prot · G609108 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag är på intet sätt förvånad över att representanter förolika partier är undertecknare av skrivelser om allemansradion, såsom iLjusdal. Det är helt naturligt att man vill göra sin stämma hörd. Det hör tillbilden i en demokrati. Sedan fill förvåning över att de fåtaligaövertrampen kan betraktas som naturliga. Jag.upprepar: Det är naturligt påsamma sätt som det också i tidningar och tidskrifter görs övertramp. Blandnågra tusen människor som har kommit att få medverka i närradion, kan vibetrakta det som statisfiskt rimligt att det också finns någon som har eninställning som kan betraktas som rasistisk. Jag beklagade detta, och om detinte har framkommit tidigare understryker jag det . Men vi vill inte hacensur. Vi vill ha frihet - frihet även i etern -och det finns ett visst prisockså för demokrafin, men det är rimligare och betydligt lättare att betala detpriset än att acceptera det censursamhälle som somliga företrädare här iriksdagen är talesmän för. 137JÖRN (vpk): , , skall du vara litetförsiktig med vad du säger i så högt tonläge. Vem vill ha censur? Vem har velatha censur i det svenska samhället? Vem var det som censurerade kommunistiska,socialdemokratiska och liberala fidningar, som var kritiska mot nazismen ochTredje riket? Vem var det? Det var och de andra partierna isamlingsregeringen. Vem var det som inte ville att tryckfriheten skulle gällanär det var fråga om att kritisera och uppspåra de missförhållanden som råddeinom den s. k. informafionsbyrån, den militära underrättelsetjänsten? Vem vardet som här försvarade grundlagsprincipen att de människor som hade skrivit omdetta skulle dömas efter tryckfrihetsförordningen såsom grundlagen säger? Ochvem var det som ville ha dem dömda enligt , så att man lättareskulle kunna sy in dem? Vad jagvet var jag den ende partirepresentanten som pläderade till tryckfrihetsförordningensförsvar den gången. Dina partikamrater gjorde det inte - med ett hedersamtundantag, , vilket jag i rättvisans namn vill säga. Detvar fråga om censur. Vi skulle f. ö. i IB-affären ha intagit precis sammaståndpunkt fill grundlagens försvar om den som hade varit drabbad av orättvisanhade varit en moderat tidningsredaktör. Sedanskall du inte tala så mycket och så högt om censursamhället på tal omexempelvis , lokalradion eller TV. Du vill väl ändå inte göragällande att det är en censurradio och att man - om man vill ha den typen avbalans och strävan efter opartiskhet som ligger till grund för dess verksamhet- är anhängare av censur? Det måste vara en mycket egendomlig och annorlundatolkning av censurbegreppet som du gör. Jag tror att inte ens dinapartikamrater är beredda att utan vidare skriva under på den. Jagvill kort bara konstatera, att det förefaller obestridligt att närradio harföljande kännetecken: Den gynnar dem som kan kosta på sig resurser försändning. Den håller, i jämförelse med övriga etermedia, en lägre kvalitet. Denhar platta och mycket mer intetsägande program, som saknar de kvalitativainslag som ändå på ett naturligt sätt kommer fram i övriga etermedia. Man måsteockså tyvärr konstatera att i närradion kommer fram, och kan - med denpolitiska konjunktur som råder i krissamhället - befaras i än högre grad kommafram, typer av program som aldrig ens skulle komma i fråga i de övriga media. Anf.138 () replik: Det är fortfarande lika fel, , att påstå att närradion ärpräglad av resursstarka föreningar etc. Om vill göra sig besväretatt gå upp till närradions kansli på några hus längre bort, kanhan där finna utförliga förteckningar över vilka föreningar som är sändande.Där finns bl. a. de verkligt små. Beträffandeinledningen till kritik vill jag erinra om att det finns enlagstiftning, som är till för att skydda rikets säkerhet, inte minst ikrigstider och orostider. Närvi nu för ungefär fjärde året i följd konstaterar att vpk motsätter signärradion, måste vi rimligen kunna dra slutsatsen att vpk vill tysta närradion.Närradion är den fria rösten och den radio som har kommit till stånd utanfördet etermonopol som tillkommer , inkl. lokalradion där ävenallemansradion ligger. Jag drar alltså min slutsats av den verklighet somvi har fått uppleva och ingenting annat. 