prot · G60945 · 1982-12-31 00:00:00 — Etf sådant ingrepp skulle allvarligt begränsa föreningsfriheten och stå istrid med regeringsformen. I regeringsformen finns nämligen en regel till skyddför föreningsfriheten, för fackföreningarnas och de polifiska partiernas frihetaft genom i demokratisk ordning fattade majoritetsbeslut bestämma om sina inreangelägenheter. Frågan om koUekfivanslutningen är en del av denna frihet. Protokollen från tidigare debatter här i kammaren omkollektivanslutningen visar många prov på att okunnigheten när det gällerdenna fråga är mycket stor på borgerligt håll. Jag måste därför, fru falman, takammarens tid i anspråk och lämna några elementära fakta. Kollektivanslutningen är helt och hållet en lokal fråga.Medlemmarna i de lokala fackliga organisafionerna tar självständigt initiafivfill och beslutar om anslutning fill arbetarkommunen. Några krav på ellerdirekfiv om anslutning ges inte vare sig från. fackförbund, LO eller detsocialdemokratiska partiet. Ett förslag om kollektivanslutning föregås av enomfattande behandling i mötesverksamheten och av skriftlig information. Efteranslutning tas frågan om koUekfivanslutningen upp till behandling minst en gångvarje år. KoUekfivanslutningen omprövas, om någon så begär. När beslut fattasom kollekfiv anslutning fill partiet föreligger alltid en möjlighet till reservafionmot beslutet. En enskild medlem, som av olika skäl infe ställer sig bakombeslutet, har rätt aft ställa sig helt utanför. Den som reserverar sig behöver inte ange något som helstskäl för sitt ställningstagande. Den enskilde reservanten röjer således påintet sätt sin polifiska hemvist. Defta sistnämnda vill jag särskiltunderstryka. Reservafion kan inlämnas när som helst och gäller naturligtvisutan tidsgräns. Den värdegemenskap som finns mellan fackföreningsrörelsenoch socialdemokrafin kan aldrig lagstiftas bort. Def är ett faktum som framförallt borde lägga på minnet. Etf beslut om att fa bort kollektivanslutningenhar kanske infe så väldigt stor effekt i verkligheten, men det- och dettakanske är det allvarligaste - skulle vara en åtgärd direkt riktad motfackföreningarnas egna beslutanderätt och därmed på def allvarligaste kränkaföreningsfriheten. Så här sade här i kammaren :"Åtgärden skulle emellerfid infe alls få den polifiska konsekvens somnågon falare här hävdat atf den skulle få. Socialdemokrafin är inte så beroendeav de medel som det gäller atf man ur den synpunkten skulle komma någonsfansmed en lagsfiftning. Det finns ju olika möjligheter att ge anslag ochekonomiskt stödja en politisk rörelse - det vet ni alla. Dessa möjligheterskulle naturligtvis komma atf utnyttjas därest ett sådant förbudinfördes." Vi socialdemokrater är stolta över den värdegemenskap somfinns inom arbetarrörelsen. Den kommer vi att slå vakt om, omhulda och ständigtförsöka fördjupa. Vi förstår fullerväl atf denna samhörighet är en vagel i ögatpå våra politiska motståndare framför allt på den borgerliga sidan. Men ni harju valt sida. Ni har valt atf utveckla och fördjupa er värdegemenskap med Vissa författnifigs-fråg or m. m. Vissa författningsfrågor m. m. arbetsgivarorganisationerna och storfinansen. En sak kanjag emellerfid lova er på den borgerliga kanten: Oavsett hur ni organiserar ertsamarbete på den kanten, kommer vi aldrig med uttalanden i eller medlagstiftning försöka lägga hinder i vägen för ert inre arbete och kränkaföreningsfriheten. Vårt partis demokrafiska traditioner är en garanfi fördetta. I detta anförande instämde AnitaJohansson, i , , iHelsingborg, , , , , , och (alla. AnL 64HANS NYHAGE (m): Det är djupt beklagligt atf vi åter skallbehöva stå här i riksdag och diskutera förekomsten av en företeelsesom rimligen inte borde höra hemma i vårt demokrafiska samhälle.Tvångsanslutning av medlemmar till ett politiskt parti är och förblir oförenligmed de grundläggande värderingar och idéer som kännetecknar vårt öppna och friasamhälle. Den av socialdemokraterna tillämpade kollektivanslutningen