prot · G609119 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill yrka bifall till reservation 2, som behandlarreklamfinansiering av radio och TV, samt reservationerna 11 och 12, sombehandlar höjningen av mottagaravgifterna resp. bemyndigande om kompensationför kostnadsökningar och medelsberäkning för . 72 (): Jag väljer att bemöta de moderatareservafionerna 6 och 15 i ett sammanhang. I reservation 6 begärs att massmediekommittén skall ges iuppdrag att utreda frågan om vidgade sanktionsmöjligheter för radionämnden. Utvecklingen när det gäller teknik i nya massmedier gårblixtsnabbt framåt. Arbetet i utredningen bör därför bedrivas skyndsamt ochvara färdigt , enligt föredragande statsrådet är inte avsett att utgöra underlag för kommande radioavtal.Organisationen inom och radionämndsfrågan faller därför utanförutredningens uppdrag. Utskottet har dock markerat att radionämndensarbete är betydelsefullt. Efterlevnaden av radiolag och radioavtal börytterligare uppmärksammas innan ett nytt avtal tecknas. Utskottet förutsätterdärför att frågan behandlas i annan ordning. Jag yrkaravslag på reservation 6., Reservation 15 vill skapa utrymme för ett ökat antalinitiativgranskningar i radionämnden. Antalet initiativärenden har ökat någotpå sistone. Arbetet med dessa är mycket mer omfattande än vanliga rutinärenden.Därför haltar jämförelsen mellan dessa ärendegrupper om man endast räknarantalet ärenden, som man gör i moderatmotiqnen. har i det här fallet avvikit frånsparsamhetens smala väg och bekymrar sig föga om att deras förslag innebärökade kostnader, då det troligen skulle leda ti|l ett ökat antal handläggartjänster. har vi en radiqlag vars sjätte paragrafstadgar att det programbolag som brutit emot bestämmelserna är skyldigt attredogöra för radionämndens beslut. sammanställer regelbundet pressmeddelanden,som via TT-kommunikéer eller genom direktkontakter med pressen når allmänheten.Utskottet anser inte att det skulle gagna sitt ändamål att nämndbesluten lästesupp i sin helhet i radio eller TV, som motionären önskar. Det ärlitet intressant att just , som framträder i kammaren iinterpellationsdebatter i massmediefrågor som en frihetens apostel, har skriviten motion som begär utökade sanktionsmöjligheter, inonr iframtiden. Eftersom han inte befinner sig här i kammaren f. n., nöjer jag migmed detta konstaterande. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på denna punkt. begär i reservation 8 en översyn avSveriges Radios organisation. För att förbereda det nya avtalet mellan statenoch SR- koncernen kommer förarbete att göras vad beträffarorganisationsfrågan inom koncernens olika ledningar. Vid behov kommer dessutomen ny utredning att tillsättas. Det måste slås fast att vid eninternationell jämförelse har en stark och oberoende ställning i förhållandetill statsmakterna. Detta visas inte minst av att anser sigförhindrad att annat än ytligt kommentera motioner som rör programverksamheten.Vi avslår dem med hänvisning till rådande lag och avtal. Jag vågar också påstå att moderbolagets ställning är starki alla betydelsefulla ekonomi- och policyfrågor i förhållande till dessdöttrar. Uppsplittringen av var socialdemokraternaursprungligen emot, bl. a. därför att vi ansåg att detta skulle orsakafördyringar. Men jag skulle se det som positivt om ytterligare närmanden mellanradiobolagen kom till stånd och om företagen kanske slogs ihoptill ett bolag. Men det är en senare fråga. har ansett det utmärkt att man irafionaliserings- och besparingssyfte redan vidtagit åtgärder för samarbetemellan exempelvis riks- och lokalradion. Utskottet vill därför yrka avslag påreservation 8. Det är nödvändigt att programkvaliteten höjs, påpekar vpki reservation 9. har fidigare gjort ett uttalande i denna riktning.Kvalitetsförbättringar skall ske genom ökad frilansmedverkan och större antalgestaltande inslag. Detta reformkrav kvarstår oförändrat. För att SverigesRadio skall kunna uppfylla dessa krav kommer ett årligt resurstillskott på 2,att utgå t. o. m. /89. har