prot · G60933 · 1982-12-31 00:00:00 — Det blir en bakvänd spegelbild, men om man har rättläsapparat får man en bra bild av . under det senaste årethar jag med nöje läst om de besparingsplaner som kom från den förra regeringen.De skulle också genomföras i staden , och de styrande där har medallvar gått in för uppgiften. De har lyckats få besparingar - givetvis blev defdyrt på andra områden, så att def jämnade ut sig, men man kom i paritet med vadsom önskades på riksnivå. Vi skall se till att vi infe får den här metropolensrön verifierade i rikssammanhang. Jag har inget yrkande. Viss avgiftsfrihet för amatörforskare AnL 82ING-MARIE (): Vi i utskottet understryker kraftigt aft detär en viktig mofion som har väckt. Men jag noterar samfidigt aftmoderaterna oftare framlägger förslag om ökade avgifter ochavgiftsfinansiering. Sådana frågor har utskottet f. n. under behandling. Därförär def med fillfredsställelse vi konstaterar att man här kan belysa effekternaav en avgiftsfinansiering som också inverkar på målsättningen medverksamheten. Utskottet har vidare kraffigt understrukit vikten av detomfattande arbete som pågår och def stora intresse över hela landet som nuväxer fram när def gäller att forska i den egna bygdens historia och iindustrisamhällets utveckling. Detta måste dokumenteras inför den kraftigaomstrukturering av arbetsliv och näringsliv som f. n. pågår. Utskottet har därför uttalat att avgifter infe får hindradefta intresse. I stället bör man sfimulera och uppmuntra det intresse somfinns på defta område. Utskottet har också påtalat risken för att enavgiftsbeläggning leder till aft administrationskostnaderna överstiger influtnamedel. Det här är naturligtvis en fråga som man i def arbete som pågårmellan och noga får beakta. Vad blirnettokostnaden och vilka effekter kommer en avgiftsbeläggning att ge? Vi harsagt att det är önskvärt aft man i första hand inriktar sig på att se överkostnaderna för mer tidskrävande utredningar. Utskottet kan inte komma längre i att försöka bemöta ochbelysa det problem som tas upp i motionen. Den grundar sig ju på ett förslagsom den förraregeringen framlade och som ställde sig bakom. Man gick infe emotmöjligheten fill avgiftsfinansiering. Men naturligtvis måste , närman utarbetar former för defta, noga penetrera vilka effekter ochnettoinkomster det ger. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:6Arbetsgivarorganisationen på kulturområdet Utskottets hemsfällan bifölls. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1982/83:1 ombokskogsodling- AnL 83INGVAR (): Orsaken till aft jag och några parfikamraterfill mig har tagit upp frågan om bokskogslagen och dess tillämpning är attproblemen är stora just på defta område. Lagen avser aft bevara ochutveckla bokskogen, särskilt den bokskog som är av värde urnafurskyddssynpunkt. I betänkandet talas det också om att strävan bör vara attgå så långt som möjligt i detta avseende. För att bevara beståndet av bokskog i framfiden krävssjälvfallet att gammal skog föryngras eller ersätts med ny. Def är emellertidsvårt att föryngra bokskogen. Det är förenat med stora kostnader, och oftamisslyckas man i denna strävan. Därför utfärdar föreskrifter omhur det skall ske. Statsbidrag utgår också till föryngring och vård avbokskogar. Staten betalar f. n. av föryngringskostnaderna enligt denförordning som kom till stånd . Enligt nu gällande bokskogslag måste en föryngring ske påexakt samma mark där skogen nu finns. Jag tycker aft lagen i detta avseende ärmycket stelbent. Def är som sagt svårt att föryngra bokskog och kostnaderna ärorimligt höga. Erfarenheten visar aft föryngringskostnaderna i vissa fallblivit så höga att hela intäkten för den avverkade bokskogen går åt till aftanlägga ny bokskog. Med beaktande av den långa omloppstid som det far förbokskog att bli avverkningsbar - det rör sig om - förstårvar och en aft def här är fråga om en mycket olönsam verksamhet. Det är alltsåmycket svårt att bevara bokskog. Jag och mina