prot · G60952 · 1982-12-31 00:00:00 — Def som rimligen borde vara hjärtefrågan är att se tillaft bevara reallönerna, se till aft människor inte drabbas av arbetslöshet ochatt finansieringen sker rättvist och infe drabbar industriarbetare och lågavlönade.Men detta ligger lågt i kurs nu efter valdagen, tyvärr. Alldeles oavsett hurdet går i denna kammare i fortsättningen återstår den verklighet vi råkar utför med en reallönesänkning på . AnL 19FRIDA () replik: Till vill jag säga att med detförslag som finns kommer arbetslöshetsersättningen aft bli . Omdefta på decimalen överensstämmer med sjukkasseersäftningen kan jag inte f. n.säga. Vad jag däremot kan säga är att def borgerliga alternativet med avslaginnebär skillnader som är betydligt större än de eventuella decimaler som defkan vara fråga om. Def har infe varit möjligt för oss atf diskutera omungdomsplatserna är för dåligt betalda eller ej, eftersom def här är fråga omen överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter. Regeringen försöker se tillatt systemet fungerar och aft det finns tillräckliga medel. Samfidigt säger viaft kommunerna skall ha ett stort ansvar för atf ungdomar bereds arbete ochutbildning i stället för stöd. Det ligger mycket i att de som är unga och skallut på arbetsmarknaden får sysselsättning i stället för att erbjudas en litensumma pengar. Det är viktigare att samhället satsar alla sina resurser ochmöjligheter på aft se fill aft ungdomar har jobb. Vi har här kunnat lyssna till det yviga talet om atf visocialdemokrater prioriterar ökade utgifter för de sämst ställda. De sämstställda i samhället far mest illa av om samhället har dåliga finanser. Det äringenting som är så riskabelt för en grupp eftersatta - arbetslösa, sjuka ellerbarnfamiljer - som att landet har dåliga finanser. En av socialdemokratinsmålsättningar är att sanera ekonomin, se till att folk har arbete och i taktmed våra möjligheter, både politiska och ekonomiska, värna tryggheten för demest eftersatta grupperna i samhället. AnL 20ERIK (): Vi hade här i kammaren en ganska stordebatt om arbetslöshetsförsäkringen. Då beslöts om vissa smärre förbättringarav ersättningarna vid arbetslöshet. drev den dåvarande regeringen medmoderaternas hjälp igenom kraffiga försämringar av statsbidragen fillarbetslöshetskassorna. Med dessa försämringar skulle man inte bara finansierakostnaderna för justeringarna av ersättningsbeloppen fill de arbetslösa.Dessutom var det meningen att statens utgifter för arbetslöshetsersättningarnaskulle skäras ned totalt sett som etf led i den borgerligt utformadebesparingspolitiken. Med de föreliggande förslagen vill densocialdemokratiska regeringen infria vallöftet att höjaarbetslöshefsersätfningarna fill den nivå som socialdemokraterna ocharbetslöshetskassorna var överens om och undanröja denkostnadsövervältring på de arbefslöshefsförsäkrade som blev följden av vårensbeslut. med borgerligt regeringsinnehav skeddeen successiv försämring av arbetslöshetsersättningarnas anpassning till pris-och löneutvecklingen. Särskilt gällde detta de arbetslöshetsförsäkrades dagpenning.Mot den bakgrunden begärde arbetslöshetskassornas samorganisation attdagpenningens maximibelopp skulle höjas till . Center- ochfolkpartiregeringen nöjde sig med att föreslå en höjning från 210 fill 230 kr.Detta var givetvis helt otillräckligt, och därför föreslår vi nu attdagpenningen höjs till den nivå som arbetslöshetskassorna har begärt, dvs. Som ett försök att maskera den uteblivna anpassningen avdagpenningen till pris- och löneförändringarna införde den borgerliga majoriteteni våras en frivillig påbyggnadsdel i arbetslöshetsförsäkringen. Kassorna fickrätt att betala högre dagpenning än , men det överskjutande beloppetskulle kassorna, dvs. deras medlemmar, betala själva. Men defta var enmöjlighet som i praktiken enbart kunde utnyttjas av kassor med låg arbetslöshetoch god ekonomi. Därmed skapades nya klyftor i förmånshänseende mellan olikagrupper försäkrade. Vi föreslår därför