stridermot de mänskliga fri- och rättigheterna, den strider mot den personligaintegriteten och den strider mot valhemligheten. Detta är en fullkomlig självklarhet för en klar majoritetav svenska folket, vilket undersökningar har visat, och det har följdriktigtockså gång på gång kommit fill uttryck här i kammaren . Vidupprepade tillfällen har uttalat sig mot kollektivanslutningen ochuppmanat socialdemokraterna att upphöra med denna icke-demokratiska, för mångamänniskor direkt kränkande hantering. Med förblindad envishet har densocialdemokrafiska minoriteten vidhållit sin anmärkningsvärda inställning. Def är en allvarlig nonchalans som man frånsocialdemokrafiskt håll visar mot def högsta beslutande organet i värtsamhälle. Vad otvetydigt uttalat struntar man helt enkelt i. Detta ärmilt sagt ett ovärdigt handlande. Med vilken rätt anser man sig kunna sätta sigöver av fattade beslut? På vilka grunder anser sig socialdemokraternaha rätt aft kunna tvinga människor atf antingen vara medlemmar i detsocialdemokratiska partiet, och därmed också ekonomiskt stödja en politik somde inte omfattar, eller att avslöja var de infe hör hemma polifiskt, vilketstrider mot valhemligheten? Detta senare är ju konsekvensen avreservationsrätten, som man från socialdemokrafiskt håll gör så stort nummerav. För alla andra partier är det en fullkomlig självklarhetatf den enskilda människan själv fritt och frivilligt skall kunna söka och fåmedlemskap grundat på egen vilja och uppfattning. För socialdemokraterna,däremot, är det höjden av rättfärdighet atf människor skall kollektivanslutassom medlemmar, oavsett om de vill det eller inte och utan hänsyn till att de iåtskilliga fall redan är medlemmar i andra partier. Def måste vara helt främmande för ett rättssamhälle attmänniskor skall tvingas reservera sig mot aft bli infösta i en polifisk fålla.Den parfipolitiska tillhörigheten, om något, måste det vara vars och enspersonliga angelägenhet atf fritt få avgöra - utan inblandning avsocialdemokratiska partigängare. Hur angeläget def än kan vara för dessa atftillföra sitt parti medlemmar, får defta dock inte ske med åsidosättande avdemokratins spelregler. Reservationsrätten är ingenting annat än renthyckleri, ett ömkligt sätt att söka rättfärdiga en orättfärdig handling.Bevisligen finns det många människor som inte vågar använda sig avreservationsmöjligheten med hänsyn fill de konsekvenser detta får i skildasammanhang. Exemplen på trakasserier på arbetsplatserna för förment ickesocialdemokratisk partitillhörighet är tillräckligt många och talande nog. Känns def inte besvärande, , atf stå häroch försvara något som definitivt inte är värdigt ett demokratiskt parfi?Varför vågar ni infe enbart låta människor frivilligt söka medlemskap i ertparti? gjorde etf stort nummer av värdegemenskapen inomarbetarrörelsen. Starkare är den tydligen inte än att man måste fillgripakollektivanslutning av medlemmar fill parfiet. Frivillighefen räckeruppenbarligen inte. I sitt försvar av kollektivanslutningen åberoparsocialdemokraterna också allfid fackföreningarnas rätt atf besluta i sina egnaangelägenheter. Om alltså en socialdemokratisk majoritet på ettfackföreningsmöte, oavsett antalet närvarande, beslutar att ansluta allamedlemmar - även de med en icke-socialistisk samhällssyn - fill detsocialdemokratiska partiet, är detta uteslutande fackföreningens angelägenhet,hävdar man, något som andra inte skall lägga sig i. Detta är med förlov sagtingenfing annat än den obotfärdiges försök att försvara en i grunden sjuk sak.Ingenfing kan nämligen hindra socialdemokrafin från aft vägra ta emot medlemmargenom kollektivanslutning. Ingenting hindrar att även detta parti enbartaccepterar och tillämpar frivilligt enskilt medlemskap. Atf skjutafackföreningarna framför sig och skylla på dem faller alltså på sin egenorimlighet. Om bara viljan funnes i det socialdemokrafiska partiet attrespektera den enskildes rätt att själv välja partitillhörighet, skullekollektivanslutningen