prot · G60931 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessutom svaradeutrikesministern icke på min fråga om sambandet mellan det militära svenskaförsvaret och våra nedrusfningsan-strängningar. AnL 18CARL BILDT (m): I sitt anförande efter den ganska långadebatt vi har haft i den här frågan återkom utrikesministern till vissasynpunkter han hade anfört tidigare, men han anförde också några nya. Till denya saker han hade att anföra i sitt senare inlägg hör resonemanget om denstora skillnaden mellan kärnvapen och andra vapen, och aft def var där denavgörande gränslinjen mellan å ena sidan och socialdemokraterna åden andra skulle gå. Jag vet infe rikfigt vad han egentligen byggde detta på,för vi har infe förf någon diskussion i detta ämne. Låt mig säga defta: Jag tror aft regeringen riskerar attgöra ett misstag om man formar en politik i dessa säkerhetsfrågor medutgångspunkt enbart i kärnvapnen. Det kan leda till att man skapar sig enpolitik som kanske i och för sig reducerar kärnvapnens roll, men som ökarkrigsriskerna när det gäller de konventionella urladdningarna i , ochdetta i ett läge där jag tror aft def ärnäsfan alldeles utsiktslöst aft föreställa sig att vi kan få en konvenfionellkonflikt utan att denna i sin tur resulterar i en kärnvapenkonflikt. Jag menaralltså att man i nedrustnings- och säkerhetsarbetet måste inriktasig på krigsrisken i dess helhet. Ett krig i innebär en risk förkärnvapenkrig oavsett om det startar med mausergevär, slagskepp ellerkärnvapen. Därför får vi infe förlora perspekfivet. Def som i defta hänseende måste vara centralt för alla våra strävanden. Uttalandena om avskräckningsdokfrinen blir alltmermärkliga. Utrikesministern svarade på min undran om vad det egentligen var förtanke som låg bakom formuleringen med aft hänvisa till aft den svenskagrundlagen förbjuder användande av svensk trupp utomlands utom när def är i Förentanafionernas tjänst. Det utmärkande för avskräckningsdokfrinen är just att denär en utpräglad försvarsdoktrin. Avskräckning är bara användbar för försvar -man kan aldrig använda en avskräckningdoktrin för anfall.Avskräckningsdokfrinen är central för svensk säkerhetspolitik, därför att vialdrig får utesluta - och det gör vi infe heller - af t vi kommer i sådanalägen aft def finns stater som överväger anfall mot oss på grund av politiskaeller andra motsättningar. I det läget skall vi ha ett försvar som avskräckerde politiker och militärer i andra länder som planerar aft överfalla oss.Detsamma gäller -i det fall som vi diskuterar - för västalliansen.Avskräckningsdokfrinen är inte moraliskt felaktig. Den är egentligen den endasäkra, moraliskt försvarbara grunden för en säkerhetspolitik. Det är inte denenda delen i en säkerhetspoHfik, men det är en viktig del i säkerhetspolifiken.Jag begriper uppriktigt sagt inte vad hänvisningen fill svensk.trupp utomlandshade med def här att göra. Sedan till de ståndpunkter när det gällericke-första-användning av kärnvapen och när det gäller förbud mot utplaceringoch förberedelse för utplacering av nya kärnvapen, bl. a. i , som finns iinterpellationssvaret. Det är - jag upprepar det - för det första nya svenskaståndpunkter. De har mig veterligt uttalats i denna precisaform. Det är för det andra ståndpunkter som mig veterligt aldrig fidigareofficiellt har deklarerats av någon europeisk regering utanför desovjetalUerades krets. De är för det tredje ståndpunkter som infe har någonförankring i , som utrikesministern och regeringen nusäger skall ligga till grund för hela def ställningstagandet. Får jag fråga utrikesministern om han tror att det finnsnågot skäl fill att i sin rapport infe har föreslagit dessaåtgärder, som görs fill så centrala delar i den svenska uppfattningen? Def är de facto så att ett förverkligande av den förstaståndpunkten, den om icke-första-användning, riktar sig exklusivt motvästalliansens försvarsdoktrin, icke mot östalliansens. Förverkligandet av principen att stoppa förberedelser förutplacering av nya