prot · G60928 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag måste då fråga om detsmärtar mig att behöva ställa frågan: Innebär det att innerstinne anser att det är rätt att man på def sättet undandrar samhället de skatteroch avgifter som enligt gällande lag skall utgå också när det gäller sådanaarbeten? sade att pensionärer skulle ha svårt attklara av att lämna dessa uppgifter vid deklarationen. Jag har på morgonenläst etf regeringsrättsutslag, av vilket det verkar som om regeringsrättenbefriar pensionärerna från sådana avgifter när de glömt bort att lämnauppgifterna, I varje fall kan jag av kommentarerna dra slutsatsen att mankommer aft vara mycket generös om en pensionär skulle göra något sådant litetmisstag i sin deklaration. För att vi skall kunna fördela kostnadsansvaret rättvistoch efter de regler som har fastställt måste vi alla i riksdagenkämpa för att man skall följa de gällande lagarna. Hade man allmänt gjort dettautan några särskilda bestämmelser hade vi inte behövt införa så krångliga regler.Men tyvärr har vi tvingats vidta dessa åtgärder för aft fä gällandebestämmelser något så när respekterade. Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. AnL39 () replik: Jag har aldrig påstått att def var vid justdet tillfället som vi krävde avdragsrätt för reparationer - vi har gjort detvid tidigare fillfällen. frågade-och den frågan hade jag nästanvänfat mig-om jag sympatiserar med dem som använder sig av grå arbetskraft föratt underhålla en fastighet. Jag gissade att jag skulle fåden frågan, och jag var därför i mitt inledningsanförande extra tydlig på denpupkteri, Jag sade: Utan att på något vis försvara dem som utnyttjar gråarbetskraft vill jag påtala vad som har skett i verkligheten, Defta gav enmycket tala.nde bild av ett orimligt skatte- och avgiftssystem. sade aft pensionärer kan bli befriade frånatt betala den föreslagna hundrakronan i avgift. Men det är ju tokigt attinföra ett system med en mängd regler om undantag! Vilken byråkrati kornrnerdgt inte att bli med en mängd ärenden där en stackars pensionär begär att fäslippa avgiften för att han eller hon inte haft reda på vilken hans ellerherines skyldigheter var! För mänga människor, särskilt de äldre, blir det häralltså en mycket otrevlig ny lagstiftning. Jag beklagar om den går igenom, Avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande grå arbetskraft, m. m. AnL 40STIG JOSEFSON (c) replik: I vår strävan att komma åt skaftefiyktenmåste vi fillgripa vissa regler. Det är inte alla pensionärer som glömmer bort de härbestämmelserna eller som inte upptäcker dem. Jag sade aft i de fall där enpensionär har glömt denna uppgiftsskyldighet finns det vissa möjligheter tillundantag. Har regeringsrätten den inställningen, vilket jag inte kan avgöra,kommer def naturligtvis till uttryck också i andra domstolars handläggning avdessa frågor. Det är nu alltså klarlagt att vad som står i reservationenär felaktigt. Där står "bl. a. efter moderata initiativ", och vi harnu klarat ut att något moderat initiativ inte togs vid det nämnda tillfället.Riksdagen kan då inte heller ha beslutat annat än i enlighet med vid deftillfället föreliggande mofioner. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han infe ägde rätt till ytterligare replik. AnL 41 NICGRONVALL (m): På sätt som framgått av replikväxlingen berörden lag som ligger på bord en mycket stor grupp medborgare i vårtsamhälle. Man behöver inte bara peka på pensionärer och ensamstående, den avserockså löntagare och andra som saknar erfarenhet av och egentlig kunskap omredovisningsfrågor såsom arbefsgivaruppgifter och annat. Lagen anger i sin fjärde paragraf att den gäller i frågaom uppdrag som utgör skattepliktig tjänst enligt 10 § lagen om mervärdeskatt.Jag ställer mig frågan: Hur många av medborgare är medvetna ominnehållet i 10 § lagen om mervärdeskaft? Jag frågar mig också hur många här ikammaren som känner till denna lagparagrafs innehåll. Det är en allvarlig frågajag ställer, eftersom okunskap om denna lagparagrafs innehåll medför aft etfsystem kopplas in på helt vardagliga händelser och kan leda fill allvarligaföljder för alldeles vanliga människor. 