vara ett minne blott. saknas dess värre den viljan, vilket är bedrövligt. Mankan inte frigöra sig från tanken aft slantarna som strömmar in från de mångatvängsanslutna medlemmarna spelar en avgörande roll. Tydligen upplevsdragningskraften hos ett frivilligt medlemskap i partiet som sä svag, atffasthållandet vid kollektivanslutningen är starkt ekonomiskt betingat. Åtta gånger har bestämttagit avstånd från systemet med kollektivanslutning fill ett politiskt parfi.Den socialdemokrafiska minoriteten har varje gång nonchalerat dessauttalanden. Även om det i fackföreningsrörelsen ute i landet finns ett ochannat ljus i detta annars så totala socialdemokratiska mörker, vilket vissarapporter vittnar om, så framgår med all tydlighet, atf socialdemokraterna äveni fortsättningen avser atf inte respektera ett uttalande från sida.Att åter stanna vid etf uttalande är således meningslöst. Eftersom det enligtvår mening är ytterst angeläget, aft den enskilda människans fri- ochrättigheter respekteras, är det Vissa författitings-frågor m. m. Vissa författnittgs-frågor m. m. nu nödvändigt atf gå i författning om en lagstiftning påområdet. Därför, fru talman, yrkar jag nu bifall till den vidbetänkandet fogade reservafionen nr 2, avgiven av konsfifutionsutskotfetsmoderata ledamöter. I detta anförande instämde och (båda m). AnL 65 () replik: Det är beklagligt, säger , atf viskall behöva stå här och tala om kollektivanslutning. Jag kan mycket välinstämma i det. Det är faktiskt mycket beklagligt att riksdag skalllägga sig i de fria organisafionernas inre arbete. Därför fär jag uttala denförhoppningen atf defta är som vi behöver uppleva det som herrNyhage kallar för beklagliga debatter. Hans Nyhage frågade mig om inte jag tyckte aft det varbesvärande atf stå här i kammaren och försvara kollektivanslutningen till detsocialdemokrafiska partiet. Nej, jag tycker inte aft det på något sätt är besvärande,tvärtom. Om man slåss för föreningsfriheten slåss man inte för en sjuk sak utanför något som är värt att bevara i svensk tradition. Jag hävdade i mitt förstainlägg och jag gör det , att krav på lagstiftning i dettasammanhang kränker föreningsfriheten. Föreningsfriheten finns inskriven, herrNyhage, i grundlagen. I 2 kap. regeringsformen finns 14 § som reglerar närbegränsningar i föreningsfriheten får ske. Det finns måhända skäl atfåtminstone för läsa upp vad som där står. Så här lyder kap. 2 14 §: "Föreningsfriheten får begränsas endast såvitt gällersammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur ellerinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visstetniskt ursprung." Det borde stå klart även för atf dennaparagraf inte kan tillämpas på de svenska fackföreningarna. De är inga militäraorganisafioner såvitt jag förstår, och kollektivanslutningen innebär ingenförföljelse av folkgrupp av det slag som regeln talar om. Jag tycker att borde gå hem och i sinstudiekammare läsa igenom 2 kap. 14 §. Då slipper vi kanske dessa beklagligadiskussioner i kammaren. AnL 66HANS NYHAGE (m) replik: Def torde vara svårt att åberopa attföreningsrätten kränks av ett förbud mot kollektivanslutning till ett politisktparfi. Kollektivanslutningen däremot kränker den personliga integriteten ochde personliga fri- och rättigheterna. Jag måste fråga : Varför accepterar infesocialdemokraterna i likhet med alla andra partier enbart frivilligt och frittmedlemskap? Varför tror ni infe på ert eget parfis dragningskraft, så att nikan fillämpa principen om de personliga fri- och rättigheterna och låtamänniskor av fri vilja ansluta sig till ert parti? Vi är tydligen överens om att det är beklagligt att viåterigen skall behöva diskutera kollektivanslutningen. Vi beklagar detemellertid från helt skilda utgångspunkter. Jag upprepar atf jag tycker det ärbeklämmande att vi i riksdag skall behöva diskutera något som rimligeninte hör hemma i ett demokratiskt samhälle. Kollektivanslutningen är ochförblir något som infe är förenligt med människans fri- och