kärnvapen rikfar sig direkt och mot NATO:sdubbelbeslut. Man kan, som utrikesministern, säga att det riktar sig mot allarobofar som finns i . Men faktum är ju aft sedan 1977genomfört sitt Om agerande i det inter- , nationella nedrustningsarbetet rande i detinternationella nedrustningsarbetet SS20-program, som fill dags dato resulterat i 324, tror jag att det är, startklara robofar och att det på NATO-sidan förekommer förberedelser för etfmotsvarande program, men aft man inom NATO hoppas att innan man skall börjautplacera sina robofar , nå en förhandlingslösning om aftbegränsa detta. Def är fullständigt självklart - def visas också av allerfarenhet från internationellt förhandlingsarbete på nedmsfningsområdet -attskulle man få ett läge där NATO säger: Inga förberedelser förförbandsläggning, så finns det ingen anledning för de sovjetiska marskalkarnaoch generalerna att diskutera. Då kan den övning som bedrivs i Geneve-INF-förhandlingarna - hänföras fill ungefär samma kategori som def övriga iGeneve. När def gäller fyrverkeriet av åsikter om iövrigt vill jag påpeka att utrikesministern infe lämnade några svar. Låt migbara kort ställa en enda fråga: Kan utrikesministern tänka sig en nordiskkärnvapenfri zon som inte som integrerad del har förplikfigande åtaganden frånsupermakternas sida när det gäller borttagande av kärnvapen ur ? AnL 19 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag skall fatta mig helt kort. Jag har förståelse för att utrikesminister iförsta hand måste svara på underligheter, också om de tidigarekommit till uttryck framför allt i valrörelsen men också i riksdagsdebatten,och att han därför inte hade tid att svara på de frågor jag ställde. Demställde jag också . Jag tycker att det är viktigt - det har också sagtstidigare i debatten - att man försöker konkretisera sig posifivt och verkligenfa steg för en nedrustning. Def förslag vi från vpk;s sida framlagt om ensamnordisk parlamentarisk kommission är, menar vi, etf sådant steg. För mig framstår infe bara utan också GunnelJonängs och inlägg som förvirrande, inte minst när detgäller zonfrågan. Där har tidigare skilt sig från övriga parfier.Jag vill erinra om den debatt vi förde i kammaren . Där var defyra övriga poHtiska partierna överens om . Dåvarande utrikesministernUllsten sade då klart ifrån att hela icke kunde vara en del av enkärnvapenfri zon. Beträffande säkerhetsgarantier är def fullständigtsjälvklart, att om vi verkligen skall få en kärnvapenfri zon i , krävsdef just säkerhetsgaranfier från båda stormakternas sida. Men här föreliggerdef faktum aft en av stormakterna har visat sig vara mer villig än den andraatt lämna sådana garanfier. Från Reaganadministrationens sida har manemellertid bestämt avvisat tanken. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar; AnL 20GUNNEL (): Jag frågade utrikesministern varför man inomregeringen talar så olika språk och undrade om regeringen försöker döljanågonting med hjälp av dimridåerna. Jag upprepar frågan: Finns det en polifisktveksamhet när def gäller den kärnvapenfria zonen, t. ex. om hur den skallutformas, eller har man olika uppfattningar inom socialdemokratin? Jag tycker aft även utrikesministerns andra anförandeskapar tveksamhet och osäkerhet. En förutsättning för en kärnvapenfri zon är,enligt min mening, att är fritt från kärnvapen. Det får inte vara endiffus önskan, utan def måste vara en förutsättning för en kärnvapenfri zon.Jag tycker aft det är mycket viktigt att vi får till stånd en kärnvapenfri zoni . Den behövs för stabiliteten där. har det också rått enigheti dessa frågor. Själva arbetet för en kärnvapenfri zon är ju i sigförtroende-skapande - vilket jag tror att också utrikesministern underströk isitt anförande-och kan bidra till att minska spänningen. Därför är det viktigtaft vi fortsätter att arbeta hårt och tålmodigt - och att vi också gör det ienighet. Om agerande i det internationella nedrustningsarbetet AnL 21 OLAULLSTEN (fp): tycker att jag har dragit iväg från tidigare