prot · G609165 · 1982-12-31 00:00:00 — års jordbruksutredning konstaterade attpriserna vid överlåtelser av jordbruksfastigheter stigit kraftigt under1970-talet. Efter genomförandet av den nya jordförvärvslagen med dessprövningar av alla värden på överlåtelser som inte sker till nära släktingarhar en uppbromsning av överlätelsevärdena skett. Vi anser emellertid att värdena ännu ligger alltför högt iförhållande till den avkastning som jordbruken kan ge. Det är ett förhållandesom av flera skäl inte kan fä bevaras inom en näring vars fortbestånd samhälletär ansvarigt för. Här måste nog åtgärder vidtas för att bringa ner överlåtelsevärdena.Då bidrar man också till att öppna för nytillträde till jordbmkaryrket avvälutbildade unga människor med intresse för jordbruk. I propositionen diskuteras också utflödet av kapital fränjordbrukssektorn. Om detta utflöde kunde minskas skulle nettotillflödet avkapital kunna minskas och jordbrukets behov av krediter ändå kunna tillgodoses.Det måste ses som angeläget att kapitalet hålls kvar inom jordbrukssektorn, ochom kapitalet i högre grad än som är fallet kan hållas kvar inom jordbrukssektorn,underlättas också möjligheterna att kraftigt minska lånekön fill jordbruket. Med detta vill jag yrka bifall till de tvåreservationerna av som finns fogade till betänkandet. 61ROLAND (): Det betänkande vi nu behandlar gällerjordbrukets kapitalförsörjning. har vid flera tillfällenuttalat att det är angeläget att lantbrukets behov av långfristigt kapitaltillgodoses. Detta har främst skett genom de förmänliga krediter som lämnasgenom landshypoteksföre-ningarna och som upplånats av allmännahypoteksbank genom s. k. prioriterade obligationer. För dessa prioriteradeobligationer fastställer en låneram, som uppgår till 1 500milj. Fr. o. m. har det blivit möjligt förhypoteksbanken att också låna upp medel mot reverser. I det förslag vi nubehandlar läggs ytterligare förslag till anskaffande av långfristigt kapitaltill jordbrukssektorn genom att också andra kreditinstitut får rätt attemittera oprioriterade obligationer för utlåning till jordbruket.Utskottsmajoriteten anser att några ytterligare åtgärder ej behöver vidtas. Viyrkar därför avslag pä reservation 3 från om ytterligare 300miljoner i ökad emissionsvolym för prioriterade obligationer. Den reservationen bygger på en motion som framlades underden allmänna motionstiden, alltså innan propositionen om den ökade möjlighetenatt skaffa kapital hade framlagts. Som var inne pä då det gällerde prioriterade obligationerna har hypoteksbanken monopol pä sådana emissioner.Denna ensamrätt har icke ifrågasatts. uppstått en viss oro över att detta ej klart kommit tilluttryck i lagtexten. har därför ändrat i 20 § lagen om Sverigesallmänna hypoteksbank, så att det nu klart framgår i lagen. I reservation 1 går vpk emot möjligheterna att även andrakreditinstitut skall kunna ge ut oprioriterade obligationer. Det man går emot ireservation 1 tycker jag helt motsäger den strävan som man önskar upprätthållai reservation 2, nämligen, som sade, att försöka minska utflödetav kapital frän jordbrukssektorn. Genom att man skapar möjligheter för ävenandra kreditinstitut att utge oprioriterade obligationer kan man anskaffa merlångsiktigt kapital för jordbrukssektorn. De båda vpk-reservationerna motsägersåledes i praktiken varandra. Jag yrkar därmed avslag på reservationerna 1 och2. Med det anförda yrkar jag bifall tillfinansutskottets hemställan i betänkande 46 och avslag på de tre reservationersom lämnats till betänkandet. 62JOHN (vpk) replik: Jag skall inte ta upp nägon längre debatt nu isessionens allra sista skede, men jag vill ändå säga följande. Vi kan inte finna att det skulle bli billigare förjordbruket - tvärtom; risken finns för höjda livsmedelspriser - att andrakreditinstitut går in med lån fill jordbruket och får rätt att låna upp pengarmot obligationer. Administrationskostnaden för hypoteksföreningarna liggerenligt uppgift på . Det finns inget kreditinstitut som kan konkurrera medhypoteksföreningarna därvidlag. Vi finner därför ingen anledning att släppa inandra kreditinsitut. Vi tycker att hypoteksföreningarna har skött det här päett sä föredömligt sätt att de även i fortsättningen bör få ha kvarensamrätten. 