rätfigheter. Vissa författningsfrågor m. m. AnL 67KURT () replik: Mellan raderna i reservafion kanman läsa att de själva har upptäckt aft de genom förslaget till lagsfiftninghar hamnat i en ganska brydsam situation. Därför försöker de i reservationenåla sig ur den besvärliga situationen genom att hävda att etf förbud i lag motkollekfivanslutning infe utgör ett ingrepp i föreningsfriheten, eftersom denfriheten infe kan innebära rätt atf ansluta någon till etf politiskt parfi utanvederbörandes samtycke. Jag vill då påpeka för Hans Nyhage atfreservafionsrätfens prakfiska innebörd är atf ingen kan anslutas mot sin vilja. Grundlagen är faktiskt mycket klar på den här punkten,Hans Nyhage. Det är obestridligen så att skulle man besluta om en lag av detslag som föreslår kommer föreningsfriheten aft kränkas. Def ärganska fantasfiskt atf ett polifiskt parti, som i andra sammanhang vill försökaframställa sig som demokratins försvarare, är berett atf i slåss motnågot så grundläggande för våra fri- och rättigheter i Sverige somföreningsfriheten. I fidigare debatter i kammaren, bl. 1980, försäkradeoss dåvarande representant att lagstiftningsförslaget endastskulle avse kollektivanslutningen till def socialdemokratiska partiet. Stårmoderaterna fast vid denna deklarafion ? Def skulle vara intressantatf få veta det. AnL 68 HANS NYHAGE (m) replik: Inget annat politiskt parfi i vårt landfillämpar kollektivanslutningen. Ingen facklig organisafion vid sidan av LOgör det. Def är alltså uteslutande det socialdemokrafiska partiet ochfackföreningsrörelsen inom LO som tillämpar kollektivanslutningen. Etf förbudmot kollekfivanslutning rikfar sig alltså just mot def socialdemokratiskaparfiet. Vi slår verkligen vakt om demokrafin, när vi menar att demänskliga fri-och rättigheterna skall respekteras, att den personligaintegriteten skall respekteras, aft den enskilde skall ha rätt aft själv avgöravilket parti han vill tillhöra och aft valhemligheten skall respekteras. Reservationsrätten är en ren illusion. Vi har så mångaexempel på vad som händer på de olika arbetsplatserna med de människor som harvågat använda sig av reservationsrätten aft vi har tillräckligt på fötterna föratt agera mot den.- Jagupprepar återigen min fråga: Varför vågar inte socialdemokraterna - Vissa författningsfrågor m. m. som endaparfi i def här landet - tillämpa enbart en frivillig, på personliga grunderbyggd medlemsanslutning? Förste vice talmannen anmälde attKurt anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. AnL 69 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela aft anslag om kvällsplenum nu uppsatts. AnL 70SVEN-ERIK (): Jag är nödsakad atf, innan jag går in påfrågan om kollektivanslutningen, göra etf påpekande. Jag är förvånad över dentalarordning som gäller . Enligt de oskrivna regler som vi tillämpar här ikammaren är det vanligt att reservanterna inleder debatten och attutskoftsmajorifeten därefter försvarar sitt ställningstagande. går definte till så. Här är det utskottsmajoritefen som talar först på alla moment.Därmed har tydligen gjorts den markeringen att de socialdemokrafiskautskottstalesmännen numera har upphöjts fill stafsrådsnivå. Det ligger rätt mycket symbolik i defförhållandet att debatten om kollektivanslutningen numera allfid äger rum vidden fid när vinterkylan börjar märkas, när skuggorna ruvar och mörkretdominerar. Om man överför den symboliken fill den fråga vi här debatterar, kanman konsfera aft def råder en stor åsiktsgemenskap partierna emellan när defgäller aft sfiffa lagar fill värn för den enskilda människans frihet ochvärdighet. Vi har med mycket stor enighet stiftat lag när detgäller dataregisfrering och sekretess, allt i syfte att skydda den enskildesintegritet. Vallagarna är ett annat exempel på hur vi skyddar den enskilde ochdennes rösthemlighet. Så härlångt är beslutsklimatet alltid angenämt. Men när vi kommer in på kollektivanslutningen, på fråganom den enskildes rätt aft fritt och självständigt besluta om sitt