att denna påbyggnadsdel avskaffas. Denär f. ö. inte behövlig med den förbättring av dagpenningen som vi förordat. Arbetslösa som inte kan få ersättning från enarbetslöshetskassa kan i stället få kontant arbetsmarknadsstöd. För att gedessa arbetslösa en mer rimlig kompensafion för de prisstegringar som inträffatbör stödbeloppet, vilket vi socialdemokrater föreslog , höjas till100 kr. I motsats till vad som skedde bör något undantag infegöras för unga arbetslösa. När det gäller framfida höjningar av ersättningarna vidarbetslöshet har vi haft den ordningen aft initiafiv härtill brukar tas avarbetslöshetskassornas samorganisation. Def är en rimlig ordning, eftersomkassorna och deras medlemmar skall vara med och finansiera en del avkostnadsökningarna. De borgerliga partierna anför i sin reservation atf de kanvara beredda att diskutera en höjning av ersättningarna - infe , men per den1 . Man skall då komma ihåg att det är fråga om höjningar från denlägre nivå på Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. ersättningarnasom gäller , infe från den förbättrade nivå som har föreslagits.avregeringen. En person som självförvållaf blir arbetslös avstängs frånrätfen fill arbetslöshetsersättning . 1 våras genomfördesförändringar av reglerna som siktade till att den arbetslöse utan omgång skallta kontakt med arbetsförrnedlingen. Redan detta var en skärpning av de tidigareavstängningsreglerna. Men därutöver genomförde de borgerliga partierna enförlängning av de normala avstängningstiderna från 28 , dvs. Resultatet är atf en arbetstagare, t. ex. för att han sagt upp sigsjälv, som straff härför i vissa fall kan bli utan ersättning under närmare trernånader. Vi tycker infe atf det är rimligt. Jag går härefter över till statsbidragen tillarbetslöshetskassorna. De borgerliga parfierna sänkte statens andel avkostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen från . Härigenomöverfördes kostnader i storleksordningen 400 milj. kr. på kassorna och derasmedlemmar. Man får ett begrepp om vad det handlar om när man betänker attmedlemmarna betalar in ca 250 milj. kr. i avgifter till sinakassor. De borgerliga gjorde infe heller någon hemlighet av att kassornagenomsnittligt skulle behöva fördubbla sina avgifter. Vi vill inte vara med omdenna övervältring av kostnaderna för arbetslösheten på de enskildaarbetstagarna. Vi föreslår därför att statens andel som tidigare skall vara av kassornas kostnader. I och för sig hade det varit möjligt att återinföra detidigare statsbidragsreglerna. Dessa var emellerfid ganska invecklade, ochregeringen kommer därför, om dess förslag bifalles av , att försökautforma ett enklare bidragssystem med def anivna procenttalet som riktpunkt. Deborgerliga partierna har i sin reservation ondgjort sig över att regeringeninfe redan i propositionen har presenterat ett komplett bidragssystem. Mankunde tycka att de borgerliga partierna, som alltid sagt sig vara förförenklingar och mot byråkrati, skulle värdesätta aft regeringen villåstadkomma ett bidragssystem som är-enklare och lättare att överblicka. Min partikamrat, utskottets ordförande,talade om finansieringsfrågan i stort. Jag skall därför bara säga något omfördelningen av kostnaderna för arbetslöshefsersätfningarna över budgeten ocharbetsgivaravgiften. F. n. betalas av kostnaderna av budgetmedel ochresten av den arbetsgivaravgift som kallas arbetsmarknadsavgiften. Regeringensförslag är att budgetens andel skall minskas fill . De borgerliga partiernayrkar avslag. De tänker infe på att nuvarande kostnadsfördelning uttryckligenvar avsedd för en, som det hette, normal arbetsmarknadsutveckling. Skulleutgifterna för arbetslöshetsersättningarna öka kraftigt ,måste man ompröva infe bara arbetsmarknadsavgiftens storlek utan också denandel av utgifterna som skall bekostas via avgiften. Så skrev dåvarandearbetsmarknadsministern . Han förutsatte att regeringenskulle vara beredd aft återkomma fill i dessa frågor. ökarutgifterna för arbetslöshetsersättningarna