63 () replik: Ensamrätten kommer att finnas kvar när detgäller prioriterade obligationer, däremot inte när det gäller deoprioriterade. Det här är ju en ensamrätt som hypoteksbanken inte harutnyttjat under de som den haft en monopolställning. Det finns därförviss anledning att släppa in flera på den här marknaden. Utskottet anser attdet ändå måste vara en fördel för lånesökande jordbrukare med en visskonkurrens mellan olika långivare. Det gör att man kan få sina låneansökningarprövade av oberoende kreditbedömare, och man kan välja den som ger de bästavillkoren. Jag tror inte att den här marknaden skall behöva bli avnågot större intresse för den privata bankvärlden, som man befarat ivpk-motionen. Jag tror att hypoteksbanken med sina låga avgifter ochadministrationskostnader - jag håller med om att den har det -mäste vara mycket konkurrenskraftig här. Jag tror också att jordbrukarnas egenkooperativa föreningsbank kan vara beredd att göra goda insatser när det gällerlångfristigt kapital på den här marknaden. 64 (vpk) replik: Om hypoteksföreningarna inte har haft någotintresse av att utnyttja möjligheten att utge oprioriterade obligationer är deten sak. En annan sak är att, som föreslås, öppna möjligheterna för andrakreditinstitut att gå in på jordbrukssektorn. Skillnaden ser man om man jämförförutvarande 20 § med samma paragraf i det förslag vi nu skall fatta beslut om. Vi har inte hittat någon anledning till att man skulleplocka bort ensamrätten. Vi tycker att detta har varit ett bra sätt att försejordbruket med lån. 65 () replik: Anledningen är att manpå det sättet skapar ytterligare möjligheter för jordbrukssektorn till det somvpk enligt reservation 2 anser vara angeläget, nämligen att få ökad tillgångtill långfristigt kapital. Det är ju en viktig anledning enligt vad som sägs ireservation nr 2! 66JAN-ERIC VIRGIN (m): I propositionen om jordbruketskapitalförsörjning föresläs bl. a. att ensamrätten för allmännahypoteksbank att enligt landshypotekslagen låna upp medel mot obligationer förutlåning mot säkerhet avskaffas. Bestämmelserna om emittering av prioriteradeobligationer föresläs dä bli överförda från landshypotekslagen till lagen omkreditpolitiska medel. I förslaget beträffande denna lag anges att som likvidamedel alltid skall räknas obligationer som utgivits av allmännahypoteksbank och som avser kreditgivning till främjande av jordbrukets ochskogsbrukets långsiktiga utveckling. Lagförslaget innebär emellertid inte rätt förhypoteksbanken att emittera prioriterade obligationer, utan det skall enligtpropositionen i stället ankomma pä att besluta omhypoteksbankens utgivning av obligationer. Som motiv för att upphäva bankensensamrätt att utge de prioriterade obligationerna anges det önskvärda med enskärpt konkurrens vid den långsiktiga kreditgivningen till jordbrukssektorn. Det skulle för de lånesökande vara en fördel att fä sinaprojekt prövade av flera, av varandra oberoende kreditbedömare, men alltsedanhypoteksbanken grundades har banken enligt 20 § landshypotekslagen haftensamrätt att emittera obligationer för utlåning mot säkerhet i jordegendom somutgör en självständig produktionsenhet och huvudsakligen används för jordbrukmed binäringar, skogsbruk eller trädgårdsskötsel i större omfattning. Rättenatt emittera gäller både prioriterade och oprioriterade obligationer. Hypoteksbankenhar under sin hittillsvarande verksamhet enbart emitterat prioriteradeobligationer. I en motion, nr 2323, har och jaggodtagit propositionens förslag, utom i vad gäller att slopa hypoteksbankensensamrätt att emittera;>n'on'/era£e obligationer. I utskottsarbetet har vårtmotionsyrkande i stort sett blivit tillgodosett. Den centrala 20 § ilandshypotekslagen kommer 5 protokoll 1982/83:165-167 att stramas upp. Hypoteksbankens ensamrätt att ge utobligationer blir tydligare markerad än . Här hade det i sakfrågan redan från början varit enkeltatt