prot · G60953 · 1982-12-31 00:00:00 — Defta gör aft vi nu får en olikhet på en punkt där vi hadebegärt atf man från regeringens sida skulle klarlägga situationen. Som jag sade begärde av regeringen enfullständig redovisning och kartläggning av konfiiktbidragens storlek ochstorleken av dessa i förhållande till de sammanlagda medlemsavgifterna. Måletbör vara atf uppnå ett system som är neutralt mellan arbetsgivarförbunden ochfackföreningarna, det framhöll skafteufskoffet i sitt betänkande. Regeringenhar inte vidtagit dessa åtgärder, och det är skrämmande aft man nonchalerar Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. riksdagensbegäran på etf sådant sätt. I en skrivelse till skatteutskottet krävde centernsledamöter i skatteutskottet atf förslaget om avdrag för fackföreningsavgifferskulle underställas lagrådet för granskning. Denna begäran biträddes avledamöterna från och moderata samlingspartiet, men avstyrktes avden socialdemokratiska majoriteten med mofiveringen att etf dröjsmål när detgäller frågans behandling skulle leda fill avsevärt men. Det är en allvarlig brist i förarbetet atf en fråga somdenna med så många tveksamma och oklara punkter infe varit föremål för någonremissbehandling eller granskning av lagrådet. kan under sådanaförhållanden infe göra något annat än atf fa ett bestämt avstånd frånföreliggande förslag och därmed yrka avslag på detsamma. I utskoftsbefänkandef behandlas också förslagen om enreducering av sparskatteredukfionen och skattereduktionen för aktieutdelning.Vi vet att inte minst sparskatteredukfionen har fångat etf stort intresse, ochvi har den vägen fått till stånd ett ganska omfattande sparande. Centernmotsätter sig dessa ändringsförslag, liksom förslagen till en skärpning avarvs- och gåvoskatten samt höjningen av förmögenhetsskatten. De nuvarandereglerna har lagts fram av en regering i vilken har medverkat, och vianser aft de reglerna har varit bra; de har tillkommit efter noggrannbedömning, och de finns infe någon anledning atf nu ändra på dessabestämmelser. Syftet med avsättning fill särskilt invesferingskonto ärfrämst aft en del av vinsten skall avsättas för investeringar. Tanken är god,men man kan starkt ifrågasätta om def behövs ett så byråkratiskt sysfem för atfåstadkomma etf ökat intresse för investeringar. Den främsta åtgärden för attsfimulera investeringar är aft def finns möjligheter till avsättning för detillverkade produkterna. När det gäller detta är def framför allt denekonomiska politiken som avgör förutsättningarna för näringslivets utvecklingoch dess intresse och möjligheter till investeringar. Även arbefsrätfslagens utformning spelar en betydande rollför näringslivets intresse och möjligheter fill investeringar. Utan tvivel hardebatten om löntagarfonderna en negafiv inverkan på intresset för att satsa pånya investeringar i näringslivet. yrkar mot denna bakgrund avslag påreservafion 13 när det gäller det särskilda invesferingskontof. Beträffande förslaget fill hyreshusavgifter har dettaåterkommit till utan att förslaget har remissbehandlats eller attandra lösningar har prövats. Eftersom önskemål om beredning inte harinfriats och några nya omständigheter infe framkommit så intar sammaståndpunkt som och yrkar avslag på förslaget om hyreshusavgift. några ord om skaft på viss elkraft. ärstarkt krifisk mot förslaget i proposifionen, och även om ufskotfsmajoritetenföreslagit vissa ändringar av propositionen är dessa inte tillräckliga för aftcentern skall kunna acceptera förslaget. Vi anser således aft böravslå propositionen i här aktuell del. Regeringen bör pröva frågan på nyft föratt återkomma fill med ett omarbetat lagförslag som genomgåtten mer ambitiös beredning. Etf sådant nytt förslag fill lag om skaft påvattenkraft bör dessutom ha prövats av lagrådet innan proposition i ämnetavlämnas. Jag vill här ange vissa riktlinjer för hur en skaft påvattenkraft bör vara beskaffad. De små vattenkraftverken bör vara generelltundantagna från skattskyldighet. Dispensmöjlighefer bör skapas