medmotionärer menar att om manskall göra detta måste också en ständig förnyelse ske. bokskoggenom att konservera gammal bok. En enkät som gjordes 1972 bland främstabokskogsexperter klargjorde redan då aft det infe var möjligt att framgångsriktföryngra mer än av den bok som man hade förvaltningsansvaret för.Enkäten omfattade ändå inte mindre än en tredjedel av hela den areal bokskogsom den statliga utredningen då ville bevara. Det rörde sig då om . Av detta framgår aft det är mycket stora arealer bokskogsom def i praktiken är omöjligt aft föryngra. Om man trots detta med bokskogslagenshjälp ändå tvingas föryngra bokskog, blir resultatet som def är attmycket stora arealer kan stå och ruttna ner utan att föryngras. Vi vet ju attnågonting måste göras åt def hela - annars kommer vi att få setillbaka på en fid då man inte gjorde vad man borde ha gjort för att bevarajust bokskogen. Jag har nämnt alla de intressen som finns för att bevarabokskogen, och då kan def hela komma på skam. Vi har i mofionen tagit upp frågan om def inte voremöjligt att anlägga ny bokskog på annan mark som just är lämpad för bok. Detfinns alltså bokskog som växer på gräsbunden dålig mark, och det blir dåen dålig bokskog. Ofta blir det fråga om mycket stora inslag av annat löv, ochdå blir det inte den bokskog som man egenfiigen vill bevara. Vi menar också i motionen att kostnaderna föråterväxtåtgärder skulle maximeras. Vi menar att det då borde sättas en gränsför hur högt man skulle kunna gå när det gäller kostnaderna för föryngring ochanläggning av ny bokskog på bättre lämpad mark. Vi vill också ha en förbättrad forskning på detta område.Vi anser att detta är mycket angeläget, om vi skall uppnå syftet att bevarabokskog framöver. Utskottet har i sin skrivning varit positiv fill deåtgärder som föreslagits i syfte aft förbättra möjligheterna fill en bevaradbokskog, och def är ju glädjande. Men utskottet säger också aft dessa frågorlängre fram skall övervägas i . I betänkandet har då berörtsden utredning som tagit upp frågan om annan lövskog och bevarandet av värdefullädellövskog. Vi anser att utskottet borde ha markerat att def är öppet för nyaåtgärder som syftar fill aft bevara skogen på ett effektivt sätt. Jag tyckeratt det är beklagligt att utskottet inte har gjort detta. Def skulle varaintressant att få höra någon representant för utskottet här redogöra för hurman har resonerat inom utskottet. AnL 84 OVEKARLSSON (s): Jag vill bara helt kort nämna att denna frågaju varit - som framgår av föreliggande betänkande - föremål för utredning avnaturvårdsverket. I denna utredning har också varit inblandad. I denna utredning har man redovisat sina synpunkter.Naturvårdsverket finner, som framgår av betänkandet, inte erforderligt aftnuvarande bestämmelser ändras för att man skall kunna byta mark när def gälleratt föryngra bokskog. anser aft lagen redan nu medger aft man skallkunna byta mark för att föryngra bokskogen om def upprättas en långsikfigbokskogsplan. har haft den uppfattningen att det inte behövs ensärskild bokskogslag. Jag tror också att vi kan vara överens om att det ärangeläget att bevara bokskogen och att kraven på det är väldigt välgrundade urnafurvårdssynpunkt. Jag anser aft det finns flera skäl för att särskilt skyddabokskogen. De frågor som tas upp i motionen behandlas ju med tanke påatt den här utredningen har gjorts i . Den har också gått utpå remiss, och då bör def väl vara rimligt att man avvaktar den omgången. Sedankan man återkomma, om man anser aft det krävs för att man skall få gehör för desynpunkter som förs fram i den här mofionen. Vi har alltså avstyrkt motionen och hänvisat till att denhär frågan återkommer i samband med att def förmodligen blir etf förslag frånregeringen i anslutning fill den utredning som ochskogsstyrelsen har gjort. AnL 85 (): Jag vill fill ställa frågan: Harman inom utskottet någon uppfattning om hur många långsikfiga bokskogsplanersom har upprättats? Def har ändå gått en hel del år , och vi som bori bokskogsområdena upplever att det i prakfiken händer väldigt litet. Jag haren känsla av att detta beror just på aft det är förenat med så storabesvärligheter att göra föryngringarna. AnL 86 (): Vi har i betänkandet hänvisat tillnaturvårdsverkets synpunkter. Verket anser ju att det inte redan nu skullevara erforderligt med en ändring av bokskogslagen för aft underlätta markbyte isamband med föryngring av bokskog. Jag vill inte på något sätt fa ställning i den härfrågan med tanke på att det förhoppningsvis kommer förslag, utan jag villavvakta regeringens ståndpunktstagande sedan den har fått in remissinstansernassynpunkter på det hela. Utskottet har infe på något sättundersökt hur många bokskogsplaner som har upprättats, men vi har självfalletbehandlat motionen seriöst. Vi menar dock att den här frågan får tas upp i sedvanligordning efter remissbehandling och regeringsproposifion, om det, som jaghoppas, kommer en sådan på grundval av det här betänkandet. AnL 87INGVAR (): Jag vill tacka för det senasteinlägget. Jag drar den slutsatsen av hans resonemang att man har tagitallvarligt på de synpunkter som är framförda i mofionen och aft man också ärberedd att ta hänsyn till de propåer som vi för fram i mofionen när man iframtiden tar ställning till de problem som det här gäller efter en utvärderingsom av allt att döma kommer aft göras i . Jag kommer emellerfid aft följa frågan med storuppmärksamhet. Jag är själv angelägen om aft vi har en bokskog kvar men ocksåom att def skall vara en vacker och fin bokskog till glädje även för kommandegenerationer. Som utvecklingen har varit tror jag aftvi infe kommer aft lyckas i denna strävan, om vi infe är beredda aft välja nyavägar för aft lösa problemet. Jag tror att det finns möjligheter, och jagkommer alltså också framöver aft föra fram de synpunkter jag har för att bidratill en lösning i posifiv anda. Statligt stöd åt koloniträdgårdsverksamheten Överläggningen var härmed avslutad. 1982/83:2 Strukturförändringen inom jordbruket Utskottets hemställan bifölls. 26 § Statligt stöd åt koloniträdgårdsverksamheten Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1982/83:3 omstatligt stöd åt kolonifrädgårdsverksamhefen. AnL 88LENNART (): Jag vill inledningsvis på nytt framhålla attmålet för socialdemokratisk fritids- och rekreakfionspolitik är att skapaförutsättningar för alla oavsett ålder, kön, handikapp osv. att få uppleva enmeningsfylld frifid. Sociala och ekonomiska skäl får infe vara etf hinder förden enskilde aft utnyttja sin frifid för rekreation. Det blir en uppgift församhället och folkrörelserna att i samverkan skapa ett frifidsutbud som ståröppet för alla. På samhället ankommer def att ställa resurser fill förfogande,på folkrörelserna att forma verksamheten och ge frifidsutbudet innehåll.Samhället och folkrörelserna i samverkan måste också utgöra en motvikt mot dekommersiella intressen som, om infe kraftfulla motåtgärder sätts in, kommer attstyra fritidssektorn. Det nu aktuella betänkandet från jordbruksutskottet gällerstatligt stöd till kolonifrädgårdsverksamheten här i landet. Det är bra attutskottet har brutit ut denna fråga och behandlar den i etf särskiltbetänkande. Jag vill då begagna tillfället att säga en del omkoloniträdgårdsrörelsen här i landet. Koloniträdgårdar har funnits i sedan början av1900-talet, och den organiserade koloniträdgårdsrörelsen har sitt ursprung från1921. har koloniträdgårdarna haft - och har fortfarande -en mycket stor betydelse ur rekreafionssynpunkt för stora grupper avmänniskor. Statligt stöd åt koloniträdgårdsverksamheten behöverinte särskilt erinra om den betydelse som koloniträdgårdarna har haft urförsörjningssynpunkt vid olika krisfillfällen. 