finna lösningar, för ingen i samhället - konsument eller producent - tjänarpä att man sprider ut en ytterst liten obligationsram på flera händer. Kanskeskulle några banker tjäna något litet på det, men det vore att i konkurrensensnamn fördyra det begränsade långfristiga kapitalet - detta är något som RolandSundgren och diskuterat. har yttrat sig och sagt atthypoteksbankens utlåning inte enbart kan ske mot säkerhet i egendom utan ocksåmot statlig kreditgaranti enligt jordbrukspolitiska riktlinjer och vidare attde villkor som berör banken i lagen om kreditpolitiska medel också bör anges idenna paragraf. Den prioriterade upplåningen kan inte förväntas svara förmer än en del av jordbrukets långsiktiga kapitalbehov, och det är naturligtvisett dilemma. Det gör att ett prioriteringssystem måste skapas för att vidkapitalknapphet kunna tillgodose de mest angelägna kreditbehoven inomjordbrukssektorn. I första hand anges investeringslån och i andra hand, omväntetiden tenderar att bli alltför lång, förvärvslån. Den oprioriterade kreditgivningen kan bl. a. avse vissaoprioriterade långfristiga kreditbehov inom jordbrukssektorn. Sädanaoprioriterade ändamål kan vara långsiktiga investeringar i exempelvis maskineroch redskap. Det är dock viktigt att utskottet noterar att det i vissa falländå kan vara lämpligt att större och särskilt långsiktiga investeringar imaskiner och redskap, som utgör del av ett större investeringsprojekt och som iövrigt finansieras med prioriterade medel, helt finansieras med sådana medel. Jag vill slutligen nämna att det är bra att man nu iutskottets skrivning rättar fill den principiella skillnad som rått ibehandlingen av jordbruksföretag kontra trädgårdsföretag i kredithänseende.Enligt utskottets förslag kan trädgårdsnäringen i större utsträckning än nu fåtillgång till långfristigt kapital och likställs därmed på ett rättvist sättmed jord- och skogsbruket. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillfinansutskottets hemställan på samtliga punkter. 67ANDERS (): Jag vill kort anlägga några principiellasynpunkter med anledning av innehållet i proposition nr 135 ochfinansutskottets betänkande nr 46. I propositionen föreslås ett nytt prioriteringssystem somskall tillämpas vid landshypoteksföreningarnas kreditgivning. Vidare föreslåsatt Allmänna Hypoteksbanks ensamrätt att låna upp medel motobligationer för utlåning fill jordbruket skall avskaffas. Denna rätt skall istället stödjas och styras av den kreditpolitiska regleringen. Jordbruket är en av våra mest politiskt regleradenäringar. I propositionen föreslås nu ytterligare inblandning av politisktbeslutsfattande. Den ipropositionen omtalade lånekön, omfattande ett belopp av ca 6 miljarder, innebär väntetid för lånesökandena. Desom finns på väntelistan måste känna enbart en ringa tröst om de studerar förslageni propositionen. Att vissa redaktionella ändringar i lagtext ibland kan behövagöras för att texten skall bättre överensstämma med i tiden gängse språkbruk måså vara, men ofta handlar det när det gäller sådana ändringar mera omklåfingrighet. Vissa av de föreslagna ändringarna i lagen 1970:65 ger beläggför detta påstående. har finansutskottet i sitt förslag sä att säga hyfsatekvationen. Hypoteksbankens villkor vad gäller medelsanskaffning förändras iprincip inte. Men vad händer med alla låntagare i kön, som jag nämnde?Deras situation förändras sannerligen inte till det bättre. Förslaget innebäratt mänga länesökande utestängs frän möjligheten att erhålla de någotförmånligare hypotekslånen. Här är ett bra exempel pä vad beslutsfattarna, somomhuldar en hårt reglerad kreditpolitik, lyckas åstadkomma. Med den ekonomiska politik som man redan anaratt den nuvarande regeringen kommer att föra blir jordbruketskapitalförsörjning ett permanent bekymmer. I finansutskottets betänkande sägs klart ut att ettsärskilt system bör vara förutsättningen för den prioriterade upplåningen. Detframgår av betänkandet hur hypoteksföreningarna i samband härmed beskärs i sinfrihet att själva bestämma om sin utlåning. Detta var det pris som