139 INGA (): Socialdemokraterna borde inte tala om att hoppa mellan åsikter. Ni harju länge varit motståndare till närradion, men accepterar ni den motvilligt.Det kanske finns några socialdemokratiska föreningar som sänder. Ni vill dockförhala den genom ständiga försöksperioder. Det är väl att vela. Man skall inte se bara fill närradio.Det finns faktiskt andra orter i . Attjämföra allemansradion med närradion och tro att de utesluter varandra gårinte. Ett enstaka tillfälle kan aldrig jämföras med kontinuerlig verksamhet.Närradion är inte till bara för borgerliga partier och frikyrkor som någon trodde.Närradion är öppen för alla. Men det fordras litet mer av föreningarna om deskall orka med att sända kontinuerligt. Kanske det är därför som kyrkornadominerar, medan s och vpk inte syns till. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.1 (upphävande av närradiolagen) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 1 av , bifölls genomvotering med uppresning. Mom.2 (ändring i närradiolagen) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 133 för reservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (permanentning av närradioverksamheten) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 3 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.4 (utbyggnad av närradioverksamheten) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafion 4 av m. fl., biföllsmed acklamafion. Mom.5 (rätt för föreningar att själva anskaffa sändare) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 5 av m. fl., biföllsmed acklamation. 29§ Vissa anslag till vuxenutbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1982/83:17 om vissa anslag till vuxenutbildning (prop. 1982/83:100 delvis). Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. 141 (): betänkande nr 17behandlar bl. a. undervisning för invandrare i svenska och bidrag till visscentral kursverksamhet. Betänkandet behandlar också en s. k. bred utbildning idatafrågan. När det gäller undervisningen för invandrare i svenskaspråket är det så, vilket också framgår av budgetpropositionen, att det pågrund av den minskade arbetskraftsinvandringen blir färre deltagare ochutnyttjas färre studietimmar för undervisningen. Mot den bakgrunden anser viatt det anslag som föreslås i budgetpropositionen är för högt och anser att deträcker med att basera anslaget på högst , varav 40 000 ilagbunden undervisning. När det gäller bidraget till viss central kursverksamhet ärdet framför allt löntagarorganisationer och några övriga organisationer som fårdetta bidrag. Vi menar att den här centrala kursverksamheten bör de fackligaorganisationerna själva kunna finansiera. De fackliga organisationerna har iSverige-det är väl känt - mycket gott om pengar. Det är också så att de redanblivit mer än väl gynnade av den nya regeringen genom att man fått enskattereduktion för fackliga avgifter. I då det är viktigt att spara istatskassan anser vi att det inte kan vara särskilt motiverat att ge pengarfill ett antal olika organisationer, som allesammans själva har råd attfinansiera den utbildning och kursverksamhet det gäller. Det gäller desto mer som den nya utformningen av bidragetegentligen innebär att organisafionen i fråga får ett bidrag att hanteraungefär som den själv vill utan närmare uppföljning. Det blir då i prakfikenbara ett tillskott till den allmänna verksamheten. Mot den bakgrunden går viemot detta. Vi måste i all utbildningsverksamhet prioritera det nödvändiga. Dåräcker det inte att man som utskottsmajoriteten konstaterar att detta ärbetydelsefullt för organisationerna. Det är klart att det är betydelsefullt förorganisafio-nerna, ty det gäller i budgetpropositionen trots allt ett anslag på33 milj. kr. Men det är sannerligen