ståndpunkter i fråga om . Låt mig säga att såingalunda skett. Vad jag har sagt fidigare är att hela naturligtvisinfe kan ingå i vad yi menar med en kärnvapenfri zon. 1 denna zon kan bara ingåvad som är nordiskt område. Men kan mycket väl ingå i vad vi menarmed en uttunningszon, dvs. def område utanför den nordiska zonen, där vi måsteställa vissa krav på kärnvapenmakternas agerande. Det är ju den delen av frågansom vi nu diskuterar och def är där som med sina uttalandenhar skapat oklarhet om en tidigare alldeles klar och entydig svensk hållning.Jag tycker att det är synd att så har skett. Det kan knappast gagna dediskussioner som den nuvarande regeringen skall föra med de andra nordiskaregeringarna, om dessa infe riktigt är på def klara med vad som faktiskt är densvenska uppfattningen i denna fråga. Sådana oklarheter är, som jag sade förut,särskilt besvärande när det gäller utrikes- och säkerhetspolitik. Efter etf ganska kort inlägg ställde jag en fråga tillutrikesministern. Den frågan löd helt enkelt: Är det som om hur förhandlingar om en kärnvapenfri zon skall gå fill och omvillkoren för en kärnvapenfri zon identiskt med regeringens uppfattning? I vad gäller har vi fått svar, öm än i form avnågonfing som rätt mycket liknar goddag-yxskaft. Det är klart att ärett fritt hav. De länder vi diskuterar är också fria länder. Det ger ingetvidare bidrag till debatten att påpeka detta. Men det som var intressant i defMaj Britt sade var ju vad hon hade att anföra om turordningen i detänkta diskussionerna om en eventuell kärnvapenfri zon. Det skulle innebära attde nordiska länderna, sedan man hade blivit överens om att man utgjorde en kärnvapenfrizon, skulle gå ut och deklarera detta. Därefter skulle man i Orn agerande i det internationella nedrustningsarbetet någotslags tilläggsprotokoll skriva in eventuella garantier ifrån kärnvapenmakferna.Hon sade också mycket klart att man i förväg inte kan begära några garantierifrån kärnvapenmakferna. Då vill jag gärna fråga: Är detta regeringens uppfattning,och vad menar man i så fall egentligen med talet om en kärnvapenfri zon? Jagförstår inte att en sådan kan uppstå med mindre än att de garanfier ifrånkärnvapenmakternas sida som det hela bygger på också ges och ges innan denordiska länderna deklarerar vad som redan är ett faktum, att def här ickefinns några kärnvapen. Nedrustningsfrågan är vår tids ödesfråga. Världen måstenedrusta - annars överlever vi inte. Ökade rustningar leder infe fill störretrygghet för människorna och ökad säkerhet för nationerna. Fortsätterupprustningen ökar riskerna för aft den slufiiga katastrofen inte kan undvikas.Alla länder och regeringar har ett ansvar för aft upprustningen stoppas. Defkan bara ske genom ömsesidiga åtaganden meUan blocken. Detta gäller ocksådebatten om kärnvapenfri zon i . fillhör ingen av allianserna,men tre av de övriga nordiska länderna är med i NATO. Qm det är ett nordisktinifiativ vi talar om och om vi skall fortsätta aft hävda att en kärnvapenfrizon i kan skapas utan att paktmönsfref ändras, säger def sig själv attde stora milifärblockens medverkan inte kan ses som en andrahandsfråga. Aftförsöka att kringgå denna svårighet är inte att gagna fredens och denkärnvapenfria zonens sak. Det skulle kännas lugnande om utrikesministern villeinstämma i den bedömningen. AnL 22Utrikes- och handelsministern : återkommer till påståendet aftjag inte berör frågan om de konvenfionella styrkorna. Jag vill därför upprepaatt jag framhöll i mitt svar på interpellafionen aft möjligheterna till enväsenfiig nedskärning av kärnvapen ökar om en sådan nedskärning kombineras medåtgärder för aft skapa en ungefärlig balans mellan parternas konvenfionellastyrkor. Därför bör de konventionella styrkorna minskas, t. ex. inom ramen förnedrustningsförhandlingarna i eller en europeisk nedrustningskonferens.Jag förstår inte att man mot bakgrund av dessa klara uttalanden vill göragällande aft jag förbisett att def finns ett samband mellan kärnvapen ochkonventionella