drastiskt. Den stora utgiftsökningen beror på den ökadearbetslösheten. Även om man i enlighet med de borgerligas önskemål infe nu görnågot åt ersättningarna, kommer den ökande arbetslösheten att framtvingaändringar i finansieringen av def slag som regeringen nu förordat. Defta kommerde borgerliga parfierna aft bli varse, om inte förr så när de skall skriva ihopsina alternativa budgetförslag till budgetproposition. Def har i debatten gjorts gällande aft försämringarnaskedde . Lät mig i detta sammanhang till kammarens protokoll fåantecknat vad som hänt efter den tidpunkten. reform innebar att de erkändaarbetslöshetskassorna fick rätt atf ersätta arbetslösa med . begärde de erkändaarbetslöshetskassornas samorganisation att tre nya dagpenningklasser skulleinföras-140, 150 och . beslutade densocialdemokrafiska regeringen att fr. o. m. höjadagpenningen i enlighet med samorganisationens krav. begärde samorganisationen att fyranya dagpenningklasser skulle införas-170,180,190 och . Den 2mars 1978 beslutade den borgerliga regeringen aft fr. o. m.den 1 juli 1978införa två nya klaser - 170 och . begärde samorganisationen hosregeringen atf fre nya dagpenningklasser skulle införas - 190, 200 och 210 kr.Den 1 mars 1979 beslutade den borgerliga regeringen att fr. o. m. den 1 juli1979 införa två nya klasser - 190 och . begärde samorganisationen atf fyranya dagpenningklasser skulle införas - 200, 210, 220 och . Den 23december 1980 beslutade den borgerliga regeringen atf fr. o. m. den 1 april1981 införa tvä nya dagpenningklasser - 200 och . begärde samorgani.safionen att sju nyadagpenningklasser skulle införas - 200, 230, 240, 250, 260, 270 och . Därefter har kassorna vid fyra fillfällen hos regeringenbegärt nya dagpenningklasser för att kunna höja ersättningen vid arbetslöshet itakt med den nominella löneökningen. Inte har de borgerligaparfierna fullt ut fillmöfesgåft kassornas krav. Följden blir en urholkning avdagpenning vid arbetslöshet. Den dagpenning som enligt 1974 ars reform skulleuppgå till av fidigare lön blir då försämrad i avsevärd grad. Jag har velat anföra detta för att få dettill kammarens protokoll. Med det anförda yrkar jag bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i dess betänkande 12 och avslag på dereservationer som är fogade fill detta betänkande. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 21INGVAR i (c) replik: Herr falman! Qm man gör som ErikJohansson, gör man det lätt för sig. Att bara tala om ökningar och mera pengarär populärt. Jag nämnde också i min inledning att som politiker är det svårtatt säga nej till förbättringar. Skillnaden mellan och ossreservanter är att vi också far Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. hänsyn tiUden totala ekonomin. Med detta sammantaget kan man inte bara gå fram och görasom socialdemokraterna vill. Jag pekade i min inledning på vad densocialdemokratiska politiken hade lett fram till . Vi har fått en ökadinflafion och ett ökat budgetunderskott, reallönerna håller på atf sjunka ochman får kraftigt ökade kostnader i kommuner och landsting. Alla de härkostnaderna drabbar ju både arbetslösa och sjukskrivna. Då är det infe såenkelt att man kan säga att om vi genomför momshöjningen, devalveringen ellervad det nu är, så sker en förbättring pä'ett annat håll. Totalt sett i ekonominsker det en försämring, och konsumenterna kan nu för fiden påtagligt konstateraaft def är sä. Därför kan man infe blunda för def totala sammanhanget och troatt det bara gäller att fria fill vissa grupper och ge dem ökningar. Visst ärdet lätt att göra det, men har man ansvar skall man infe bete sig på det viset. Arbetslöshetskassornas samorganisation har begärt ökningar- det har man gjort hela fiden. Def finns en massa organisationer här isamhället som begär mera. Många av dessa organisationer är ganska närståendeRörelsen. När det dä är en s. k. icke-socialistisk regering, blir ju kravendärefter. Jag tycker det är ganska logiskt. Varför kom det inga krav mellan1974 och 