givetvis betydandefrihet att utforma verksamheten efter givna riktlinjer. kommer inte heller att få kompensation förfördyringar på grund av devalveringen. Även om de importerade programmen ärbilliga i jämförelse med de inhemska, kommer detta att få en viss, men dockmarginell effekt till fördel för svenska program. Utskottet avstyrker yrkande 7i mofion 1092, där vpk kräver att skall uttala sig för att andelensvenska program skall uppgå till . F. n. är andelen . I den moderata reservationen nr 11 framhålls attrationaliseringskravet på bör vara 4-procenfigt som endel av verksamheten reklamfinansieras. Mottagaravgiften skulle då kunna hållasoförändrad. Detta hårdare rafionaliseringskrav avvisar utskottet.Riksdagsbeslutet om kvalitetsförbättringar och regionaliseringsåtgärder skullekunna äventyras. En rationalisering åriigen har redan beslutats.Rationaliseringen kommer i själva verket att uppgå till , eftersomSveriges har stora utgifter i utländsk valuta. Någonkompensation för kostnadsökningen till följd av devalveringen kommer nämligeninte att utgå. Statsmakterna är givetvis måna om att vettigarationaliseringar genomförs och begär fyllig informafion om dessa. De riktlinjer som riks- och lokalradio har utarbetat omökat samarbete och samutnyttjande av tekniska resurser anser utskottet varamycket positiva. Utskottet har bedömt en höjning av licensen med . sombåde rimlig och nödvändig. Den lyckosamma försöksverksamheten med pejling harmedfört inkomster för staten motsvarande . per mottagaravgift och böralltså fortsätta. Jag hoppas att insöp dessa berömmandeord, eftersom han har fått för sig att jag finner högsta tillfredsställelse iatt alltid måla borgerlig regeringspolitik i nattsvart färg. Reklamfinansiering har fidigare ingående berörts avutskottets talesman och av kulturminister hänvisade till massmediekommitténs uppdrag. Reklam i skadar dagspressen - det är denåsikt som det socialdemokratiska partiet har. Informationsteknologiutredningengjorde detta ställningstagande också beträffande reklam i nya medier. Tyvärrreserverade sig och på denna punkt. I reservafion 13 begär vpk kompensation för momshöjningoch devalvering genom ett extra anslag på 40 milj. kr. ur rundradiofonden.Utskottet avstyrker förslaget, men vill påpeka att kostnadskompensation kommeratt utgå för momshöjningen men inte på devalveringen. I nästa votering fårförhoppningsvis regeringen ett bemyndigande att ge möjlighetatt ur rundradiofonden ta ut 30 milj. kr. som temporärt lån. Ett sådant extraanslag på 40 milj. kr. skulle innebära att av medlen försvann, ur fondenunder ett enda budgetår. Hur skall utan betydande svårigheterkunna betala tillbaka denna summa under nästkommande budgetår? Detta förfarandestadgas i bestämmelserna. Jag yrkaravslag på vpk-reservationen. För att skall kunna uttala sig om alternativafinansieringsformer krävs att vi avvaktar massmedieutredningensställningstagande och egen organisationsöversyn. I utredningsdirektiven sägs att det är motiverat attdiskutera finansieringsalternativ på lång sikt som berör Radiosverksamhet. Särskild skatt på videokassetter och videoapparater har redaninförts. En del av kassettmedlen skall gå till att förstärka kulturanslagen.Jag sätter av många skäl ett stort frågetecken för om inkomsterna från nyaskatteobjekt av liknande slag är lämpliga att specialdestinera till SverigesRadio. F. n. är endast utbildningsradion skattefinansierad. har fidigare pläderat för att SverigesRadio skall ha en stark och självständig ställning. Att användarna självafinansierar verksamheten genom avgifter i stället för att staten i ökande gradtillskjuter skattemedel är en garanti för självständighet ochoberoende. Jag yrkar bifall till utskottets förslag på samtliga punkter. Jag skall bara kort beröra utbildningsradions situafion.Utskottet har enats om att staten under nästkommande budgetår skall tillskjutahyresmedel. Utbildningsradions planeringssituation har under en längre tidvarit allt annat än avundsvärd. avbröts av den