för företag somanvänder stora mängder egen vattenkraft i energikrävandeframsfällningsprocesser. Skaften måste utformas så atf dess storlek i princip anpassastill den fakfiska lönsamheten i vatfenkraffsprodukfionen. Den bör, i motsatsfill den skaft som regeringen nu föreslår, inte vara konstruerad så aft denbegränsar intresset för upprustning eller effektivisering av gamla kraftverk. De medel som inflyter till staten genom envatfenkraffsskatt bör enligt vår uppfattning tillföras oljeersätfningsfonden.Jag vill undersfyrka betydelsen av att en beskattning av äldre vattenkraftutformas så, atf inte ges otillbörliga fördelar i förhållandefill övriga vatfenkraffsproducenfer. Jag har här berört de punkter där jag i reservationerframfört avvikande yrkande. Givetvis skulle mycket mera vara aft säga om demånga frågor som behandlas i utskottsbetänkandet. Med hänsyn till den långadebatt vi har haft både i går och om den ekonomiska polifiken ochskattefrågor och med hänsyn till den långa talarlista som finns skall jaginfe dra upp fler frågor. Jag vill, herr falman med detta yrka bifall tillsamtliga de reservationer där företrädare förekommer, och i övrigtfill utskottets betänkande. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. AnL 108BJÖRN (): Jag skall bara uppehålla mig vid etf parpunkter i skatfeutskotfefs betänkande. Vi har från folkparfiets sida på etfstort antal punkter samma uppfattning som och , och detfinns ingen anledning för mig aft upprepa vad de båda tidigare talarna sagt. Allmänt sett kan man säga aft regeringens proposition ochskatteutskottets betänkande präglas av den skattehöjnings- och regleringsiversom alltid kännetecknat socialdemokratin. Jag skall framför allt uppehålla mig vid den statligainkomstskaften och skatteredukfionen för fackföreningsavgifter. Folkparfiet står självfallet fast vid skaftereformen idess ursprungliga skick. Vi har hela fiden utgått ifrån att detsamma gällersocialdemokraterna. var grundad på en vikfig förutsättning,nämligen atf def fanns en polifisk strävan aft hålla inflafionen nere. När dennya socialdemokrafiska regeringen genomförde en 16-procentig devalveringändrades därmed en vikfig förutsättning för skatfeöverenskommelsen. Med den polifik som den fidigare mittenregeringen fördefanns förutsättningar för en inflationstakt kring de magiska 5,5 %som angavs i' överenskommelsen. har man anledning aft räkna med en inflafioni tvåsiffriga tal. Regeringen medgav också själv kort efter devalveringen aft defta Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. motiverade,som det hette, justeringar av skafteskalorna, och man inbjöd ochfolkpartiet till överläggningar. Dessa överläggningar mellan de tre partiernablev emellerfid i flera avseenden parodiska. Socialdemokraterna överlämnade först ett studiematerial,som det hette. Vi hade inte då uppfattat att socialdemokratin numera har ersattöverläggningar med studiecirklar. Vi har ju fått bekräftataft det är en ny praxis. Vid det sista överläggningstillfället meddelade regeringenvilka justeringar man avsåg atf göra i skatteöverenskommelsen. Def fanns dåinte något egentligt förhandlingsutrymme. ändrade sig dock regeringen. Dettidigare presenterade beslutet visade sig inte vara genomtänkt. Det fannsfelräkningar i materialet, och påtryckningar från LO hade föranlett ytterligarejusteringar, helt utan kontakt med och folkparfiet. Vad är detta för ett sätt att förhandla? Mananser sig inte kunna hålla fast vid träffade överenskommelser. De förhandlingarman för med dem som man har kommit överens med blir skensamfal, ochnya förslag kastas fram med kort varsel och utan ordentlig beredning. Ävensättet aft ändra skafteskalorna är etf exempel på hur slarvigt man berederärenden i budgefdeparfementet. Jag ser att def ansvariga statsrådet just lämnarplenisalen. Om det var ett uttryck för att han skämdes för def här, så var deti alla fall något. Vi föreslår nu - helt i konsekvens medskatteuppgörelsen -att den s. k. basenheten räknas upp med . till 7 500kr. Därmed