1976? Då hörde man infe så mycket ifrån denna samorganisation, men dåsaft ju socialdemokraterna i regeringen. Efteråt har de varit högljudda varjeår och trumpetat. Def är som säger, eftersläpningen skeddemellan 1974 och 1977. Det är hélf enkelt ett faktum. Sedan har vi hängt med iprisutvecklingen. I vår motion har vi sagt att vi inte är emot höjningartill de arbetslösa. Däremot säger vi att regeringen skulle återkomma den 1 juli1983. Detta vill dock infe utskottet vara med på. O. K., , visstärdet från den lägre nivån i det här fallet, men kom ihåg att vi far hänsyntill den totala ekonomin. Därför kan man infe bara fria fill vissa grupper. AnL 22ELVER () replik; Först ett tack till för atthan till protokollet läste in vad som hände . När det handlarom många, ibland svårtolkade siffror kan det vara bra att ha dem på pränt.Detta styrker ju den fes jag drev, atf den verkliga eftersläpningen skeddemellan och , dvs. då densocialdemokrafiska polifiken rådde. Så var det def därmed skärpningen. över aft def blir en skärpning, då def kan förekomma arbetslöshetutan ersättning. Men defta gäller även i socialdemokraternas förslag. Härhandlar def alltså om en gradskillnad och inte om en artskillnad. Jag tror detär viktigt aft säga detta inför kammaren. Sedan vill jag kommentera att det skulle innebära enkostnad för löntagarna med de regler som beslöt - som f. ö.fortfarande gäller - nämligen att det lägre statsbidraget skulle vara sånegativt för löntagarna. Ja, det är infe så säkert. Ni socialdemokraterföreslår ju, ,att arbetsmarknadsavgiften skall höjas . Men def är väl ingen i dennakammare som tror att det kan passera opåfalaf i en avtalsrörelse. i det sammanhanget innebär . förarbetarkollektivets löntagare och . för en TCO-medlem. Så visstkostar också den modell som socialdemokraterna föreslår. Sedan när det gäller den uppräkning av A-kasseersäffningensom skedde föreligger förslag i detta avseende också . Omersättningen är att säga att den inte ens ligger i närheten avsjukförsäkringen. Def gäller det beslut som har tagit och ävensocialdemokraternas förslag . Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 23ERIK () replik: har debatter förts idenna kammare om vår arbetsmarknadspolitik, om hur den har vuxit fram och hurden har formats av Utvecklingens krav med dess klart angivna målsättningar attge arbete och trygghet åt de anställda och att tillgodose kraven beträffandeden strukturella utvecklingen. I def avseendet har det skapats olikaverkningsfulla instrument. Vad vi krifiserar de borgerliga regeringarna för är att deinfe fullföljde uppgifterna i def sammanhanget med samma intensitet som densocialdemokratiska regeringen gjorde. Även om det var en internationell ochbesvärande lågkonjunktur under den tiden, så var det ju infe en enstakaföreteelse. Lågkonjunkturer har förekommit tidigare. Låt mig vidare erinra om dels den debatt som vi hade , dels fidigare interpellationsdebatter. Från regeringens sida har vi vid defillfällena redovisat de insatser som har gjorts för att stimulerasysselsättningen så att jobb skapas. Jag finner ingen anledning att upprepaargumenten i det avseendet, utan jag bara hänvisar till dem. i Bengfsfors säger att def ärsamorganisafionerna som skall bestämma och inte vi. Den socialdemokratiskaregeringen följde faktiskt helt kassornas samorganisafions önskemål, därför attdessa vid regeringens prövning befanns vara motiverade. Att gå in på en fullständigredovisning av motiven för detta skulle föra alltför långt. Vägledande harvarit tryggheten, köpkraften, principerna och skyddet vid inkomstbortfall. Sedan är det så att det ju är fråga om enintresseorganisation, där medlemmarna betalar avgifter och samhällettillskjuter en del.Vi anser det vara ett samhällsintresse, och vi vill ha enökning här - i förening med den arbetsmarknadspolitik som vi har förordat ochsom vi driver med de medel som anvisats. Jag tänker också på den väntadeavtalsrörelsen och de konsekvenser som det kan få om vi infe får igenom våraförslag. Vi är således övertygade om det riktiga i socialdemokraternas förslag. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Arbetslösheten är omfattande i Sverige.Under 1982 kommer nog tyvärr totalt närmare en halv miljon människor attuppleva en eller flera kortare eller längre arbetslöshetsperioder. Långt flerkommer att ha känt av arbetslösheten bland sina allra närmaste. Arbetslöshetenär en tung börda atf bära för dem som drabbas - def är som om en bit av demsjälva, av människovärdet försvinner. De negativa sociala konsekvenserna kanför vissa enskilda bli djupt allvarliga. Utöver de problem som arbetslösheten i sig medför anser deborgerliga ledamöterna i nu liksom att de arbetslösa ocksåkan bära en väsentligt sänkt ekonomiskt standard. Den proposition om förbättrad arbetslöshetsförsäkring somnu ligger på bord innebär att socialdemokratin uppfyller ett av sinafyra vallöften. Det är ett uttryck för den självklara solidaritet som samhälleti dess helhet bör känna med dem som drabbas av arbetslöshet under längre ellerkortare tid. Under de borgerliga regeringsåren har ersättningen till dearbetslösa successivt urholkats, så aft den nu ligger pä en nivå långt undervad en gång menade var rimlig för de arbetslösa. Det innebär atf mani många yrkesgrupper får av sin fidigare inkomst vid enmånads arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen ger efter de borgerliga åreninte den trygghet som många trott sig vara garanterade. De borgerligaregeringarnas successiva urholkning av ersättningarna till de arbetslösa ochsänkning av statsbidragen till arbetslöshetskassorna är uttryck för en blindspariver. Visst är det sant att de arbetslösa kostar det svenskasamhället många miljarder. Visst är def sant att kostnaderna har ökat mycketkraffigt . Utgifterna för den öppna arbetslösheten har under desenaste åren av borgerligt styre fått ta en allt större del av den totalakostnaden för arbetsmarknadspolitiken. Men bara den som är väldigt cynisk ellerväldigt okunnig om de arbetslösas ekonomiska villkor kan tro att lösningen pådessa problem ligger i aft spara pä arbetslöshetsstödet. Det är inte därför atfde arbetslösa fått det för bra som kostnaderna har ökat. Det är självaarbetslösheten - inte de arbetslösa - som skall angripas. Det krävs krafttag för att vända den ekonomiskautvecklingen. Vi måste stimulera produktion och investeringar. För att klaradetta tvingas vi hålla tillbaka konsumtionen. Men det kärva ekonomiska lägetfår infe tas till intäkt för att rasera det trygghetssystem som har byggts uppi vårt land. Den socialdemokratiska regeringen är väl medveten om behovet avstramhet när det gäller statens utgifter. Men vi är inte beredda att låta dennaåterhållsamhet gå ut över dem som behöver samhällets stöd allra bäst. Detta ärden grundläggande motiveringen bakom den proposition och det utskottsbetänkandesom vi nu debatterar. Den nivå på arbetslöshetsersättningarna som de nuvarandebestämmelserna om en högsta dagpenningklass på . medger är enligt vårmening ofillräcklig. Den innebär att vi lägger en orimligt stor del av bördanför de ekonomiskaproblemen på de arbetslösa själva. Därför föreslår vi nu att dagpenningklassenhöjs till . Om någon till äventyrs skulle tro att detta skulle lockade arbetslösa att leva i sus och dus, måste jag göra dem besvikna. Även efterdenna höjning kommer de arbefslöshefsförsäkrade arbetslösa aft få känna pä eninkomstminskning. Den som har tjänat . per är och som är arbetslösen manad får . i arbetslöshetsersättning för den månaden, om han har280 kr., alltså den högsta dagpenningklassen. Defta är av den tidigareinkomsten. Om arbetslösheten varar blir kompensationsnivån 83,3 %.Vid längre arbetslöshet ökar kompensationsnivån ytterligare, och om man räknarbort karensdagarna blir kompensationsnivån . De borgerliga säger att arbetslöshetsersättningarna höjdessä sent som och att det därför inte är rimligt aft höja dem nu igen.Sanningen är att den höjning som gjordes var alldeles för liten.Visserligen