borgerligaregeringen när kostnaderna var uppe i 300 miljoner. harnågon lösning ännu inte nåtts, eftersom den lokaliseringi som var tänkt inte blev av. Byggi.adsstyrelsen har byggt om lokaler i kvarteretLiibeck på . Ljudisoleringen har kostat 5 miljoner, och utbildningsradionhar beställt teknisk utrustning för 7 miljoner. Skulle lokalerna tas i anspråkav annan hyrestagare innebär detta att lokalerna måste byggas om ochutrustningen inte kan utnyttjas. Detta innebär en kapitalförstöring pååtskilliga miljoner. Utbildningsradions lokalsituation är i det lägetfortfarande inte löst. Främst av den anledningen har utskottet medgivit att enhyreskostnad på 2,3 miljoner betalas av staten för utbildningsradions räkningtill sig själv, nämligen den statliga . Utskottet ålägger utbildningsradion att i likhet medövriga företag noggrant pröva möjligheten till rationalisering och samarbeteför att om möjligt minska hyreskostnaderna. Den borgerliga motionen tar upp den 2-procentigarationalisering som för fjärde budgetåret i följd skall genomföras. "Menmed enbart nedskärningar når man en gräns då en kontraproduktiveffekt uppstår." Ordet "kontraproduktiv" är litet egendomligt -nedskärningar kan över huvud taget inte vara produktiva. Möjligtvis är det etttryckfel i mofionen. Man kanske menar kontrapunktiv eller någonting annat, jagvågar inte uttala mig om det. Förvisso kan nedskärningar ha en negafiv effekt ochinnebära kapitalförstöring. Men, , vem har det ursprungligaansvaret för utbildningsradions besparingar? Och vem har haft det huvudsakligaansvaret för dessa besparingar ? taladeom att utbildningsradion inte skall särbehandlas. Då kan man också fråga varförinte dessa reformpengar på utgick till utbildningsradions verksamhetunder den tid hans eget fögderi varade. Herr talman!Jag yrkar bifall till utskottets förslag på samtliga punkter. 73EVA (vpk) replik: Först till frågan om Radiosintegritet och självständighet. Om hade läst vår motion,skulle hon ha funnit att den faktiskt inleds med att vpk konsekvent har hävdatvikten av att radio- och TV-verksamheten garanteras en i förhållande till statsmakternaoch olika intressegrupper stark och oberoende ställning. Bara därigenomgaranteras den integritet som är nödvändig för att radio och TV skall kunnauppfylla sitt ansvar mot allmänheten och bedriva en självständig och kritisktgranskande verksamhet. Vad som har skett är - som jag var inne påtidigare - att ställning i det avseendet har undergrävts. Vivar tidigare överens med socialdemokraterna om att den uppsplittring som skettvar olycklig. Jag vidhåller att vi ser konsekvenserna av denna, dvs. ökadbyråkrati, kostnadsökningar m. m. Vi tycker naturligtvis också att det är bramed ett samarbete. Det är skönt att man äntligen har insett att det behövs. men det borde män ha gjort litet tidigare från samtligaövriga partiers sida. Sedan vill jag ta upp frågan om kostnaderna. Också pågrund av dem undergrävs integriteten och självständigheten. Å ena sidan beslutarriksdagen om en mängd nya åtaganden, och å andra - det är ett faktum, ochCatarina Rönnung motsade inte heller det - har devalveringen inneburit attSveriges Radio fått ökade kostnader. Hur vill då vi finansiera detta? Vårt krav på 40 milj. kr.avser kompenseringar på kort sikt. Långsiktigt pekar vi på andrafinansieringsformer, som vi återkommer till i nästa debatt. Så några ord om den s. k. osthyvleprincipen, dvs. den2-procenfiga nedskärning som ju drabbat kulturområdet oerhört hårt, inte minstutbildningsradion. På den punkten har vi som enda parti i finansutskottet sagtatt det är helt orimligt att ha en sådan här osthyvleprincip. Den drabbar småinstitutioner som dem som finns inte minst inom kulturområdet mycket hårt. Manmåste i stället göra polifiska prioriteringar. Vi följer upp vår inställning ide övriga utskotten, bl. a. i kulturutskottet. vill jag kommentera vårt krav på en planeringför en ökning av andelen egenproduktion. Vi anser att man för att värna om dennationella kulturen och för att få mer dokumentärprogram ochinformationsprogram bör höja målsättningen till . har felnär hon säger att-50 % är egenproduktion . Det är den nuvarandemålsättningen, men man ligger inte så högt, utan man ligger närmare 40 än . 