styrkor. upprepar frågan från om detinte vore lämpligt med en parlamentarisk kommission för att diskuterakärnvapenfrågan. På def vill jag svara aft när alla riksdagsparfier är representeradei utrikesutskottet är väl detta etf lämpligt forum för diskussioner. Vad sedan gäller frågan om en nordisk konferens i ämnetser regeringen det inte som sin uppgift att ordna konferenser mellanfredsrörelser och andra organisationer, utan def skall ske genom det friaorganisationsväsendet. Däremot kommer regeringen att hålla kontakt med deövriga nordiska regeringarna i överensstämmelse med vad beslutat. utvecklar sin teori om aft den avskräckning somvi har i för angrepp mot värt territorium i princip är samma sak somavskräckning medanvändande av de enorma kärnvapenresurser som kan förstöra jorden många gångerom. Han exemplifierar ytterligare genom att säga, aft def för honom ärlikgiltigt om etf krig börjar med att en mauserkula avlossas eller enkärnvapenladdning detonerar. Låt mig bara helt kort säga att vårt sinne förproportioner, och mitt, är väsentligt olika. Låt mig vidare sägaatt när vi anklagas för att inte tiU punkt och pricka följa Palmekommissonensförslag, är det en anklagelse som vi kan ta lätt på. Vi har inte läst denna bokför att referera den i detalj här i , men vi har tagit upp enväsentlig synpunkt, nämligen att den gemensamma säkerheten träder i stället föravskräckningens princip. i sitt förra inlägg uttryck åt denuppfattningen att regeringens uppträdande präglades av virrighet, oskicklighet,tveksamhet osv. Def blev aldrig klarf var själv stod med alla dessauttryck. Det var därför värdefullt att i hennes andra inlägg få veta aft fruJonäng fakfiskt är för en kärnvapenfri zon. När det slufiigen gäller frågan om sägs det frånflera håll att måste inkluderas i en zon på samma sätt som ländernasfastland gör. Men jag kan inte förstå hur detta skall ske, när inteär ett innanhav som står fill förfogande för en enda strandstat. Def är ettfritt hav. Vi kan väl inte gå mycket längre än regeringen har gjort genom sittuttalande att man vill inkludera så mycket som möjligt i enkärnvapenfri zon. Vad sedan gäller uttalande för TT och.fidigare uttalanden för är det väl alldeles klart att den avregeringen utsedde ordföranden i också är den personsom är regeringens talesman. Jag vill över huvud taget fill sist säga att def blir enegendomlig situation orn debatten i i stor utsträckning skall föraspå grundval av tidningsnotiser och att vi således här åberopar vad exempelvisNeue skriver om utrikesminister efter enpresskonferens i . Riksdagsdebatten sjunker då ner till något slagsförsenad tidningskrönika med bara den skillnaden att den riktigatidningskrönikans ambitioner att på etf korrekt sätt återge och speglauppgifterna inte har någon motsvarighet här hos oss. Def är klarf att det ärviktigt vad som sägs i tidningarna, men det är också klart att den debattenmåste föras i pressen och knappast kan tas till intäkt för aft i exegetisk iverutredas i varje detalj här i som etf eftergränskningsinstifut. Om agerande i det internationella nedrustningsarbetet AnL 23INGRID (); Jag tycker att det är ganska remarkabelt attledaren för nedrustningsdelegafion infe befinner sig i kammaren underhela den tid som det förs en nedmstningsdebatf. Utrikesministern sade att vi inte bör alltför myckethänvisa till tidningar, och det må vara riktigt. Men när företrädare förregeringen gör uttalanden i dagspressen må def vara tillåtet att någotkommentera dem. Jag fog imitt inledningsanförande upp de uttalanden som Om agerande i det internationella nedrustningsarbetet Theorinhar gjort när det gäller sambandet mellan svenskt försvar och vårt agerande inedmsfningsarbetet. Utrikesministern har trots aft han varit uppe i debattenflera gånger infe berört den konkreta fråga som jag där ställde. Jag tycktenämligen att def var anmärkningsvärt aft man i utrikesministerns svar påinterpellafionen inte berörde den självklara betydelsen av ett defensivtsvenskt försvar. Men i