1 dagens situafion är det än mer angeläget aft framhållaatt koloniträdgården som idé har överlevt alla modeväxlingar somfritidsboendet här i landet under olika årfionden har genomgått. Ochkoloniträdgårdsrörelsen kan sedan mitten av 1970-falef notera en pånyttfödelseoch en mycket omfattande efterfrågan. När man talar med människor om orsakerna till att de i dagi så stor omfattning efterfrågar koloniträdgårdar är det två huvudskäl som allaanger. Först och främst är det det ekonomiska skälet. Enkoloniträdgård och en kolonistuga har människor i allmänhet fortfarande råd attskaffa sig med en klok ekonomisk hushållning. Stora grupper, främst de storalöntagargrupperna, har inte haft möjlighet aft efterfråga de mycket påkostadefritidshus som har växt upp här i landet . kolonistuga och en koloniträdgård har man, som sagt, fortfarande ekonomiskamöjligheter aft skaffa sig. Det andra huvudskälet är den sociala gemenskap somförekommer inom en koloniträdgårdsförening. Def är just denna sociala gemenskapsom mänga människor har upptäckt, efterfrågar och vill bli delaktiga i. behandlar inte enbart odlingsfrågor, utan har ocksåen rad andra aktiviteter på sitt program som utvecklar och förstärker densociala gemenskapen. I ett sådant här debattinlägg i är detnödvändigt att också framhålla vilka fördelar som samhället kan vinna genom attnu på ett mer medvetet sätt satsa på koloniträdgårdar. Här finns def rikafillfällen aft ge metallarbetaren, gjuteriarbefaren, transportarbetaren, allabutikskassörskor, handelsanställda m. fl. grupper och deras familjer möjlighetfill rekreation och en fritidssysselsättning med meningsfullt innehåll. Det här medför i sin fur mindre bortovaro från arbetet.Det medför också en mindre efterfrågan på sjukvårdens resurser. Varje ekonom,som har intresse av att i siffror kunna dokumentera detta, kan sätta sig nedoch räkna efter och finna att def i stort är mycket stora fördelar frånsamhällets sida sett med aft nu medvetet satsa på en utbyggnad avkoloniträdgårdarna. Även frånkommunernas synpunkt finns det en rad fördelar att ange: Satsarkommunerna på en utbyggnad av nya kolonifrädgårdsområden, behöver kommunernainfe på något sätt befara en permanent bosättning i kolonistugorna. Nyakoloniträdgårdsområden ger kommunernas invånare en totalt sett bättre miljö.Det blir en trivsammare kommun. Kommunen kanmed mycket måttliga investeringar uppnå mycket goda resultat. Knappast någonannan investering ger så gott resultat som en investering i ettkolonifrädgårdsområde. Tillgången tillkoloniträdgårdar betraktas av många människor som ett utomordentligt komplementfill den ordinarie bostaden. Människor blir därmed mindre benägna att flyttafrån sin kommun. särskilt istorstadsregionerna, kan härigenom spara stora summor pengar. Man slipper enårlig stor utflyttning och inflyttning av människor. I detta ärende skall alltså fattas beslut iriksdagen. Jag måste då framhålla att fidpunkten är den riktiga och att def varrikfigt att socialdemokraterna på Stockholmsbänken avlämnade en mofion,särskilt med tanke på den utveckling som vi står inför här i landet när detgäller det framtida fritidsboendet och utformningen av detta. Den stafiiga frifidsboendekommitténs slutbetänkande har nuvarit ute på remiss. Vi kan konstatera att en rad remissinstanser instämmer idess huvudtanke - nämligen att skapa etf fätorfsnära frifidsboende,dvs. aft i nära anslutning fill våra större tätorter och inom dessa skapa ettfrifidsboende som är ekonomiskt motiverat och som även är energisnålt. Inomdenna ram - det fätorfsnära frifidsboendet - finns det ett alternativ somär mycket beprövat. Det gäller just koloniträdgårdarna. Det är ingen hemlighetatt det också är koloniträdgårdarna som fritidsboendekommittén främst tittatpå. Även om det kommer aft kunna utformas också andra alternativinom ramen för ett fätorfsnära frifidsboende, är def framför alltkoloniträdgårdarna som det är fråga om. I det nu aktuella betänkandet föreslår jordbruksutskoftetatt uttalar aft det är nödvändigt med en rad åtgärder frånregeringens sida när det gäller att få ett mera samlat grepp över den fortsattautvecklingen och att åstadkomma fler koloniträdgårdsområden här i landet. Vimotionärer instämmer naturligtvis helt i denna