de fickbetala för rätten att ensamma ha möjlighet att emittera de prioriteradeobligationerna. Slutligen, fru talman, torde det vara klart att med den nuföreslagna ordningen kommer de som förvärvar en jordbruksfastighet att höratill den grupp som med ganska stor säkerhet inte kan komma i åtnjutande av denågot förmånligare hypotekslånen. Detta är mer än diskriminerande. Enligt min övertygelse bör beslutaom en ändring i det föreslagna prioriteringssystemet. För att bli bonde mäste den person som det gäller mängagånger förvärva rationellt byggda och funktionsdugliga fastigheter, och dåhandlar det inte om behov av investeringslån utan om behov av förvärvslän.Sistnämnda låneform blir inte prioriterad långivning. sådan sökande skall dåsom nystartande få börja på sämre villkor än den som köper en nedgångenfastighet och därefter investerar. Alla jordbrukare blir ju inte och kan inte bliarrendatorer - såvida det inte förs en socialdemokratisk politik som leder tilldetta. Men den utvecklingen hoppas jag verkligen att vi förskonas från. 68ROLF RÄMGÅRD (c): Jag finner det litet besynnerligt attmoderaterna inte har anammat den reservation som har fogat tillfinansutskottets betänkande. Det är ju så, , att man inteminskar lånekön om man inte höjer volymen på ramarna. Vi harföreslagit en höjning av ramarna från 1 500 milj. kr. till 1 800 milj. kr. Detskulle innebära att man fick en förbättring på kösidan, vilket skulle gemöjligheter för särskilt yngre lantbrukare att lyfta av lånen snabbare. Men nihar inte velat gä med pä vår reservation, och det beklagar vi. Ett faktum är att vi jobbade ganska hårt i utskottet föratt behålla ensamrätten för de prioriterade lånen hos hypoteksbanken. Vi harockså lyckats få en utskottsmajoritet för detta. 69 (): Jag måste faktiskt kommentera AndersAnderssons anförande. Man måste ju ändå sätta in kreditförsörjningen i destora safnmanhangen. Vi får alla ta konsekvenserna av de sex borgerligaregeringsåren. Det får även jordbrukarna göra, genom att de inte för allainvesteringar och förvärvslån kan få de mest fördelaktiga krediterna. Och vad beror det på? Jo, det beror till stor del på detstora statliga budgetunderskottet, som ju har tjugodubblats under de här sexåren. Detta lämnar inget utrymme för en ökning av emissionsvolymen förprioriterade obligationer, även om alla naturligtvis skulle tycka att det voreväldigt bra. Statens upplåning är så stor att inte ens hela den svenskakapitalmarknaden räcker till, utan vi mäste gå ut och låna tiotals miljarderutomlands. Det är detta som gör att vi inte kan ge större utrymme. Riksbankenhar bedömt det så, att de 1 500 miljonerna är den ram som man kan acceptera för1983. Sedan kan man i reservation se att lånekönhos hypoteksföreningarna faktiskt har minskat. Den är nu nere i 5 400 milj.kr., mot 6 000 milj. kr. 70 (): Det är ju glädjande att kön har förkortats,men ännu återstår ganska mycket. Med den höga räntebelastningen får dettaoerhörda konsekvenser för mänga av de yngre lantbrukarna. Den höjning av volymen som vi har föreslagit, upp till 1800 milj. kr., får faktiskt inga nämnvärda konsekvenser i kreditpolitiskthänseende. Den är marginell, så ur den synpunkten skulle man inte behöva varaså restriktiv när det gäller att höja ramen. Det får inte de politiskakonsekvenser som här påstod. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (lagen om allmänna hypoteksbank) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 18 förreservation 1 av . Mom. 3 (överlåtelsevärdena för jordbruksfastighet m. Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 2 av , bifölls med acklamation. Mom. 5(förbättring av lantbrukets kapitalförsörjning) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 51 förreservation 3 av och . 18 ledamöter avstod från attrösta. 1982/83:39Begränsning av redares ansvar, befordran av passagerare m. m. för förvaltnings- (prop.1982/83:159) kontoret 1982/83:25 Bevarande av stationshuset i (förnyadbehandling) Vad utskotten hemställt bifölls. 