skulle den stafiiga inkomstskatten ha sammautseende som om man hade fillämpat en automatisk indexreglering. Vi utgår ifrånatt def också måste ske justeringar i skatteskalorna. Med deninflationstakt som vi nu tycks få och med den ryckighet som präglarsocialdemokraternas ekonomiska polifik och skattepolitik - def har vi ju infeminst fåft en illustration fill - är def svårt aft f. n. definitivt angevilka justeringar som behövs . Mycket talar emellerfid för attdef kan bli nödvändigt atf återgå fill principen om indexreglering av skatteskalorna. Socialdemokraterna har som någon sorts alternativföreslagit dels en skattereduktion för erlagda fackföreningsavgifter, delshöjda matsubventioner. När def gäller den sista punkten har vi f. ö. fåftytterligare information , och det vore intressant aft få reda på vad somnu skall ske. Möjligen kan skatteutskottets värderade ordförande i budgefministernsfrånvaro tala om för oss hur besluten om dessa höjda matsubventioner skallfattas, när förslagen kommer och hur de exakt ser ut. I vilket fall som helsttror jag att höjda matsubvenfioner är en dålig ersättning för vettigaskafteskalor, som är förmånligare för inkomsttagare med inkomst av tjänst ivanliga lönelägen. Det var ju def som skattereformen syftade fill. Regeringen vill nu i stället ge löntagarna en visskompensafion för en del av dessa skaftehöjningar genom att införa en rätt tillskattereduktion för fackföreningsavgiffer. Defta är ett illa genomtänkt ochilla genomarbetat -,;? '!4*yf,'*-','*. förslag;det har något berörts av de båda fidigare talarna. Systemet med enskafteredukfion för fackföreningsavgiffer har bl. a. den svagheten aft det kanindirekt medföra att vissa privata kostnader som bakas in i fackföreningsavgiffenkommer att utgöra underlag för skafteredukfion. Ett aktuellt exempel är Elekfrikerförbundefsbeslut aft teckna en kollektiv hemförsäkring, där försäkringskostnaden bakas ini fackföreningsavgiffen. Om detta leder till att också försäkringsavgiftengrundar skattereduktion, står def i strid både mot principen om Hka behandlingi skattesystemet och mot regeln att avgifter för sakförsäkringar inte äravdragsgilla för fysiska personer. Förslaget om en skattereduktion för fackföreningsavgifterkan dessutom komma aft innebära atf fackliga bidrag, finansierade medfackföreningsavgiffer, fill def socialdemokratiska parfiet i vissa fall blirskaftesubvenfione-rade. Det här förslaget har föranlett en hel del debatt.Riksskatteverket besökte skatteutskottet, och man påpekade att den föreslagnaskattereduktionen skulle skapa en stor byråkrati. Man påminde om att def finnsungefär 3,8 miljoner löntagardeklarationer och att detta nya påfund vid manuellgranskning skulle medföra åtminstone en minuts ytterligare granskningstid perdeklaration. menade aft fackföreningsavgiften givetvis måsterensas från t. ex. hemförsäkringsavgifter, parfibidrag och annat som inte ärfackföreningsavgift i rimlig mening. Enligt måste det ankomma på de fackligaorganisationerna själva aft rensa fackföreningsavgifferna från sådanafrämmande element. Därför, menade , måste fackförbundensregister läggas på data. Dessa databand måste sedan göras fillgängliga förriksskatteverket. Denna skattereduktion skulle enligt riksskatteverketsuppfattning medföra att vi får databand, som utvisar vilka människor som ärmedlemmar i facket, vilka som har betalt sin avgift och eventuellt också vilkasom har reserverat sig för aft sUppa atf ekonomiskt bidra fill defsocialdemokratiska partiet. Jag tycker, herr talman, att defta är en ganska kusligframfidsbild. Men socialdemokraterna låter sig inte oroas. I skatteutskotfetsbetänkande säger man på s. 58; "Med anledning av vadkonsfifutionsufskoffet" - även detta utskott har ju pekat på riskerna förden personliga integriteten med defta sysfem - "anfört i sitt yttrandetill skaffeutskoffet bör framhållas att en ADB-lösning måste utformasså atf den inte kränker den enskildes integritet." Vidare sägerskatteufskotfefs socialdemokratiska majoritet atf "utskotfetutgår.från.atf