74GUNNEL () replik: kritiserade de stramare kravpå rationaliseringar som vi moderater för fram. Men man bör kunna ställa dekraven på av flera skäl. För det första bedömde redan den förra regeringen att detär möjligt att kräva en ytterligare rationalisering inom radio-TV-koncernen. För det andra har koncernen varit befriad från tvånget attredovisa rafionaliseringar , då andraoffentliga förvaltningar hade detta krav på sig, dvs. 1979/80 och 1980/81.Endast har haft tvånget att rationalisera . För det tredje har i det hittillsvaranderationaliseringsarbetet lämnat personalsidan tämligen orörd.Personalkostnaderna utgör dock av budgeten. Att det är så finns bl.a. belagt i personaltidningen . Om man beaktar dessa tre omständigheter, kan man med fog hävdaatt koncernen bör kunna redovisa en 4-procentig rationalisering. 75 () replik: överräckte i sitt inlägg enblomma till mig. Min replik består i att jag tackar och bugar. 76 () replik: Jag tror att och jag är enseom integritet - att skall ha en stark ställninggentemot statsmakterna. När det gäller att skattefinansiera en del av SverigesRadios verksamhet, som man kräver från vpk:s sida, vill jag säga att jagfaktiskt ställer mig tveksam till en ökad skattefinansiering och tycker att enavgiftsfinansiering är en bättre väg att gå. har slagit fast ettreformkrav, där får ett 2,3-procentigt påslag för attupprätthålla en god programkva-htet, så att man kan göra egengestaltade programoch fullfölja sin regionalisering. Det är kanske så att socialdemokraterna intehar lika mycket pengar som vpk fill . Det är en resursfråga. Vihåller fast vid att det 2,3-procentiga reformkravet är väldigt viktigt. Vihåller fast vid att ställningstagande om egengestaltade program ären bra målsättning. Jag anser alltså att den 4-procentiga besparing sommoderaterna pläderar för skulle äventyra programkvaliteten. Av den anledningenavstyrker vi det förslaget och tillstyrker en 2-procentig besparing. 77 (vpk) replik: Det är en resursfråga, säger . Jag hävdar att det är en prioriteringsfråga. Inte minst i denmediepolifiska situation som vi nu har diskuterat och som vi befinner oss i ochkommer att befinna oss i är det nödvändigt att satsa på som ettföretag i allmänhetens tjänst. I annat fall ger man fritt spelrum för dekommersiella krafterna i än högre grad. Skattefinansiering är en väg vi har pekat på. Men vi harframför allt pekat på att man skulle kunna beskatta annan hemelektronik än justvideo och därmed kunna tillföra mer pengar. Det kommer att blinödvändigt . Även om man har fått dessa i kompensation, såräcker det inte. Devalveringen har inneburit kraftigt ökade kostnader förSveriges Radios verksamhet, och därfill har fastlagt ett antalåtaganden som får allt svårare att uppfylla, eftersom ekonominförsvagas. 78 () replik: Sista ordet är intesagt när det gäller finansieringsalternativet för . Det ingår imassmedieutredningens uppdrag att utreda bl. a. hur man på lång sikt skall setill att finansiering blir tillfredsställande. 79LARS HJERTEN (m): har kommenterat de moderatareservationer som rör radionämndens arbete. Jag skall helt kort ge vår syn pådessa reservationer och på radionämnden. Radionämndenhar till uppgift att övervaka programföretagen inom 5 protokoll 1982/83:119-123 I detta arbete skall nämnden setill att programföretagen utövar sina sändningsrättigheter i enlighet med 6 §radiolagen och de avtal som staten ingått med vart och ett av företagen. Övervakningen sker i form av efterhandsgranskning, och mankan antingen granska enskilda program eller en grupp av program. Till nämndeninkommer drygt 1 000 granskningsärenden, och de kommer till nämnden påtre olika sätt: För det första genom anmälan från allmänheten, för det andragenom initiativbeslut av nämnden och för det tredje genom underrättelse frånprogramföretag