min interpellafion hade jag tagit upp frågan ombetydelsen av ett effektivt militärt svenskt försvar av den orsaken attambassadör i flera olika sammanhang - jag behöver här inteenbart hänvisa fill intervjun i - har framfört att beslutet påden socialdemokratiska partikongressen om att flytta över medel från detmilitära försvaret till det civila och ekonomiska är något som skallverkställas av den socialdemokrafiska regeringen. är jag inte säker på atthon är sä medveten om de försvarspolitiska beslut som den socialdemokrafiskaregeringen skall fatta. Jag har i stället velat sätta hennes yttrande irelation till den svenska nedrusfningsdebaften och till agerande närdet gäller nedrustningsfrågor. Här har också talats om värdet av försvar somavskräckningsmedel. Det är inte det jag skall ta upp. Det är anmärkningsvärt omman skall få ett sådant nytänkande - def är det ord som hon själv använder -att ensidig nedrustning av svenskt försvar skall vara en nödvändighet för entrovärdig internationell nedrustningspolitik. har den svenskanedrustningspolitiken varit väl förenlig med ett starkt svenskt militärtdefensivt försvar. Jag stäUde en konkret fråga till utrikesministern, motbakgrund av vad ambassadör har sagt, om def är medvetet som man harundvikit att använda "militär". Denna fråga är desto mer angelägeneftersom en stor del av den nu aktuella fredsrörelsen, inte bara på banderolleroch i andra typer av manifestationer, förf fram krav - för att inte säga iblanden subversiv verksamhet - som går ut på att det icke är förenligt med arbeteför fred och nedrustning att göra svensk militärtjänst. Det är en farligutveckling. Vi skall inte diskutera försvarspolitik här, men jag skulle viljaha ett klart uttalande från utrikesminister, att ett svenskt militärtförsvar har etf värde och ett samband med vår nedrustningspolitik och icke. äroförenligt med densamma. Jag tror aft def är viktigt. Tillslut: Kyrkorna i räknar med att i sin namninsamling för fred ochnedrustning få ihop 2 miljoner namn. Det manifestet har säkert utrikesministernläst, och def har jag också gjort. Det är etf bra manifest, med undantag av enenda punkt, som gör att jag personligen inte kan skriva på def. Manifestet tarnämligen klarf ställning, precis som utrikesministern, för att vi icke skalltillåta västmakterna att kompensera sin underlägsenhet och modernisera sinakärnvapen i . Jag ser ett samband mellan utrikesministerns svar påinterpellationen och namninsamlingen för fred och nedrustning. Vad som ärodiskutabelt är att det innebär en ny inriktning av syn påstyrkeförhållandena och nedrustningsförhållandena i . AnL 24 (vpk): Bara ett klargörande. Självfallet kräver viinte att regeringen skall ordna konferenser för fredsrörelsen. Det sköter denordiska fredsrörelserna så bra själva - def visar inte minst marschen fillParis och . När det gäller fackföreningarna har de också haft vikfigakonferenser. Vad jag fog upp var frågan om en samnordisk parlamentariskkommission. finns det inget organ där en dialog kan föras mellan denordiska parlamenten om zonfrågan. Detta är ett initiativ som skullekunna fa med företrädare för de partier som finns representerade i de nordiskaparlamenten. Likaså bör en nordisk konferens komma till stånd, eftersom def äretf faktum att säkerhets- och försvarspolitiska frågor inte ryms inomNordiska rådets ram. Det var dessa saker jag pekade på, och dem får vi lov attåterkomma till. Vi tycker att def var ett bra och klargörande besked som gavsförra veckan - att utrikesutskottet i nu skall kunna diskuterazonfrågan. Om agerande i det internationella nedrustningsarbetet AnL 25CARL BILDT (m): Utrikesministem har i alla fall möjlighet attinhösta att verkar vara ganska nöjd med det mesta av vad han harsagt hitfills. Däremot är jag mindre nöjd med det faktum att han inte ensgör en antydan fill försök att svara på den konkreta fråga jag ställde: Kanutrikesministern och regeringen tänka sig att etablera en nordisk kärnvapenfrizon utan aft det i samband med defta