regeringen i samråd med RSV så.snart som.möjUgt tar ställningfill de praktiska problem som är förenade med genomförandet avreduktionen". Men man vet infe hur detta skall ske och om regeringenkommer atf göra def. Man har inga egna förslag i det avseendet. Den borgerliga minoriteten i utskottet begärde attlagrådet skulle få granska defta förslag. Skälen för en lagrådsgranskning äruppenbara. De förstärks av vad som har framkommit i yttrandena frånriksskatteverket och konsfifutionsufskoffet. Men även detta rimliga krav harsocialdemokraterna i skatteutskottet avvisat. Man hinner inte med det, sägersocialdemokrafer- Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Beslutskall prompt fattas , även om man medger, som def står på s. 58 ibetänkandet, att def finns olösta "praktiska problem som är förenade medgenomförandet av reduktionen". Trots detta vill man dock att skall fatta etf beslut. Sanningen, herr talman, är väl att detta är etfbesfällningsarbete från fackföreningsrörelsen. Sådana beställningar låter maninte bli granskade av lagrådet. Att vara de fackliga organisationerna till lagsär viktigare för socialdemokraterna än atf se fill aft förslagen blirordentligt beredda. Också förslaget om en särskild hyreshusavgift är illaberett. Def har inte blivit remissbehandlat. Men jag behöver infe gå in närmarepå def . Det var föremål för en rätt lång diskussion här för någon timmesedan. Det påvisades då att beredningen hade varit otillfredsställande. Jag kannär def gäller folkparfiets inställning hänvisa till vad Kersfin sade iden debatten. Jag stannar med detta och ber atf få yrkabifall till reservationerna 1, 3 och 5 samt 7-17 i skatteufskottets betänkandenr 15. AnL 109TOMMY (vpk): Dagens skaffedebaff kommer Htet i skymundanav gårdagens studiecirkel i talarstol. Skattedebatten är dock inteav mindre betydelse utan påverkar förhållandena för de enskilda människornakanske i högre grad än gärdagens momsfråga. Frågan om den statliga inkomstskatten och den uppgörelsesom träffades mellan socialdemokraterna, och har tagitssåsom intäkt för att man inte skall gå ut med höga nominella lönekrav i denkommande lönerörelsen. Med den profil som skatteskalan getts, med storalättnader för högavlönade, borde det vara tvärtom. Den ekonomiska polifik som den socialdemokrafiskaregeringen presenterat har inriktats på att def är de breda folklagren, dvs.arbetare och lägre tjänstemän, som solidariskt skall ställa upp för atf föralandefs ekonomi pä fötter. Så lyder socialdemokraternas försvarstal för denekonomiska politik de slagit in på. Def är alltså de breda grupperna och infehöginkomsttagarna, akfiespekulanterna och de stora kapitalägarna som skall varasolidariska. Svångremmen är åtdragen ytterligare något hål, men liksom tidigaredrabbar detta inte de redan privilegierade grupperna. kommunisterna har i skilda sammanhangbeskyllts för atf öka den privata konsumfionen och därigenom rasera landetsekonomi ytterligare. Jag skall infe ge mig in på en mera djupgående debatt omden ekonomiska poUtiken men kan ändå inte avhålla mig från att något beröradenna, då ju skattepolitiken utgör en viktig del däri. Vår utgångspunkt har i detta ekonomiska läge infe varitatt öka den privata konsumfionen, utan vi har inriktat oss på atf försvaraarbetarnas och de lägre tjänstemännens nuvarande köpkraft - detta i motsatsfill den sänkning på av levnadsstandarden som regeringen villgenomföra för dessa grupper. Effekterna av devalveringen räknar LO med skall geföretagen ca i ökad vinst, något som inte kommer arbetareoch tjänstemän fill del. Det är också i detta sammanhang som den storamarginalskattesänkningen skall sättas in. Ovanpå reallönesänkningspolifikenskall läggas de stora skattelättnaderna för dem som har inkomster över 100 000kr. Ju högre lön, ju större skaftelättnader, har varit mottotför de fre skattesamverkande partierna, och så är dét uppenbart fortfarande.Vpk:s skattepolitik tar i stället sikte på en minskning av skattebördan förpersoner med inkomster . och