inte lika betydelsefullt för samhället, närvi måste spara i stat och kommun. Vi menar att detta anslag bör avvecklas . Detfyller ingen större funktion. Man kan klara sig utan det. Vi föreslår därföratt man fill den kommande budgeten skall börja avvecklingen genom att minskadet i budgetpropositionen föreslagna anslaget . Utskottsmajoriteten vill göra det möjligt att ge bidragäven till de konsumentkooperativa organisationernas centrala kursverksamhet.När man börjar ge bidrag fill de konsumentkooperafiva organisationerna innebärdet också att man börjar ge bidrag till företag. Jag kan inte tycka annat änatt det är fel att i en hårt ansträngd statsbudget ge bidrag förkursverksamheten i ett av största företag. Mot bakgrund av att dettaanslag bör avvecklas och man definitivt inte då - och ej annars heller - börutöka mängden möjliga mottagare, går vi emot även detta. Vad gäller den breda utbildning i datafrågor somdiskuteras i utskottsbetänkandet menar vi att det inte är säkert att detta kanske på bästa sätt genom Vissa anslag till vuxenutbildning studieförbunden.Tvärtom innebär den här sortens projekt att man binder upp en typ avorganisationer som skall vara fria och obundna och som skall ägna sig åtkursverksamhet som bygger på deltagarnas genuina studievilja. Viktigareär här i så fall att satsa pengar på information fill medborgarna om deraspersonliga integritet och de enskilda människornas rätfigheter i datasamhället.Detta är nödvändigt inte minst mot bakgrund av att regeringen nu upprepadegånger kört över datainspektionen. Det är viktigt att vi gör allt vad vi kanför att värna de enskilda medborgarnas integritet. Mot bakgrund av detta vill jag yrka bifall fill reservationerna 2, 5och 6. 142 (): Människor börjar väl nu alltmer inse att vi håller på att få ett nyttsamhälle. Man kallar det informationssamhället eller ibland datasamhället. Icentern vill vi ha ett samhälle där de tekniska landvinningarna tas till vara,ett samhälle där vi kan utnyttja de positiva möjligheter och undvika denegafiva konsekvenser som den nya tekniken kan innebära. Vimåste få en helhetssyn på datafrågorna, och vi måste i ett sammanhang betraktatekniken, hur vi använder den och konsekvenserna av denna användning påmänniskor, organisationer och samhälle. Vimåste ge många parter, grupper och enskilda möjlighet att påverka utvecklingenoch användningen av datatekniken. Deenskilda människornas rätt att värdera tekniken måste respekteras, även när degör detta som lekmän. Det är ett gemensamt intresse för samhälle, företag,myndigheter och organisationer ä ena sidan och enskilda människor å den andra. Föratt människor skall kunna använda och påverka den krävs det en bred utbildningi och kring datatekniken. Det är inte minst viktigt att flickor får en sådaninformation. Ungdomsorganisationernahar en viktig roll när det gäller att i sin verksamhet informera om ochdiskutera datafrågor. Många barn och ungdomar har ju s. k. dataspel. Det finnsrisk för att de kommer att betrakta datorn som en leksak. Detär inte den huvudsakliga uppgiften för ungdomsorganisationerna att informera omdatatekniken och dess konsekvenser. Det kan endast bli en del av verksamheten,om än så viktig. Ungdomsorganisationerna har ju av tradifion en vittomfattandeverksamhet. Inteminst , när vi har problem med arbetslöshet och droger bland våra ungdomar,inser vi nog litet till mans hur betydelsefulla de här organisationerna är förvårt samhälle. Därförtycker vi i att det är vikfigt att en del av de medel som satsas påbred utbildning i datafrågor reserveras för ungdomsorganisationerna. I samma betänkande, utbildningsutskottets betänkande nr 17, har utskottettillstyrkt bidrag till de konsumentkooperativa organisationernas centralakursverksamhet. Utskottet har avstyrkt ett likalydande motionsyrkande vid tvåtidigare tillfällen. , när vi ständigt påminns om det statsfinansiella lägetoch talar om vikten av att man är återhållsam med statens medel, anser vi detmindre lämpligt att utvidga