18 §, den paragraf som vi mest talar om och som gällerschablontaxerade fastigheter - det är i allmänhet villafastigheter -, anges aftden som använder en uppdragstagare är skyldig att insamla en serie uppgiftersåsom namn, postadress, personnummer och i förekommande fallorganisationsnummer eller registreringsnummer till mervärdeskatt. Om han intefullgör denna skyldighet kopplas ett långtgående regelsystem in. Han kan enligt10 § bli skyldig att utge avgifter på sätt som replikväxlingen nyssdemonstrerade. Han påförs en avgift med . Om han har underlåtit attfullgöra påminnelse påförs han en avgift med . Och därefter kommer detallra värsta: Han blir betalningsskyldig för någon annans skatt med intill 50 %av den ersättning som han har utgivit. Den här lagen, som fill synes är ganskaoskyldig, överför alltså betalningsansvar - visserligen med regressrätt - förskatter från en person till en annan. Låt mig peka på några förhållanden som gördetta system ganska allvarligt. KnutWachtmeister nämnde att de här uppdragen i många fall är av bagafellarfadnatur och utförda många månader innan deklarationen skall avlämnas. Det kanfaktiskt röra sig . Det gäller då aft ta reda på vem somfullgjorde uppdraget. Och def gäller också aft komma ihåg alla de detaljer somlagens 8 § föreskriver, nämligen namn, postadress, personnummer osv. Det gällerockså att försäkra sig om att de uppgifter som man får av uppdragstagaren - detkan gälla någon som målar fönster, klipper häcken, hjälper till att lagatakrännan eller reparerar en bil - är korrekta för att man inte skall ådra sigbetalningsskyldighet. Det har i debatten pekats på att lagen medger möjlighettill generositet. Jag tror att.man i stället måste se det så att genom attdetta lagsystem åstadkommes etablerar vi bara en ny risk för aft lagsystemetsätts åt sidan av de vanliga människorna. De kan inte lagen, försfår inte dessinnebörd och mening, och de har svårigheter att skaffa sig adekvat informationom den. Vi får en ny källa till lagöverträdelser i stället för lösning av etfredan existerande problem. Aft det skulle vara en ursäktlig åtgärd och attpåföljdssystemet därmed skulle efterges är bara en markering av aftlagstiftaren, redan då han skriver lagen, känneraff det ärnågot felpåden. Hanmåste öppna dörren för att släppa ut de allra värsta avarterna. Vi är alla ense om att den grå arbetskraften måstebekämpas. Vi måste återinföra rättvisa konkurrensregler för hantverkare ochsmåföretagare, går inte att bortse från detta starka samhällskrav. Men viantar med all sannolikhet en lag som kommer att ställa enskild motenskild, som kommer aft öka risken för angiveri människor emellan och som drarin enskilda människor i statens konfrollapparat under ett ekonomiskt ansvar somfaktiskt går längre än det som gäller för dem som är verksamma i statens egnaorgan. Måtte vi finna en väg tillbaka från detta skrämmande angiveri-och konfrollsamhällesom vi håller på att bygga åt oss. Jag vill med dessa ord, herr talman, ansluta mig till demoderata reservationerna. Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. AnL 42STIG JOSEFSON (c): Vad jag sade om pensionärerna och derasmöjligheter till eftergift grundar sig inte på detta lagförslag utan på deregler som gäller. Jag hänvisade också fill vad jag' läst om ettregeringsutslag. Det är alltså infe fråga om något nytt, Def kommer säkerligenatt ges ut anvisningar i anslutning fill dessa regler. Det har här sagts att man överför betalningsansvaret fillandra. Men ingen behöver drabbas av vare sig avgifter eller betalningsansvar omreglerna följs. Jag tror inte att svenska folket är ovetande om att den som fårett arbete utfört mot betalning måste lämna inkomstuppgiff och betalaarbetsgivaravgift. Har vi en vilja att försöka förmå svenska folket aftrespektera den lagstiftning som gäller, då får vi också ta obehaget atttillämpa vissa åtgärder därest bestämmelserna inte följs. Med tanke på det yttrande fälldetidigare är jag glad åt att han klargjorde sin ståndpunkt, och jag hoppas attvi här i skall kunna ingjuta den föresfällningen hos svenska folketaft en av förutsättning-9 protokoll 1982/83:26-30 Nr 28 .arna för aft vi skall få ett lägreskattetryck är att vi lojalt betalar de skatter Onsdagenden som är beslutade. Om såskedde,.skulle def genomsnittliga skaftetrycket kunna sänkas rätt väsentligt. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 7 (avdrags- och uppgiffsskyldighet beträffande gråarbetskraft) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 77 förreservationen av förste vice falmannen m. fl. Mom. 2-7 Utskottefs hemsfällanbifölls, 13 § Anmäldes och bordlades Motion 1982/83:57av och Effektivare regler för debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter (prop. 1982/83:60) 14 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:103 av (vpk) tillindustriministern om utländska företags möjligheter att utnyttja svenskamineralfyndigheter: får nuetf utländskt bolag möjlighet aft starta gruvdrift i ! Det aktuellaföretaget är britfiska BP. undertecknade etf avtal med BP omförvärv av en hälftendel av inmutningar i mellersta och ,för att där bedriva prospektering. Enligt planerna skall prospekteringen börja1983. Den borgerliga regeringen öppnade möjligheterna förufiändska intressen att komma in i svensk gruvnäring. Den allvarligafrågeställningen är nu huruvida regeringen skall tillåta aft säljer utsina rikedomar till multinationella utländska bolag, som systematiskt håller påatt lägga under sig världens mineralfillgångar. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att förhindraatt ufiändska intressen får fillträde till svenska mineralfyndigheter iBergslagen och andra områden av vårt land? den 17november Nr 28 den /83:104avO.siva/rf5ö(ier(7V(.5r(vpk)till utrikes-och handelsministern om den svenska vapenexporten till : Vilken omfattning har den svenska vapenexporten när def gäller Meddelande om ? ' 1982/83:105 av (m) tillutbildningsministern om svenskundervisningen för invandrare: I avvaktan på attsvenskundervisningen för invandrare skall få en enhetlig utformning bedrivs denfortfarande av många olika studieanordnare. Infe sällan "köper"myndigheter utbildning hos studieförbunden. Så har t. ex. Länsarbetsnämndensflykfingdetalj i ett avtal med ABF och TBV om svenskundervisningför flykfingar i enskild inkvartering. Det är i och för sig principiellt fel att enskildapersoner inte skall ha rätt att själva välja studieförbund. Helt oacceptabeltär def att de som väntar på att få flyktingstatus och under fiden börjar sinsvenskkurs i ett studieförbund är tvungna att flytta över till ABF eller övertar ansvaret för dem såsom enskilt inkvarteradeflyktingar. Denna praxis gäller - jag har inte hört talas om aftett sådant tvång utövas på annat håll. Helt naturligt har bestämmelsen väckt protester såväl frånde berörda flyktingarna som från de studieförbund som genom överflyttningarnafår sina kurser spräckta på grund av de olägenheter och de kostnader somöverflyttningarna medför. Med anledning av vad jag refererat vill jag frågautbildningsministern om hon stödjer 1, flyktingars rätt att själva välja studieförbund försvenskundervisning med bibehållen rätt till studiebidrag frän flykfingde talj, och 2, flyktingars rätt att gå kvar i en påbörjad svenskkursi annat studieförbund än ABF och TBV utan att förlora rätten till studiebidrag, 15 § Kammaren åtskildes kl, 12,13,