ökningar för dem som har inkomsterdäröver. När regeringen vill sänka skaften med . fören som taxerar för 60 000, vill vpk sänka med , dvs. med nästan 1 000kr. mer än regeringen. För dem som taxerar för 80 000 sänker regeringen med . och vpk med 1 886, dvs. mer än regeringen. Vid nivån 90 000 ärdet ungefär lika, men sedan vänder vår kurva - regeringen ökar skattelättnadernaju högre upp i inkomstlägena man kommer, medan vpk gör det motsatta. Med andraord: Vi ökar skaften i förhållande till regeringsförslaget, men det blir ändåeh liten sänkning i förhållande till vad som gäller . De borgerliga partierna nöjer sig inte medskattelättnaderna på . som regeringen föreslår för inkomster kring 200000 utan vill plussa på dessa sänkningar ytterligare någon eller någratusenlappar. Detta speglar att skillnaderna inte är så stora mellan de borgerligapartierna och socialdemokraterna i fråga om marginalskatfesänkningarna förhöginkomsttagarna. Tyvärr har socialdemokraterna sugits upp av borgerligskattepolitik. Men det gäller infe enbart skatteskalornas utseende, detgäller också om de skall indexregleras eller inte. vill attinflationen skall slå igenom helt, och folkparfiet i begränsadomfattning och socialdemokraterna i en något mer begränsad omfattning änmittenparfierna. Vpk är motståndare fill inflationsskyddad eller indexregleradskatteskala. När det gäller att indexreglera skatteskalan tillinflationen medför detta, att när de nominella löneökningarna är lägre äninflationen - vilket har hört till vanligheterna och sannoliktockså kommer aft gälla - urholkas statens finanser. Samtidigtges de som har höga marginalskatter skattelättnader som infe motsvaras avlöneökningar, och därigenom drabbas de som har lägre inkomster, genom aft deftamåste täckas in med höjd moms eller på något annat sätt. Om inte dettakompenseras ökar budgetunderskottet på samma sätt som närborgarpartierna utnyttjade inflafionsskyddet fiillf.uf. Även en automatiskt verkande indexreglering i begränsadform medför dessa effekter, i den mån den överstiger löneökningen. Med risk föratt gå löneförhandlingarna i förväg, kan väl ändå konstateras aft de utgångsbudsom lagts och de utfästelser som gjorts om återhållsamhet innebär risk för aftstatsfinanserna ytterligare urholkas. Detta är den ena negativa effekten av infiationsskyddet.En annan icke acceptabel effekt som uppnås just genom inflafionsskyddet är denfördelningspolitiska. Den ger dem som har högre lön också automatiskt en störreskattelindring än de får som har lägre lön. Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. Sådanautomatisk omfördelning kan vi inte acceptera. Det är också en av orsakernatill att vi yrkar att inflationsskyddet upphör och att i konsekvens därmedjusteringar görs, då med hänsyn tagen fill flera faktorer än inflationoch löneökningar. En sådan skattepolifik står i bättre samklang med deriktlinjer som drog upp och borde ländasocialdemokrafin fill efterrättelse. Hur den progressiva statsskatten - den del i vårtskattesystem som har till uppgift atf i någon fnån utjämna de storainkomstskillnaderna - kraftigt har minskat under de sex borgerliga åren kanillustreras med följande exempel. utgjorde den statliga inkomstskaften någotöver av den offentliga sektorns samlade skatteintäkter. 1981 utgjorde denendast . Genom marginalskafteuppgörelsen kommer den att sjunkaytterligare, och 1985 kanske den inte utgör . Orsaken är bl. a.