kretsen av bidragsberätfigade organisafioner. Jag ber härmed att få yrka bifall fill reservafionerna 1 och 6 ibetänkande nr 17. Anf.143 (): Vid ett antal folkhögskolor i landet bedrivs kurser för synskadadesallmänna samhällsorientering. Även anhöriga har beretts fillfälle att delta idessa eller liknande kurser för att studera frågor som berör familjer där någonär synskadad. Intresset för kurserna är långt större än platsantalet. Kurserav det här slaget bedrivs f. n. vid folkhögskolan i , ,, , och . Fram fill var AMUhuvudman för denna verksamhet. Då kurserna inte är strikt yrkesinriktadeöverflyttades ansvaret till folkhögskolorna, och för ändamålet utgår visststatsbidrag. Överflyttningen från AMU fill folkhögskolorna har slagit väl ut.Synskadades riksförbund har funnit kurserna vid folkhögskolorna vara av stortvärde. Överflyttningen innebar en besparing för staten. Statsbidragentäcker inte alla kostnader för undervisningen. Vidare står nu landsfingen förelevernas inackorderingskostnader. Staten belastas inte heller med kostnaderför utbildningsbidrag, som,utgick då AMU var huvudman. Nuhotas emellertid denna kursverksamhet av en olycklig begränsning. I årets budgetpropositionföreslås nämligen inte ens en höjning som motsvarar pris- och löneökningar.Därtill kommer att antalet folkhögskolor som har att dela pä anslaget ökatunder året. Folkpartietanser därför, i likhet med motionären och hans medmotionärer,att det är oacceptabelt att de synskadade skall drabbas av en jämförelsevisstörre åtstramning än vad som gäller för många andra grupper inomutbildningssektorn. Folkpartietmenar därför, herr talman, att bidraget till anpassningskurser för synskadadeoch heminstruktörskurser inte bör vara oförändrat nästa budgetår utan räknasupp med . i enlighet med motion 1982/83:1353. Med hänvisning till vad jag här anförtvill jag yrka bifall till folkpartireservationen nr 3 samt till reservation nr6 av , och . 144 (vpk): Vpk har drivit kravet på att även folkhögskoleeleverna skall få ettförsäkringsskydd, som så långt möjligt ger samma skydd som anställda åtnjuter.I motion 1385 till detta har vi påpekat att anses 9 protokoll 1982/83:107-108 Vissa anslag till vuxenutbildning som ett föregångsland i fråga om försäkringsskydd. Gruppersom står utanför produktionen kan likväl sakna försäkringsskydd. En sådan gruppär folkhögskoleeleverna. majoritet vill avvakta resultatet avden pågående beredningen av studiestödsutredningens förslag. Man kan avvakta påolika sätt-endera, vilket utskottsmajoriteten förordar, genom att inte vidtanågon åtgärd eller också, vilket vi motionärer anser bättre, genom att tecknaförsäkring . Kostnaderna kan beräknas till ca 2 milj. kr. Det är alltsåingen oöverkomlig summa för staten. För folkhögskoleeleverna är det dock enmycket angelägen fråga. Jag behöver, herr talman, inte ytterligare motivera detangelägna i att frågan löses utan dröjsmål. Låt mig därför begränsa mig tillatt yrka bifall till reservation nr 4 av . Anf.145 (): har vi i vårt land byggt upp en kvalitativt braoch omfattande vuxenutbildning, en utbildning som bedrivs i en mångfald formerför att tillgodose de olika behov som finns. Den ger vuxna chansen att få denutbildning de ej kunde få som unga eller att komplettera den utbildning de har. I utskottets betänkande behandlas propositionens förslagbeträffande ett flertal av vuxenutbildningens områden. Då betänkandet dessutombehandlar över 20 motionskrav, får jag välja att i huvudsak kommentera defrågor, om vilka det varit delade meningar i utskottet. Under rubriken frågor behandlas bl. a.krav på anslag för bred utbildning i datafrågor. I motion 1674 påtalas attnågon anvisning om ytterligare medel för utbildning i datafrågor inte finns medi budgetproposifionen. Dessutom framförs krav på ett uttalande om att medelsärskilt skall reserveras för studier inom ungdomsorganisationerna. är det till att börja med så att den verksamhet somplanerats för de medel som anslagits för /83 till stor delkommer att