görs förpliktande åtagandenfrån supermakterna vad gäller ? Def är den frågan som denna debattnästan i sin helhet har handlat om och som under den senaste månaden har varitföremål för dessa spektakulära kaskader av divergenta åsikter frånregeringskansliet. I denna avgörande fråga lämnas vi med ytterligare ett antaloklarheter. Det som utrikesministern har att bidra fill debatten medär konstaterandet att är etf fritt hav. Uttrycker man sakenförsikfigt, kan man säga aft detta var känt i förväg. Det har i själva verketvarit en grundläggande princip i svensk utrikespolifik sedan, om jag infe missminnermig, Krimkrigefs dagar. Jag tror att defta faktum var väl känt för de tidigaresvenska regeringar som klarf och entydigt har sagt aft på ett ellerannat sätt - den folkrätfsliga konstruktionen får komma i andra hand - skallingå i en nordisk kärnvapenfri zon. Def är infe så att den nyasocialdemokratiska regeringen plötsligt har upptäckt att är ett fritthav och att detta kräver en modifiering av ståndpunkten. Snarare insmyger sigmisstanken att man nu använder defta kända faktum och dennasjälvklara princip för att rätffärdiggöra en långsam tillbakakrypning fill vadjag kallade en mera krympt zon - en zon som det kanske blir litet mindrebesvärligt att etablera men som då också förlorar en stor del av def värde som denskulle kunna ha när det gäller en konkret reduktion av kärnvapnen i vårtområde. Faktum kvarstår: regeringar, riksdagar ochutrikesutskoft har varit entydiga i sina uttalanden om och enkärnvapen fri zon. Om agerande i det internationella nedrustningsarbetet medan detunder den senaste månaden har kommit en kaskad av motstridiga uttalanden frånregeringskansliet. Utrikesministern har egenfiigen infe något nytt atttillföra vad gäller konkreta besked. Def stannar vid konstaterandet attÖstersjön är ett fritt hav. Med detta förväntar sig tydligen utrikesministernatt vi skall låta oss nöja. Jag förväntar mig att det förr eller senare kommeretf svar. Det är möjligt att man skall hänskjuta denna fråga fill det som iinterpellafionssvaret benämns "ytterligare interna svenskaöverväganden" och ställa sitt hopp fill att de kommer att resultera inågonting som är klart eller i varje fall i någon utsträckning begripligt. När man tar del av uttalandena -här, där, där, däroch här igen - och sedan läser detta något torftigt redigeradeinterpellationssvar med dess fankefrådar åt olika håll, går, i dessa Tegnérjubileetstider, tankarna osökt till berömda sats: Vad du ejklart kan säga, vet du ej; med tankenordet föds på mannens läppar: det dunkeltsagda är def dunkelt tänkta. AnL 26GUNNEL JONÄNG (c): Def är naturligtvis väldigt lätt hänt aft mani en sådan här lång debatt inte hinner med att uppfatta allting. Mittställningstagande till en kärnvapenfri zon har kanske förbigåttutrikesministern. Jag rådde ändå med eftertryck regeringen aft inte göra någraändringar när det gäller den här frågan och aft infe slingra sig ur beslut somfidigare har fattats. Det är naturligtvis inte lätt för utrikesministern attkänna fill vad som i denna fråga har förevarit här i kammaren. Fråganom en kärnvapenfri zon har ju legat i träda iinder , men togs 1980upp igen av - tror jag - och mig. Jag upplevde då frågan sommycket angelägen, och ända har jag pä olika sätt intensivt arbetatför en kärnvapenfri zon. Det är också värt att nämna att alla parfier stårbakom de utskottsbetänkanden som utrikesutskottet har lagt fram när det gälleren kärnvapenfri zon i . Sedan tycker jag att det är litet märkligt omutrikesministern vill begränsa debatten här i kammaren fill att gälla demanuskript och dokument som läggs fram av utrikesministern vid fillfället ifråga. Def är ju självklart att vi också måste få föra debatten mot bakgrund avuttalanden som UD eller utrikesministern, eller någon annan i regeringen, gör,exempelvis på presskonferenser osv. I synnerhet om det är fråga om motstridigauttalanden måste vi verkligen få ta upp dem fill debatt här i kammaren - någotannat vore orimUgt.