ökade kommunala skatter, större inkomster genom punktskatter och moms menframför allt aft inflafionsskydd och kraftiga marginalskaftesänkningar harurholkat statsskatten. Härmed har också en betydande utjämnande effektförsvunnit. Vi har försökt få socialdemokraterna att förstå att enskattepolitik inte får föras på def sättet. Vi har tyvärr ännu infe fått gehörpå den punkten. I propositionen föreslår regeringen vissa skärpningar avskatterna på arv, gåvor och förmögenheter. Vpk anser att def är ett steg i rättriktning, men vi har i en motion till propositionen föreslagit ytterligareskärpningar i de högre förmögenhets-, arvs- och gåvoskikten. Utskottet har settdessa förslag som alternativa finansieringar till momshöjningen och flyttadedärför över dem fill gårdagens behandling. Detsamma gäller vpk:s förslag om etttotalt upphörande av def skatfesubvenfionerade sparandet i skatfesparande ochskattefondssparande, liksom förslagen om skatt på utlandsinvesteringar ochslopande av rätten till avdrag vid s. k. representation. Med anledning av detta kan det vara svårt att föraen debatt om dessa förslag där de egenfiigen hör hemma, och därför skall jaginskränka mig till att göra följande deklarafion. kommunisterna hävdar fortfarande aftytterligare skärpningar behövs inom förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningeni enlighet med vad vi anfört i vår mofion. Likaså anser vi def angeläget attsnarast slopa def nuvarande skatfesubvenfionerade sparandet liksom rätten fillavdrag vid representation. Skaften på utlandsinvesteringar är fortfarandeaktuell både från statsfinansiell utgångspunkt och med tanke på behovet atf iviss mån tvinga de svenska företagen atf investera mer i än i ufiandetän vad de f. n. gör. Dessa förslag återkommer vi med i annat sammanhang. Därföravser vi i voteringen om regeringens förslag beträffande arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattningen samt beträffande förändringen av skatte- ochskattefondssparandet att rösta för regeringsförslagen. Regeringenhar i proposifionen också föreslagit en skatt på viss elektrisk Detär etf förslag som vpk ställt i men som viansett skall komma de berörda länen fill godo genom att medlen skall avsättstill särskilda fonder. Detta återkommer vi också fill vid ett senare fillfälle.Vi har vidare hävdat atf de mindre kraftverken skallundantas från en sådan beskattning. Vi anser atf def är viktigt att enutbyggnad av små kraftverk stimuleras och infe motverkas, och därför har viförordat att en gräns på 1 500 kW sätts, under vilken skatt inte tas ut.Utskottet har vid behandlingen beaktat dessa synpunkter och ändratregeringsförslagef så atf skatt infe tas ut på de mindre kraftverken. Deftahälsar vi med fillfredsställelse. Jag vill också något beröra frågan ombeslutanderätten över de medel som aktiebolag och ekonomiska föreningar skallsätta in på räntelösa konton hos och den avdragsräffsom ges, om motsvarande belopp avsätts i en särskild investeringsfond.Regeringen föreslår att samråd skall ske när dessa medel skall tas i anspråk.All erfarenhet visar atf sådana samråd med de lokala fackliga organisationernager ett otillräckligt inflytande över beslutet. Efter genomförda förhandlingareller samråd beslutar företagen ändå i enlighet med sina egna intentioner.Vänsterparfiet kommmunisterna menar atf om investeringsmedlen skall användas pårätt sätt måste de fackliga organisationerna ges vetorätt över fonderna. Iövrigt ansluter vi oss till förslaget om fondernas utbyggnad. Slutligen vill jag ansluta mig till förslaget omskattereduktion för fackföreningsavgifter. Som många framför allt iskatteutskottet känner till har jag själv fört fram sådanakrav här i kammaren men fåft avslag. De som då har gått emot har självfalletvarit de borgerliga parfierna, som ansett det naturligt atf företagen skall haden gällande rätten för avdrag för sina kostnader tillarbetsgivarorganisationen men infe att lönarbetarna skall ha motsvarande rättnär det gäller avgifter till sin fackliga organisation. Socialdemokraternaställde sig vid det senaste tillfälle då frågan behandlades bakom förslaget attdet skulle utredas huruvida avdragsrätt för fackföreningsavgiffer kundeaccepteras eller inte. Det ansågs aft def blev risk för atf någon påståddneutralitet kunde rubbas. Såvitt jag vet har inte någon utredning redovisats, ochdet är i och för sig infe heller nödvändigt. Men när man den gången hade svårtatt direkt avslå vårt yrkande gömdes det i en utredning. kunde densocialdemokratiska regeringen, möjligen efter påpekande från LO, tillmötesgåkravet utan att avvakta neutralitetsfrågans avgörande.