skrivning. Efter det attriksdagen fattat beslut i denna fråga förväntar vi att regeringen inom eninfe alltför avlägsen framtid skall ha möjlighet aft inför presenteraett förslag fill hur man skall kunna fä en mera målmedveten utbyggnad avkoloniträdgårdarna, en utbyggnad som är till gagn för mycket stora grupper avmänniskor och som kan ske inom ramen för den ekonomi som landet har råd med.Den mycket stora satsning av pengar som gjorts på etf mycket dyrt fritidsboendehar vi nationalekonomiskt sett infe råd aft fortsätta med. Även ur rentekonomisk synpunkt är det därför angeläget att vi får en annan utformning avdet framtida fritidsboendet. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall filljordbruksutskottets hemsfällan. Stadigt stöd åt koloniträdgårdsverksamheten Överläggningenvar härmed avslutad. Utskoftets hemsfällan bifölls. Överlåtelse av statens aktier i tiU 27 §Överlåtelse av statens aktier i till Föredrogs näringsufskoftetsbetänkande 1982/83:3 om överlåtelse av statens aktier i till ASEAAB (prop. 1982/83:17). AnL 89 (vpk): äger staten hälften av akfierna iAsea-Atom. Den hädangångna borgerliga regeringen föreslog i en proposition ivåras att staten skall avhända sig sitt ägarinflytande i denna betydelsefulladel av energiindustrin. Detta börenligt vår mening inte godtas. Staten har gjort stora insatser på energiforskningensområde, insatser som har inneburit betydande fördelar för den privataindustrin. Det är därför viktigt att staten också har möjligheter tillinflytande över hur dessa forskningsresultat tillämpas och utnyttjas, dvs.vilken linje som dominerar i den tekniska utvecklingen på området. Asea-Atom har fr. o. m. 1981 kraftigt förbättrat sittekonomiska resultat. Vi förstår att en borgerlig regering i ett sådant lägevill hindra samhället aft dra fördelar av detta och reservera pengarna enbartför de privata intressenterna. Men något riktigt bevakande av samhälletsberättigade intressen är inte detta. Bakslagen för kärnkraften har gjort den mindre intressantsom framtida investeringsobjekt för def privata kapitalet, både här i landetoch internationellt. Man har därför fått en omorientering av intresset också iAsea-Atom i riktning mot annan energiteknik. Det ligger väl i linje med den statligaenergipolifiken i landet. Detta borde därför ha föranlett att samhället varitnoga med att bevaka utvecklingen och behålla sitt ägarinflytande. För den nafionella självständigheten och den nafionellasäkerheten på energiområdet är def av betydelse aft landet kan garanteras egenteknik och service. Energisektorn är infe vilken sektor som helst - den harsärskilt betydelsefulla politiska aspekter. Asea är att befrakta som enmultinationell koncern med de bindningar detta medför. har därför ingenanledning aft avhända sig det inflytande samhället har. Detta inflytande kantvärtom just betyda en avgörande garant mot ett politiskt beroende avmulfinafionella intressen. Att borgerliga regeringar och borgerliga partier är heltointresserade av samhällelig insyn och samhälleligt inflytande överenergisektorn är begripligt. Aft samma partier struntar i nationenssjälvständighet och gärna ser en ökning av de mulfinationella företagens ochvissa stormakters inflytande över svenska förhållanden är också bekant. Att manskall låta pengarna regera över människornas framtid är nästan ett axiom idenna tid, när centerdecenfralism och socialliberalism håller på att kvävasunder och den ekonomiska Chicagoskolans välsmorda och välbetaldaångvält. Ju mindre politik, desto större frihet, säger som bekant profetenAdelsohn. Allt dettaförvånar oss infe. Men vad som oroar mera är den påtagliga framgångden nyliberala idéer har börjat få i det socialdemokrafiskaparfiet. Här har vi alltså ett förslag från en borgerlig regering,en regering som tvangs att avgå på grund av utslaget vid valet. Dennaborgerliga regerings förslag genomförs nu av socialdemokraterna - trots att demycket lätt hade kunnat hindra det. Vpk och socialdemokraterna