genomföras först nästa budgetår. Det är därför fel, somcenterpartister försöker antyda, att det inte blir någon bred datautbildningnästa budgetår. Det finns tvärtom goda möjligheter till en omfattandestudieverksamhet. Datadelegationen bedömer att studieförbunden kan beredasbättre möjligheter att framöver bedriva studiecirkelverksamhet inomdataområdet. Vi tycker det är bra med denna utbildning. ärförhoppningsvis ensamma om att inte vilja ha en bred datautbildning, vilketframgår av deras särskilda yttrande. Beträffande förslaget om en särskild bedömning avungdomsorganisationerna har utskottets majoritet ej kunnat finna att dessablivit sämre tillgodosedda vid datadelegationens bidragsfördelning än andraorganisationer. Det finns därför ingen anledning att tillförsäkraungdomsorganisationerna någon särställning vid medelstilldelningen. Men dettainnebär inte sämre möjligheter för ungdom att delta i nämnda studier. Meddetta yrkar jag avslag på reservation 1. Denmest omfattande vuxenutbildningen utöver studieförbundens verksamhet, sombehandlas senare, bedrivs av den kommunala vuxenutbildningen. Här föreslåssamma antal undervisningstimmar som . Vidare föreslås attregeringen bemyndigas utöka antalet undervisnings-fimmar, om detta krävs föratt bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa, vilket är viktigt. Undervisningeni svenska för invandrare betyder mycket för att våra invandrare skall fådelaktighet i vårt samhälle. Därför föreslås i propositionen en fortsatt högnivå på denna verksamhet, uttryckt i volym . Detta fårbedömas som väl avvägt med hänsyn till både känd och förväntad utveckling.Moderaterna har i invandrarna funnit en grupp som man vill peka ut förbesparingar. Därför föreslår de en kraftig neddragning av verksamheten . Det är tydligen inte viktigt för att invandrarnafår delaktighet i samhället. Med detta yrkar jag avslagpå reservation 2. Folkhögskoleverksamhetenär en form av vuxenutbildning som uppskattas av många. Det är därför lätt attförstå att det framförts många mofionskrav på att bygga ut och utveckla vårafolkhögskolor, krav som jag i de flesta fall tycker är väl underbyggda. Tyvärrsätter de ekonomiska ramarna sina gränser för förbättringar även på dettaområde. Jag tycker att det är bra att regeringen föreslås få bemyndigande attäven när det gäller folkhögskolorna satsa på kurser för arbetslösa ungdomar. Imotion 1353 föreslås ytterligare . till anpassningskurser försynskadade. Det förtjänar att påpekas att de medel som föreslås ibudgetpropositionen för denna verksamhet helt överensstämmer med SÖ:sanslagsframställning. I mofion 1385 föreslås medel fill försäkring avfolkhögskoleeleverna vid personskada och sjukdom. Som framgår av utskottetsskrivning har frågan behandlats av studiestödsutredningen och bereds f. n. avregeringen. Det är mot bakgrund av detta besked förvånande att vpk inte hartålamod att avvakta regeringens proposifion i frågan utan följer upp mofionenmed en reservafion. Jag yrkar därför avslag påreservationerna 3 och 4. Förbidrag till central kursverksamhet föreslås i budgetpropositionen 33 miljonerav medel från vuxenutbildningsavgiften, dvs. medel som löntagarna avstått imöjligt löneutrymme. har bidrag utgått tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Bidrag utgår numera äventill , ochSHIO-familjeföretagen. Då bidrag således utgår till bl. a. producentkooperationen,borde det vara rimligt att även de konsumentkooperativa organisationerna fårdel av detta bidrag för sin förtroendemannautbildning. Utskottets majoritetföreslår därför att ger regeringen detta till känna införbudgetarbetet /85. Jag förstår inte hur kan gå emot dettaförslag. Moderaternaser tydligen inget värde alls i löntagarorganisationernas centralakursverksamhet. Det är, som här nämnts tidigare, inte nog med att man i sinmotion föreslår en minskning av bidraget på i den budget Man skriver dessutom att man vill ha en successiv avveckling avhela bidraget. Vi socialdemokrater vill slå fast att den utbildning