag tackar för detta klarläggande. Det kan kanske också vara tillvägledning för de företagare som funderar pä detta problem. I propositionennämns faktiskt ett par andra sätt att kringgå bestämmel- serna iden här paragrafen, nämligen att höja räntan pä bolagets skulder tillaktieägarna och att överföra egendom till aktieägarna på annat sätt än genomutdelning. Speciellt metoden att betala en högre ränta tycker jag överensstämmermed förfarandet att betala en extra månadslön eller bonus . Det råder således oklarheter pä denna punkt. Men jagförstår att jag får nöja mig med detta svar. Vi får t. v. låtaskattedomstolarna ta ställning i frågor av det här slaget. Om ändrade föreskrifter för jordbruksauktioner Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1982/83:460 om ändrade föreskrifter förjordbruksauktioner har frågat justitieministernom han är beredd minska kraven på byråkrati i samband med vanligajordbruksauktioner. har hänvisat till att förordningen omhandel med begagnade varor fått en orimlig tillämpning när det gäller sädanaauktioner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara pä frågan. Förordningen (1981:403) om handel med begagnade varor ärtillämplig pä yrkesmässig handel med vissa varor som räknas upp i förordningen.Med handel avses här även auktionsförsäljning och annan liknande försäljning.Syftet med förordningen är att hindra avsättningen av stöldgods m. m. och attunderlätta polisens efterspaning a\ sådant gods. Enligt förordningen måste den som driver handel medbegagnade varor vara registrerad hos polismyndigheten på den ort där det finnsett fast försäljningsställe eller där handeln huvudsakligen skall bedrivas. Ettföretag som driver yrkesmässig auktionsverksamhet behöver dock inte registrerasför varje auktion. Registreringen görs en gång och kan inte vara särskiltbetungande. Vidare finns i förordningen vissa bestämmelser omhandlares anteckningsskyldighet m. m. De innebär att handlaren skall göraanteckning bl. a. om vilka varor han tagit emot och när och av vem han tagitemot dem. En handlare som avser att bedriva auktionsförsäljningskall skriftligen i förväg underrätta polismyndigheten på den ort därförsäljningen skall äga rum. I underrättelsen skall man lämna uppgift bl. a. omvar och när försäljningen skall äga rum och vilka slag av varor som skallsäljas. har enligt förordningen möjlighet attmedge vissa undantag från nämnda bestämmelser, om särskilda skäl skulle finnastill det. Detta gäller också för en auktionsfirma. Jag är mot den här bakgrunden inte beredd att föreslå ettgenerellt undantag från bestämmelserna när det gäller sådana jordbruksauktionersom syftar på. Nr 157 Anf. 65 (): Fredaeenden " talman! Jag ber att få tackafinansministern för svaret pä min fråga. 27 mai1983 Förordningen 1981:403 om handel medbegagnade varor har till syfte att förebygga avsättning av stulet eller eljest olovligen tillkommet gods och att Om ändradeföre- underlätta polisens efterspaning av sådant gods. Avsikten att motverka skrifter för iord- brottslig verksamhet är helt klar. Det är en nödvändiginriktning. Men bruksauktioner förordningen har fått en orimligtillämpning i många fall när det gäller jordbruksmaskiner.Därför har jag ställt denna fråga. Byråkratin är helt enkelt orimlig. Om exempelvis en bondesjälv vill sälja de begagnade varorna, behövs ej anmälan. Om en auktionsfirmaköper upp varor och försäljer dessa i sin tur på auktion, kan man förstå attall försiktighet måste iakttas. Men när en bonde eller ett sterbhus på enlantgård överlåter åt en auktionsfirma att direkt hemma på gården i ägarensställe försälja de begagnade varorna, borde enligt min uppfattning anmälan ejkrävas. Det kan ju inte vara annorlunda än när bonden säljer själv. De allra flesta varor som bonden säljer tillhör ej denvarugrupp för vilken anmälan krävs. Men om han har en gammal motorsåg med påauktionen -som de allra flesta har - kräver myndigheterna anmälan och attgodset ej får lämnas ut förrän . Enligt min uppfattning borde vanliga auktioner varaanmälningsfria, när en firma håller auktion hemma på gärden och direkt träder isäljarens ställe. Där borde polismyndigheten kunna ge auktorisation tillseriösa firmor. Om en motorsåg försäljs, får köparen ej ta sägen med sighem. Det är väl ändå orimligt. Vem skall bevaka sägen på gärden, där kanhändaingen längre bor kvar? Det blir en stor byråkrati. Jag tycker att svaret är bra och klarläggande. Men jagvill ändå till finansministern ställa en rak fråga: Krävs anmälan, om en firmahåller auktion hemma på en bondes gård och för dennes räkning säljer begagnadevaror i hennes ställe? Jag kan inte svara på annat sätt än att framhållaatt det i sådana fall är fullt möjligt för polismyndigheten att lämna 67 (); Jag tackar för detta svar, även om det intevar till fyllest. Men vi får väl följa ärendet. Jag uppfattade finansministernså att det borde vara relativt enkelt att göra någonting. Det var just för skulle lösa problemen på enklaste sätt som jag ställde denna fråga. Jagtackar än en gäng för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svarpå fråga 1982/83:469 om åtgärder mot att lokal skattemyndighet infordrar vissauppgifter från gifta kvinnor har - med anledning av att 2500 kvinnor i av den lokala skattemyndigheten tillfrågats om bl. a.var de tillbringar sin dygnsvila - frågat statsrådet om hon avseratt vidta åtgärder för att förhindra ett återupprepande. harhävdat att det inte kan vara rimligt att endast kvinnor skall behöva redovisaför var de sover om nätterna. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Folkbokföringsmyndigheterna är skyldiga att kontrolleraatt den registrerade bosättningen stämmer överens med den faktiskabosättningen. Detta sker bl. a. genom att myndigheten skriftligen ställerfrågor, som kan ge ledning för bedömningen av rätt bosättningsort.Uppläggningen av den nu gjorda undersökningen har en datateknisk bakgrund, somdet skulle föra för långt att gä närmare in på.