medlemskap iett politiskt parti, då blåser def kalla vindar, då sprider sig de mörkaskuggorna, då blir det uppenbart att den svenska demokrafin har sina brister.Kollektivanslutning fill etf polifiskt parfi är en styggelse, ett främmandeelement i vår demokrafi. Varför vill infe socialdemokraterna - för det är ju barasocialdemokraterna av landefs alla partier som far emot kollektivt anslutnamedlemmar -avskaffa denna odemokratiska form av medlemsrekrytering? Frågan är förstås infe ny. Den har ställts i följdhär i kammaren. förklarade att han hadeläst igenom aUa betänkanden och protokollen från alla debatter som hade ägt rumsedan 1973. Def är möjligt atf han har läst, men han har ingenfing lärt. I dessa debatter har man ibland svarat på den här fråganatt det är av ekonomiska skäl, ibland har man förnekat att det är pengarna somär orsaken. har man hänvisat till historiska traditioner - det gjordeKurt . har man hänvisat fill pågående utredningar inom det egna partiet - och def gör man återigen. Men jag förstår svårigheterna atf svara. De framgår jutydligt av socialdemokraternas korthuggna skrivning i utskoffsbetänkandet. Där står som vanligt helt kort "aft det måste ankommapå de fackliga organisationerna själva att fatta beslut i sina egnaangelägenheter. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkermotionerna." Men frågan gäller ju infe beslutsfattandet på de fackligaorganisationernas möten. Frågan gäller om den enskilde skall ha frihet aftgenom en självständig handling avgöra om han eller hon skall tillhöra ettpolitiskt parti eller inte. Låt mig erinra om atf def är ett utskoffspaket som rymmerförfaftningsfrågor som vi diskuterar ! Låt mig därför återgå någon minuttill mina inledningsord! Våra grundlagar har som ett bärande moment syftet atfskydda den enskilde mot def allmänna. Där är skyddet också gott. Men hur är defmed skyddet för den enskilde mot organisafioner som på grund av sin storlek ochsin inriktning sätter sig i det allmännas ställe? Är det månne så att socialdemokrafin nu upplever sig varanågot slags statsparti som står ovanför sådana fing som individens fri- ochrättigheter? Jag förstår att frågan är obehaglig, men den måste ställas. Jagställer den i all synnerhet som i sitt anförande gång pågång underströk aft def var fråga om organisafionerna och atf man skulle skyddaderas rättigheter. Infe ett ord, inte en stavelse hade tillövers för den enskilda människan. Def är ju för den enskilda människan somorganisafionerna och samhället är fill - det är ursprungstanken. Kammaren skulle slippa debatter av det här slaget, omsocialdemokraterna här och förklarade atf man i fortsättningen infe faremot andra än dem som enskilt ansöker om medlemskap. Qch låt mig för femfioelfte gången påpeka attreservationsrätten inte förändrar någonfing - den är infe någon ursäkt! Def ärtvärtom så atf den enskilde därmed försätts i en tvångssituation. Anfingentiger man och lider-och def gör de flesta - eller också reserverar man sig ochblir trakasserad på arbetsplatsen av socialdemokrater. , defvore intressant aft höra vilka insatser som socialdemokrafiska riksdagsledamötergjort för aft stoppa dessa trakasserier - de förekommer ju. Från sida har vi ständigt hävdat och slagitvakt om den enskilda människans fri- och rätfigheter. Av det skälet ogillar vidjupt kollektivanslutningen. Vi vill få slut på denna form avåsiktsdiskrimine-ring. Vi har också sagt - och jag hänvisar här till vårreservation i konstifufionsufskotfet vid behandlingen avgrundlagspropositionen 1973 - atf frågan inte i första hand - jag understrykerdetta - skall lösas genom lagstiftning utan genom åtgärder från parfiernas sidai form av opinionsbildning mot kollektivanslutningen. Vi var länge övertygadeom att socialdemokraterna själva skulle ta itu med den nödvändiga saneringen. Under deår som gått kunde vi ibland i dunklet skönja ljuset från en och Vissa författningsfrågor m. m. Vissa författningsfrågor m. m. Socialdemokraterna startade en intern utredning