med anledning av begäran om beriktigan-de eller genmäle.Besluten i granskningsärenden fattas antingen av nämnden vid sammanträden ellerav nämndens direktör. I det stora flertalet granskningsärenden fattar direktörensjälv beslut - det gäller i av fallen. Nämnden i sin helhet tar uppfrågor av större vikt eller av principiell betydelse. Dessutom är det baranämnden som kan fatta fällande beslut eller beslut som innehåller krifik motett eller flera program. Antalet granskningsärenden är alltså drygt 1 000. Så harvarit fallet av . Det är ungefär dubbelt såmånga som för fem . Nästanalla ärenden tas numera upp efter en anmälan. Om antalet granskningsärenden som tillkommer genomanmälningar är stort, så är det tvärtom med ärenden som tillkommer på egnainitiativ. 1976 var det 131 ärenden av 671 granskningsärenden som hadeanhängiggjorts genom initiativbeslut i nämnden. , var detinte mindre än 185 initiativärenden av 696. har initiativärendenasjunkit kraftigt. De var nio stycken och bara 1981 - en drastiskminskning, kan man alltså säga. Detta påtalar vi i den moderata motionen 746,och i kulturutskottet har den moderata gruppen reserverat sig - det gällerreservation 15 i det betänkande som vi just nu diskuterar - till förmån fördenna motion. Jag vill, herr talman, yrka bifall till den reservationen. sägs det i utskottsmajoritetens yttrande attinitiativärendena har ökat . Det berörde också isitt huvudanförande. Ochdetstämmer-antalet har ökat från fem ärenden år 1981fill 1982. har emellertid granskningsärendena totalt minskatkraftigt till år 1982- från hela 1 1981 till 1982.Det betyder alltså något mer än 300 färre anmälningar. Därmed borde ju ettviktigt skäl mot flera initiativärenden vara ur världen, nämHgen att man har såmånga anmälningsärenden. Förra gången man hade ungefär lika många granskningsärendensom var . Då hann man med hela 185 initiativärenden - förra åretalltså bara 9. Man bör alltså, menar vi, med nuvarande resurser kunna klara avi varje fall några fler initiativärenden. I samma reservation, nr 15, tar vi moderater ikulturutskottet också upp en annan fråga, nämligen hur ett programföretag skallredovisa radionämndens beslut när det gäller program som har kritiserats ellerfällts. Vi menar att redovisningen ofta är alltför summarisk, vilket är till menför syftet med radionämndens arbete. Låt mig taett exempel! omatt fälla en programserie i som hette "Svearikets vagga- en historiai gungning". Beslutet grundar sig på ett omfattande material, sompresenteras i form av ett kort pressmeddelande. Det kan sedan vara lätt för TVeller det aktuella programföretaget att även förkorta pressmeddelandet för attfå med radionämndens utslag i en nyhetsutsändning. På tal om den här aktuellaprogramserien är det precis vad som har skett. De många amatörforskare som harägnat sig åt att studera sin hembygd och dess historia har genom deknapphändiga informationer som getts i massmedia fått uppfattningen attresultatet av deras studier inte får framföras eller ens diskuteras i TV. Detär många som har vänt sig till mig och framfört den uppfattningen. Då står detändå i radionämndens bedömning bl. a. följande: "Radionämndenkonstaterar i detta sammanhang att det naturligtvis står i god överensstämmelsemed bestämmelserna i radiolag och avtal att, som skett, låta företrädare för enalternafiv eller annorlunda historiesyn komma till tals i programverksamheten.Det är också helt klart att kraven på opartiskhet och saklighet kan ställaslägre än eljest beträffande de företrädare för dessa åsikter som intervjuaseller på annat sätt uttalar sig i programmen." Hadevi haft den fylligare information om radionämndens beslut som vi moderatereftersträvar, så skulle aldrig dessa missförstånd ha uppstått. Sedanhör det till saken att beslutet att fälla den här programserien måste betraktassom i det närmaste unikt. Jag har läst igenom radionämndens domar under desenaste sju åren och inte kunnat hitta någon parallell. Det verkar som om dethär är fråga om ett olycksfall i arbetet. Föratt