sommöjliggörs genom detta bidrag är värdefull för samhället, för berördorganisations verksamhet och inte minst för den enskilde kursdeltagaren.Moderaterna däremot anser väl att sämre utbildade och kunskapsmässigt svagarefackliga företrädare bäst gagnar deras intressen. Är det inte så, GunnarHökmark, att ni ser borttagandet av detta bidrag som ett av många försök attförsvaga löntagarnas ställning, genom att försvaga deras organisationer? Jag yrkar därför avslagäven på reservationerna 5 och 6. Med detta har jag yrkat avslag på samtliga reservationer, och jag yrkarslufiigen bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 146 () replik: När det gäller frågan huruvida vi skulle vara emot en bred utbildning idatafrågor vill jag säga: Nej, det är vi inte, men vi tror inte att man får detbästa resultatet bara för att man med särskilda bidrag stimulerarstudieförbunden att ägna sig åt en viss typ av frågor. Då styr manstudieförbunden, och då tar man inte till vara det genuina studieintresse sommåste ligga fill grund. Vad som är bäst om man vill ha en bred utbildning äratt utnyttja den utbildning som sker i det reguljära utbildningsväsendet ochden utbildning som sker i företagen. Beträffandeden "kraftiga neddragningen" beskylldes vi moderater för att viljainvandrarna allt möjligt ont. Jag tror nog att vi skall lugna ned oss litetgrand i detta sammanhang. Det är faktiskt så att det har skett en rätt markantminskning av invandringen, och det har även regeringen insett. I budgetpropositionengörs en minskning till 500 000undervisningstimmar. Det är en neddragning med 138 000 undervisningstimmar.Vad vi moderater vill är att från budgetproposifionens 500 000undervisningstimmar gå ned till 400 000. Det är alltså fråga om 100 000undervisningsfimmar. Någon radikal skillnad är det inte. Vad vi bedömer är hurpass stort behovet är, och vi anser att regeringen har en för hög siffra i sinbedömning. Närdet gäller bidragen till den centrala kursverksamheten inom de fackligaorganisafionerna förvånar det mig litet grand att socialdemokratin i sin omsorgom de svaga i samhället framför allt slår vakt om att man med skattemedel skallkunna låta utbilda centrala fackliga funktionärer. Jag menar att de fackligaorganisationerna bör ha råd att själva finansiera sin utbildning. Jag har svårtatt tänka mig att de fackliga organisationerna och de fackliga funktionärernasbildningsnivå står och faller med att de ges statliga bidrag för den centralakursverksamheten. Vi har både sett och tagit intryck av de fackligaorganisationernas finansiella förmåga att klara både det ena och det andra ochinser därför att de nog skall kunna hålla i gång utbildning även utanskattepengar. Anf.147 (vpk): säger att det är förvånande att vpk inte har tålamodatt vänta på studiestödsutredningen. Jag tycker nog, , att detär bättre med litet otålighet när det gäller en angelägen fråga som denna. Detsätt att avvakta beredningen som utskottet förordar kan faktiskt leda tillmånga tragedier för oförsäkrade folkhögskoleelever. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 148 (): När det förstgäller datautbildning tycker jag att det klart framgår av moderaternassärskilda yttrande att de inte vill ha någon datautbildning på bredden. Beträffandeinvandrarundervisningen vill jag säga till att det är riktigtatt undervisningsvolymen har minskat. Men i budgetproposifionen har man tagithänsyn fill detta. vill skära ner ytterligare, och då drar jagslutsatsen att inte tycker att det är så vikfigt med en bra ochomfattande verksamhet på detta område. GunnarHökmark fortsatte i sin replik att förringa behovet av bidrag tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Jag vill därför fråga GunnarHökmark: Vad är det för fel i att samhället bekostar en del av utbildningen iämnen som nationalekonomi, psykologi, svenska och mate-mafik? Varför är dennautbildning mindre vikfig än andra utbildningar? Anf.149 (): När det gäller datautbildningen vill jag säga något fill IngvarJohnsson.