i frågan. Viavvaktade denna utredning - ingenting hände. Vi måste konstatera att hoppetsstjärna har slocknat. Socialdemokraterna tänker alltså behållakollektivanslutningsformen för gott. Därmed tvingas vi atf överväga frågor om lagsfiftning föraft skydda den enskildes rätt. Vi är medvetna om att en lagstiftning på detta område blirett känsligt kapitel. Å ena sidan får föreningsfriheten inte inskränkas. Defligger faktiskt ett värde i att de ideella föreningarnas arbete inte regleras ilag. Å andra sidan har vi en skyldighet att värna om individens rätt aft frittvälja parfi, självklart också rätten att låta bli att organisera sig polifiskt,för den som så vill. Hur den gränsdragningen skall ske kräver en utredning. Vivill därför infe göra en omedelbar beställning om lag. Såsom frågan nu har utvecklats och med den nonchalans ochironi som socialdemokraterna visat i den här frågan finner vi det ocksåmeningslöst atf begära aft gör något uttalande, som fallet varit förrom åren. Viföreslår alltså en utredning i frågan. Jag yrkardärför, fru talman, bifaU tiU reservation nr 3. AnL 71LARS (): Frågan om kollektivanslutning till politisktparti är en märklig fråga! Den är märklig först och främst genom atf det i vårtgenomdemokra-fiserade sysfem ännu förekommer att grupper av människorgenom anslutningen fill sin fackförening också kan bli medlemmar kollektivt iett av våra polifiska parfier, nämligen def socialdemokrafiska partiet. Frågan om kollektivanslutningen är också märklig därigenomaft år efter ärbar uttalat sig mot den. Trots detta består denna ien demokrati så ovärdiga registrering av människors politiska uppfattning. Vi Hberaler har alltid brännmärkt kollektivanslutningen.Många liberaler har under årens gång varit drabbade. Senast i samband med åretsval har i pressen refererats hur liberaler i , som stod på våra listor,också var anslutna till det socialdemokrafiska partiet. Efter oUka piruetterfår arbetarkommunen på platsen fa ställning fill de orimlighefer detta sysfemleder till. Man diskuterar eventuell uteslutning. Problemet gäller dock infe enbart de människor som farpolifisk ställning. Def gäller kanske i första hand de människor som inteoffentligt vill registrera sin polifiska uppfattning. För att bli befriade frånanslutningen måste de göra ett polifiskt tillkännagivande och kanske också göraförödmjukande besök på någon fackföreningsexpedifion. Det är märkligt attsådant kan äga rum i . Liberalerna har alltid varit motståndare fillkollektivanslutningen. Varför har vi då gått emot förslaget om direktlagsfiftning? Ja, här har naturligtvis tron funnits att de organisationer somhar varit med och byggt upp demokratin i också skulle ha kraft ochintresse att själva ta itu med dessa problem och upphäva denna form av polifiskregistrering. Visst har def funnits enstaka ljusglimtar. Frågan har dåoch då diskuterats i det Def som har haft ännu mer praktisk betydelse är aft fackligaorganisafioner på basplanet tagit ställning mot kollektivanslutningen. Dettahar i och för sig varit glädjande. Ännu mer glädjande skulle det vara omsocialdemokraterna centralt på allvar tog tag i frågan. Def är ju defsocialdemokrafiska partiet som har ansvaret för i vilken form det far emotmedlemmar. Då hjälper det inte, , att man hänvisar tilllokala fackliga organisationer. Det poUfiska partiet måste självt kunna avgörai vilken form det far emot medlemmar. Ettså stort och starkt parfi som def socialdemokrafiska behöver inte klamra vid kollektivanslutning. Trots detta gör man så. Vad beror det på? Ärpartiet beroende av medlemsavgifter från människor som inte ärsocialdemokrater, eller försfår man infe ens de demokratiska problemsom är förknippade med kollektivanslutning? Det historiska sambandet, som KurtOve har tagit upp här , kan man nu helt bortse från. Folkparfietssenaste landsmöte uttalade efter en lång debatt atf parfiet skall verka för enutredning om lagligt skydd för den enskildes rätt att själv begära anslutningfill politiskt parfi.