har de borgerliga haft för vana aft alltid pruta pä de krav påhöjda dagpenningar som arbetslöshetskassornas samorganisation framfört, men detnya som hände var att prutningen den gängen var så mycket större änfidigare. De borgerliga använde solidariteten som argument när deföreslog och beslutade att statsbidragen till arbetslöshetskassorna skullesänkas frän genomsnittligt till 80 %-. På detta sätt minskade statensdirekta utgifter för försäkringen. Kassorna, dvs. deras medlemmar, fickacceptera den övervältring av kostnaderna som blev följden. Solidaritetenskulle enligt den borgerliga argumentationen innebära att de kassamedlemmar somhar ett arbete borde kunna betala mer till dem som inte har def. Detta resonemang har flera brister. Först och främstinnebär det atf de som inte är med i arbetslöshetskassor och de som lever påannat än arbetsinkomster får ta en mindre del av kostnaden för arbetslösheten.Men dessutom innebär övervältringen av kostnaderna på arbetslöshetskassorna attkassor med hög arbetslöshet drabbas hårdare än andra kassor, där arbetslöshetenär lägre. Tjänstemannakassorna har ju som regel lägrearbetslöshetsrisk än arbetarnas kassor. Varför skall en tjänsteman vara mindresolidarisk med de arbetslösa än en arbetare? Akademikernas kassor har lägrearbetslöshetsrisk. Varför skall en person som har fått glädjen att genomgå énlång utbildning vara mindre solidarisk med de arbetslösa än den som bara gått iden gamla folkskolan? Solidaritet är mer aft ge än att ta, sade pä den kongress då hon valdes till ordförande i def norskaarbeiderpartiet. Det var ingen akt av solidaritet de borgerliga visade, när defog en del av statsbidragen från arbetslöshetskassorna. Regeringens förslag till höjningar av ersättningen till dearbetslösa och återställande av statsbidragsnivån för arbetslöshetskassornabygger på tanken att kostnaden för arbetslösheten är något som samhället i desshelhet bör stå för. Dét finns inget skäl att utpeka löntagare ellerarbefslöshetskas-semedlemmar som mer skyldiga att ta ekonomiskt ansvar för dearbetslösa. Upphävande av beslutet om karensdagar, rn. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Ansvaret är och förblir gemensamt för ossalla. Vi socialdemokrater avser aft fa på oss vårt ansvar. Under defta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 25 i Bengfsfors (c) replik: Arbetsmarknadsministern säger attersättningen har urholkats under Fälldinregeringarnas tid, aft tryggheten harförsvunnit osv. Sparivern var alltför stor, sade hon också. Ja, visst sparademan, men det fanns ändå många som klagade på aft vi var för släpphänta när detgällde ekonomin. Jag tror att också väldigt många från arbetsmarknadsministernsparfi var inne pä samma linje. Om vi skall tala om urholkningar vill jag säga atf viefter har fått veta att dessa fortsätter. Nästa är skall jureallönen minska . Också def är en urholkning, men den är en följd avden socialdemokratiska politiken. Arbetsmarknadsministern spelar pä känslorna. Med darr pårösten talar hon om solidaritet och om de arbetslösa och de svaga i samhället. Jag nämnde tidigare aft jag också tycker att def ärbesvärande när def gäller de här grupperna som inte har det lika bra ställt somhögavlönade, vilka kanske samfidigt även har höga pensioner. Det håller jagalltså med om. Men det går inte atf lösa det problemet genom att höja momsen.Det slår hårt mot många grupper. Infe minst i går hörde vi talas om hur mycketdetta betydde för en tvåbarnsfamilj. Här kompenserar man då med litetbarnbidrag, men man når infe ända fram med resultaten. Arbetsmarknadsministern talade om arbetslösheten, ochsjälvfallet är den roten fill def onda. Men , när vi har fått en såhandlingskraftig regering, vill jag fråga arbetsmarknadsministern: När kommervi att nå den här fulla sysselsättningen ? Och är vi pånågot sätt beroende av utlandet i detta avseende? Det är två frågor som jagtycker hänger mycket väl samman och som ju har med arbetslösheten att göra. alltså beroende av ufiandet?