13 § Ny organisation för förvaltningskontoret Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /83:35 om ny organisation för förvaltningskontoret (förs.1982/83:25 delvis). 71 (vpk): Det förhållandet att ihuvudsak godtar de organisationsförändringar som förvaltningsstyrelsen harföreslagit och att organisationsförändringarna kan påbörjas, får inte hindra enkritisk prövning av förslagets enskilda delar. Det blir tillfälle attåterkomma till olika frågor, och för dagen vill jag endast beröra den sombehandlas i reservationen till betänkandet. uttalar, att med hänsyn till denfrän säkerhetssynpunkt förändrade situation som inträder genom flyttningentill kan det anses påkallat att i nuvarande läge ha ensärskild enhet för säkerhetsfrågor. Jag vill erinra om att dessa frågor behandlades ibetänkandet om riktlinjer för säkerhet och beredskap. Konstitutionsutskottetgjorde dä några viktiga påpekanden om att säkerhetsaspekten bör underordnasöppenheten. Redan vid det tillfället framförde vi frän vpk i en reservationkritik mot planerna på en särskild enhet för säkerhetsfrågorna. Vi har följtupp denna ståndpunkt i en reservation till KU:s föreliggande betänkande. Vimenar att säkerhetsfrågorna med fördel bör kunna handläggas av personal pänågon av de andra enheterna inom förvaltningskontoret. Eftersom dessa frågor redantidigare har varit föremål för debatt, kan jag begränsa mitt inlägg tillatt yrka bifall till den reservation som jag fogat till konstitutionsutskottetsbetänkande. 72OLLE (); Det finns ingen anledning att i dettasammanhang ta upp någon vittgående debatt. Jag vill erinra om att vi i dettabetänkande nu endast begär att skall uttala sig om riktlinjerna förden nya organisatio- Nr 165 nen. Vi har också till höstenuppskjutit bl. a. behandlingen av detta förslag Fredaeenden " säkerhetsskyddet i riksdagenoch den i anslutning till förslaget väckta 3 juni1983 följdmotionen. Det är riktigt att vi, när vi har bedömt detta förslag från förvaltningssty- Tidigareläggning relsen, harbeslutat att acceptera en ändrad enhetsindelning. Vi säger ocksåsammanträde ' ' mäste anses påkallat att i nuvarande läge ha en särskildenhet för säkerhetsfrågor. Det innebär att vi här har kommit på en annan linjeän kommunisterna. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med285 röster mot 17 för reservationen av . 2 ledamöter avstod frånatt rösta. 14 § Föredrogs betänkande 1982/83:56 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Utskottets hemställan bifölls. 15 § Anmäldes och bordlades Proposition 1982/83:177 Bestämmelser sombegränsar småhus- och lägenhetsägarnas uppgifts- oeh avgiftsskyldighet 16 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1982/83:48Anslag till räntor på statsskulden, m. m. 1982/83:100 delvis och 1982/83:150 delvis) 1982/83:51 Särskilda frågorrörande statsbudgetens utgifter för budgetåret 1983/84 (prop. 1982/83:100 delvis och 1982/83:150 delvis)1982/83:52 Beräkning av inkomster pä statsbudgeten för /84, m. m. 1982/83:100 delvis och 1982/83:150 delvis)1982/83:53 Tilläggsbudget II ochtilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 1982/83:54 Statsbudget för budgetåret1983/84 17 § Tidigareläggning av sammanträde 73 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Somtidigare meddelats kan sammanträdet för slutligt ställningstagande till finansutskottetsbetänkanden angående statsbudgeten ta sin början tidigare Härför krävs emellertid bifall av mer än hälften av 70 kammarens ledamöter. Jag får vidareerinra om stadgandet att beslut som fordraranslutning frän särskilt flertal alltid skall fattas genom omröst- Nr 165 "'"§ den Jagföreslär att kallelse utfärdas till arbetsplenum . 3 j,jpj ]983 Följande voteringsproposition upplästes och godkändes; Tidigareläggning av sammanträde Den som vill attkammaren medger att kallelse utfärdas till arbetsplenum kl. 14.50 idag röstar ja, den det ejvill röstar nej. Om intemer än hälften av kammarens ledamöter röstar ja har kammaren avslagitförslaget om tidigareläggning av ifrågavarande sammanträde. Kammaren beslöt genom votering meduppresning att kallelse skulle utfärdas till arbetsplenum . 18 § Kammaren åtskildes .