har en solidmajoritet här i kammaren. Jag vill mot den här bakgrunden ställa några frågor fillrepresentanten för näringsufskoftets socialdemokrafiska grupp i denna debatt. För det första: Varför anser ni socialdemokrater erförpliktade aft stödja ett förslag från en avgången borgerlig regering, närförslaget är uppenbart inriktat på att allvarligt försvaga möjligheten tillsamhälleligt inflytande på energisektorn? För det andra: Det socialdemokratiska parfiet stöddeofficiellt linje 2 i folkomröstningen om kärnkraften. Som en del av ertalternativ framförde ni vikfen av ett samhälleligt inflytande inomenergisektorn. Ni lät t. o. m. skriva in def på den valsedel som upptog ertalternativ. Där står bl. a.; "Forskning och utveckling av förnybaraenergikällor forceras under samhällets ledning." Där står också:"Samhället skall ha ett huvudansvar för produktionen och distributionen avelektrisk kraft. Kärnkraftverk och andra framfida anläggningar för produktionav elektrisk kraft av betydelse skall ägas av stat och kommun." Tycker niaft denna politiska inriktning på energiområdet stämmer med att ni nu berövarsamhället en stödjepunkt i form av dess delägarskap i Asea-Atom? För det tredje: Ni är medvetna om, både i regeringen och idef socialdemokrafiska partiets riksdagsgrupp, vad ett beroende av privatamulfinafionella storföretag medför för ett lands ekonomiska och teknologiskasjälvständighet. Ni är medvetna också om att speciellt Förenta staternasnuvarande regering i många sammanhang övar påtryckningar på andra länder närdet gäller handels- och teknologipolifik. Det är av speciellt intresse aftUSA-adminisfrationen förklarar sig på olika politisk-strafegiska ochekonomisk-strategiska områden vilja prioritera välsinnade och allierade regimerframför t. ex. neutrala och självständiga sådana. Varför vill ni inför deftaallvarliga perspektiv minska def samhälleliga inflytandet och öka graden avutlämnande åt de multinationella intressena? Jag ställer denna fråga inte minst därför att LillyHansson som gruppledare i regeringsparfiets riksdagsgrupp bör ha rykande färskinformation om hur utländska kapifalinsfifutioner försöker påverkaSveriges ekonomiska politik. borde också med tanke därpå intemedverka till att öka möjligheten för den typen av utpressningssituafioner. Sammanfattningsvis är det både märkligt och oroande att sehur socialdemokrater och borgerliga här går samman för att reducerasamhälls-inslaget i energisektorn. Vi säger till socialdemokraterna; Ni går häri koalition med alldeles fel politiska krafter. Def gagnar intearbetarrörelsen. Def är illa nog, menar vi, aft nyliberala teknokrater börjartränga in i det nya finans- och ekonomidepartemenfef. Det är än allvarligarenär deras idéer Överlåtelse av statens aktier i tiUASEA AB Överlåtelse av statens aktier i till börjarerövra även delar av energipolitiken. Och det är inte minst oroande, om densocialdemokrafiska riksdagsgruppen i sådana situafioner infe förmår uppvisa enviss självständighet i sina synpunkter inför regeringsförslag -särskilt sådanaregeringsförslag som har ärvts från den borgerliga regeringsmaktenssorglustiga epok. Jag yrkar bifall fill vpk-reservationen. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 90LILLY (): Det ärende som är aktuellt har tidigare iår, närmare bestämt , varit föremål för diskussion här i kammaren. 1näringsufskoftets betänkande 1981/82:115 redovisades en kommuniké frånindustridepartementet, innebärande att staten och ASEA inlett överläggningarsom syftade till att AB Asea-Atom skulle säljas till ASEA. Ett enigt näringsutskott uttalade vid det tillfället inte hade några principiella invändningar mot en försäljning. Här ikammaren var det endast vpk som anförde en avvikande mening i den frågan. Def jag nu har sagt kan vara svar på den första frågan somJörn ställde, varför vi kände oss förpliktade att stödja en borgerligproposifion. Vi har, som jag sade, redan fidigare - - principiellttagit ställning fill en försäljning.