prot · G609137 · 1982-12-31 00:00:00 — Först och främst är det en rent moralisk fråga. Det låterväldigt illa när t. ex. rrioderaterna i reservation 1 säger: "Eninternationell solidaritet som bygger på lånade pengar, vilka måste betalasigen av kommande generationer, är inte trovärdig." Trovärdig för vem? Förde människor som behöver hjälp ökar givetvis trovärdighet medbiståndets storlek. Och vad är det som säger att det är just till u-landsbiståndetsom vi lånar? Kan det inte möjligen vara så, att en del av våra lånade pengargår till konsumtion av sprit, cigaretter och chips och till utlandsresor?Självfallet är det så! Den avgörande skillnaden är väl bara den attbiståndsmottagare har svårare att klaga så länge de får något av vårt överflöd.Det är givetvis bättre än ingenting, för vad vi talar om är ju inget annat änen liten del av vårt överflöd. Jag kan inte heller acceptera argumentet att vi iblandmisslyckats i vårt biståndsarbete och att det därför, enligt somliga, skullevara bättre att vi effektiviserar våra biståndsinsatser. De som anför detargumentet menar att detta skulle vara viktigare än att hålla enprocentsmålet.Självfallet skall vi -så långt vi kan påverka - se till att biståndsmedlenverkligen kommer fram och kommer till effektivast möjliga användning. Men dettastår på intet sätt i motsatsförhållande till enprocentsmålet. Vi skall lära ossav misstag och bättra oss, det är självklart. Men vårt misstag är inte att vihar satt upp enprocentsmålet - vårt stora misstag skulle vara att i praktikengå ifrån det. Av erfarenhet vet de flesta av oss - antar jag - hur svårtdet är att höja anslag som fillåtits släpa efter. I tillväxtekonomier är detlättare, men annars näst intill omöjligt. Detta beror på det enkla faktum attpengar som inte går till bistånd givetvis används till något annat. När vi sedan, enligt alla vackra formuleringar,snarast-även i praktiken -återigen skall uppfylla enprocentsmålet blir det ännusvårare än , eftersom något annat då skall trängas undan för att skapautrymme i budgeten. Det blir en avsevärt svårare situation än det är atthålla fast vid enprocentsmålet. I ett mera långsiktigt perspektiv borde vi snararediskutera en plan för hur vårt bistånd uttryckt i andel av BNI skall kunna ökasi stället för att föra dagens debatt, som bl. a. gäller om vi skall stå fastvid tidigare uppsatta mål eller ej. Frågan om överlevnad gäller inte bara de fattiga. Även vi rika borde ta chansen - så länge vi har möjligheten - attsjälva påverka vår och hela jordens framtid genom att fundera på hur enrättvisare fördelning skall komma till stånd. Om vi inte själva vill börjadiskutera dessa frågor måste den dag komma då de svältande reser sig och kräversin rättmätiga del av jordens InternationeUt utveckhngssamarbete m. m. Eftersom de svältande är väldigt många fler änvi som har det bra, kan det .då vara för sent för resonemang. Om nu inte rent humanitära skäl och solidaritetsskäl ärtillräckliga för att slå vakt om enprocentsmålet kan man också anföra ett rentmarknadsekonomiskt resonemang för att inte minska utan snarare öka vårtbistånd. Vi kan ju fråga oss: Var finns nya marknader för vår - i framtidenförhoppningsvis expanderande - industris produkter? Är det i i-länderna, däralla har i stort sett samma problem som vi, eller är det i där t. o.m. lägsta acceptabla standard är ett avlägset mål? Var finns det avsättning förprodukter och kunnande? Långsiktiga satsningar på är säkert ur allasynpunkter en klok politik för framtiden - inte minst för oss själva. Jag yrkar bifall till motion 1235. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 4 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:2415av och 1982/83:2416av m. fl. Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 1982/83:174) 5 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1982/83:29Vissa för flera huvudtitlar gemensamma frågor (prop. 83:100 delvis) 1982/83:33 Ändring i lagen om (prop. 1982/83:148) 1982/83:24 Anslag tillkulturverksamhet, m. m. 1982/83:100 delvis och prop. 1982/83:108) 6 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1982/83:475av () till statsrådet om ändrade regler omutvisning av brottslingar till annat nordiskt land: Enligt 28 och 29 §§ utlänningslagenkan en utlänning utvisas på grund av brott med förbud att återvända under visstid. När utlänriingar döms till utvisning skall hänsyn tas till utlänningenslevnads- och familjeförhållanden och längden av vistelsen här. Det har visatsig att straffade finländare, som inte har någon som helst anknytning kvar isin hemort, utvisas. Många återvandrar nästan omgående till ochriskerar ytterligare ett straff. Dettaförhållande väcker frågan om utvisning mellan de nordiska länderna är Nr 137 ''"igad. Med hänsyn bärtill vill jag fråga vilka åtgärderstatsrådet ämnar vidta? 1982/83:476 av (vpk) till statsrådetGertrud om graviditetsstörningar i samband med bildskärmsarbete: Larmrapporter från och visar på ett onormaltstort antal graviditetsstörningari samband med.bildskärmsarbete. Jag villdärför ställa följande fråga.fill statsrådet : vidtagit några åtgärder med anledning av dessa rapporter, ellerplaneras några sådana åtgärder? 1982/83:477av () till justitieministern om utformningen av fängelsestraff ivisst fall; Vilken frihet harkriminalvårdsstyrelsen att utforma påföljder, när en 15-åring dömts tillfängelse? 1982/83:478 av () till statsrådetBengt om planerad nybyggnad för regalskeppet ; hemställer iskrivelse till regeringen att få projektera nybyggnad förregalskeppet enligt tävlingsförslaget , dvs. med placering iGalärvarvsdockan. Vid remissbehandlingen av de vinnande bearbetade förslagenframhöll bl. a. att "byggandet av ett nytt Wasamuseumfår så långtgående konsekvenser för kommunen och deras innevånare att fråganbör prövas genom förslag till stadsplan eller på sätt som motsvarar sådanprövning". måste beteckna detta påpekande som väsentligteftersom det särskilt redovisats i skrivelsen till regeringen. Är statsrådet beredd att innan projekteringsmedgivande geslåta placeringen av prövas genom förslag till stadsplan eller motsvarandeförfarande? 1982/83:479 av (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder mot avskedanden vid strejker: Tio plåtslagare vid i fick sparken av arbetsköparen i samband med en lagligstrejk. Arbetsdomstolen gick vid sin prövning på arbetsköparens linje ochgodkände därmed avskedandena. Avser arbetsmarknadsministern ta initiativ tilllagändringar som omöjliggör avsked vid strejker? Nr 137 1982/83:480 av () till utbildningsministern om UHÄhar utfärdat ändrade villkor för behörighet till textillärarutbildning. ---------------------- I dessa villkor, som skall gälla fr. o. m. , krävs för Meddelandeom intagningsbehörighet endast 240 timmars undervisning i slöjd, som kanfås frågor genom fillval i gymnasieskolanstvååriga sociala linje. F. n. fordras som särskildbehörighet terminskurser i sömnad och vävning. En grundlig teorefisk inlärning och färdighetsträning iolika textila tekniker på gymnasienivå är en nödvändighet för att kunnatillgodogöra sig undervisningen på högskolenivå. Genom att slopaterminskurserna som behörighetskrav kommer gymnasieundervisningen att flyttasupp på högskolenivå. Det är inte försvarbart ur vare sig ekonomisk ellerkvalitetsmässig synpunkt att medvetet försämra textillärarutbildningen på detsätt som blir följden av de nya behörighetskraven. Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta för attbevara kvaliteten i textillärarutbildningen? 7§ Kammaren åtskildes .