undvika missförstånd vill jag bara påpeka att vi inte kräver attradionämndens beslut alltid skall presenteras i sin helhet i det aktuellaprogramföretaget. Det vore absurt att kräva något sådant. Jag vill också beröra en annan fråga som berör radionämnden. Detgäller vilka sanktionsmöjligheter som skall stå nämnden till buds. Det här ärväl något som, dess bättre, inte blir aktuellt särskilt ofta. Men vi har juexempel på hur ett program gång på gång brutit mot radiolagen och fällts senare återkomma i ungefär samma stil. Även om detta, somsagt, inte är särskilt vanligt, är det principiellt mycket viktigt att sådanthär inte upprepas. Vi vill därför att massmediekommittén får i uppdrag attutreda frågan om sankfionsmöjligheter för radionämnden. Detta framgår avreservation 6, som är fogad till kulturutskottets betänkande 21. yrkar jag bifalltill reservation 6. 80 () replik: Det står radionämnden fullständigt fritt att ta upp inifiativärenden,om antalet rutinärenden har minskat och om utrymme finns. behöverinte lägga sig i den saken. Men om man skall utöka antalet initiativärendenbetydligt, innebär det att man måste ställa ökade resurser till radiönämndensförfogande. , som i andra fall är snåla med medel, har härtydligen gjort ett avsteg från sin gängse Man är alltså beredd att tillskjuta medel närdet gäller radionämnden. Enligt motion är det önskvärt attradionämndens beslut läses upp i sin helhet. Förslaget är emellertid ganskatramsigt - möjligen har gått ifrån detsamma. Vad som är viktigt ärju att radionämndens beslut läses upp på god sändningsfid, så attinformationen når så många lyssnare som möjligt. Det förekommer att beslutenläses upp i Rapport och Aktuellt. När det gäller dessa program arbetar man sombekant under tidspress. Därför kan vi endast begära att kortfattade beslutläses upp i de programmen. själv går ju också ut medTT-kommunikéer och pressmeddelanden. Man är väldigt mån om att få framföra sinasynpunkter till allmänheten. Som jag sagt här tidigare skall massmedieutredningenarbeta snabbt och effektivt. I huvudsak skall de nya medierna tas upp. Detinnebär att frågor som gäller organisation och radionämndenfaller utanför den aktuella utredningens ram. Statsrådet utesluter emellertidinte att ytterligare en utredning kan komma att filisättas, som tar upp den härfrågan. Utskottet har gjort ett uttalande fidigare att det är viktigt attefterlevnaden av radiolag och radioavtal uppmärksammas innan ett nyttradioavtal tecknas. Med dettaborde känna sig nöjda. 81LARS HJERTEN (m) replik: När det gäller hur man skall redogöra för ettnämndbeslut har vi sagt att radionämnden bör ha möjligheter att föreskriva fördet aktuella programföretaget hur nämndbeslut skall redovisas. / undantagsfallkan det innebära att hela beslut redovisas. Det här med ett utökat antal initiativärenden när detgäller radionämnden skulle, enligt , innebära att nya resursermåste tillskjutas. Det betyder att personalstyrkan måste utökas. Men vi harinte samma uppfattning. Det är ju så att antalet granskningsärenden har minskatganska kraffigt - det rör sig om . harantalet initiativärenden visserligen ökat - men bara från fem till nio. Meneftersom antalet initiafivärenden är så litet, spelar det egentligen ingenroll. Om man fill detta lägger att flera av dessainitiativärenden egentligen inte tillkommit på eget initiativ utan ärföljdärenden med anledning av anmälningar, blir det väldigt få nyainitiativärenden. Det ärdetta som vi vill ändra på. Jag har läst radionämndens verksamhetsberättelse för år1982. Där talar man om möjligheterna till rationaliseringseffekter genom attbl. a. se över vissa administrativa rutiner. Vi menar givetvis också attnämnden i större utsträckning skall prioritera egna initiativ. Det borde finnasmöjligheter till detta när det totala antalet ärenden minskar, vilket alltsåvarit fallet . 82 () rephk: Jag tycker att i det här falletger radionämnden en onödig pekpinne. Nämnden är oförhindrad att ta uppinitiafivärenden, att själv besluta om detta.