prot · G60949 · 1982-12-31 00:00:00 — När 1973 fattade sitt beslut om tandvårdsreformvar målsättningen aft folktandvården vid utgången av skulle svaraför hela barn- och ungdomstandvården samt i första hand för avvuxentandvården. Det förutsattes också atf man skulle komma fill rätta med denregionala obalans som föreligger beträffande tillgången på tandvårdsresurser iolika delar av landet. Människornas behov av tandvård skulle inte få varaberoende av var man råkade bo. Men dit har vi tyvärr ännu inte kommit. Landstingensutbyggnad av vuxentandvården har infe nått upp till den Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen målsättningsom angavs när reformen genomfördes. Folktandvården svarar f. n. för avvuxentandvården. Återstoden sköts av privaftandläkare. När etableringsreglernasattes i kraft var motivet atf glesbygden och andra på tandvårdunderförsörjda orter skulle prioriteras i vad gäller fördelning av tandläkare.Säkerligen har landstingens utbyggnad av barn-och ungdomstandvården i storutsträckning medverkat fill att utbyggnaden av vuxentandvården inte fåft denomfattning som man först hoppades på. Den regionala balansen har visserligenförbättrats, men inte i den omfattning som är önskvärd. Det föreligger också enobalans inom landstingen mellan olika kommuner beträffande tillgång påvuxentandvård. Def är välkänt atf de fre storstadsområdena , Göteborgoch har en väsenfiigt gynnsammare fandläkartäfhef än övriga delar avlandet. Vi vet aft stora grupper i samhället alltjämt inte får dentandvård som de behöver. Vi måste se till att fillgången på tandvårdsresurserbättre motsvarar efterfrågan och behovet i alla delar av landet och för allagrupper i samhället. Därför måste utbyggnaden av folktandvården fullföljas, föratf man skall få fill stånd en mer rättvis fördelning av tandvårdsresurserna.Def är också bakgrunden fill det förslag som föreligger om en förlängning avetableringsreglerna för privattandläkarna. När man lyssnar på och tar del avmoderaternas mofion och reservation är det en återklang av den argumentationsom man har förf alltsedan tandvårdsreformens fillkomst. 1 själva verket harmoderaterna aldrig varit några helhjärtade anhängare av reformen. heter det atf de generella etableringsreglerna utgjortett direkt hinder mot atf åstadkomma en bättre regional balans och motverkatsitt syfte. Men verkligheten är den atf folktandvården tack vareetableringsreglerna kan få tandläkare i väsentligt större utsträckning än förnågra år sedan. Samfidigt vet vi - och jag vill understryka det - att det barabehövs en liten överströmning till privatvården för aft vi skall vara tillbakai en bristsituation. Det är på något sätt avslöjande när i dettasom i så många andra sammanhang predikar privatiseringens s. k. fördelar påhälso- och sjukvårdsområdet. Man säger att det för privattandläkare liksom förandra företagare som driver egen rörelse gäller att verksamheten måste löna sigoch att det är en fillräcklig garanti mot överetablering på vissa orter. Mendef är infe en direkt överetablering som är problemet utan möjligheterna förmänniskorna i glesbygder och på mindre och folkfattigare orter atf få tillgångtill tandvård - det är detta som det gäller. Det är verklighetsfrämmande atttro atf dessa orter skulle te sig mest attrakfiva för privaftandläkare, om manhar en fri etablering. Storstäderna skulle fortfarande locka många tandläkareatt etablera sig. En ambifiös och duktig tandläkare tror sig säkert om attkunna konkurrera med sina kolleger och klara lönsamheten. Och sker deffortfarande på bekostnad av folktandvården i områden som är underförsörjda medtandläkare. Jag skulle, fru talman, gärna vilja fillägga aft juallfid är intressant aft lyssna på. vill han närmast göra frågan omförlängningen beträffande etableringsreglerna med till en Det är kanske infe så felaktigt som man först kan tycka. Visst avslöjarmoderaterna även i denna fråga vilka principiella och ideologiska uppfattningarsom de hyser då det gäller atf genom samhällets akfiva insatser garanteramänniskorna ute i glesbygderna en hygglig fillgång fill tandvård. Av uppenbaraideologiska skäl vill inte vara med om detta. Om göra denna fråga till en ideologisk fråga, vill jag säga att jag tror atfmänniskorna i glesbygdsorterna och i många andra orter som saknartandvård föredrar den ideologi som vi företräder och som innebär atf det ärsamhällets uppgift atf se till aft vi får de tandvårdsresurser som människornabehöver. Dessutom skulle jag vilja säga fill : Fortsätt gärnaden ideologiska debatten. Det skadar inte att partiernas verkliga ståndpunkterklargörs, även om det för dagen bara gäller en förlängning avetableringsreglerna t. o. m. utgången av 1983. Genom def fillägg som föreslås,i punkt 9 iövergångsbestämmelserna i lagen om allmän försäkring kan vi kanske få en vissmätare på intresset hos privaftandläkare aft etablera sig i exempelvisglesbygderna. Jag tror att man infe skall ha några överdrivna förväntningar ivad gäller den saken. Etableringsreglernas förlängning även är i höggrad motiverad. Med def sagda ber jag att få yrka bifall fillhemställan i socialförsäkringsufskottets betänkande. Mitt bifallsyrkande tillutskottets hemställan gäller även etf antal motioner från den allmännamotionsfiden, vilka samfiiga ingående behandlats i utskottsbefänkandet. Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare tiU tandvårdsförsäkringen AnL 84NILS CARLSHAMRE (m) replik; hade vi den lägstatandläkarfäfheten i riket, 0,85 tandläkarfimmar per försäkrad. Den högsta vardå 1,96, fortfarande i och . 1980 var motsvarandesiffror 0,95 och 2,05. Det går aft avläsa en hopträngning av den där skalan medfem hundradels tandläkartimmar. Det var skillnaden - vinsten av hårdreglering. I övrigt är skalan oförändrad. Regleringen har inte haft någoneffekt. behöver man ingen reglering för att fillförsäkrafolktandvården tandläkare. Def finns inga lediga tjänster i folktandvården, ochdef finns övertaliga tandläkare som inte kan få arbete vare sig ifolktandvården eller privat. Det kommer att finnas minst 125 nya sådana nästaår och 1985. Varför behöver vi en reglering för att hindra attprivaffandvården konkurrerar ut folktandvården när det gäller tandläkarna, omdet finns 800 lediga tandläkare som inte kan få arbete? Def är ju det som ärden stora skillnaden. Läget har under hela den fid som har gått varit mycketnärmare den verkligheten än vad uppenbarligen förutsätter. I dagär det alltså så atf man även i dessa berömda glesbygder har många sökande, omman kan inrätta en tjänst. Problemet är att landsfingen inte kan inrättatjänster för atf de infe har råd - eller av något annat prakfiskt skäl. Men defär icke tandläkarbrist som hindrar tandvården från aft byggas ut. Förlängd reglering av arislutning av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen Jag håller med om att det är ett märkesår, och det ärskönt atf veta att vi 1982 har klarat målet aft ha barn- och ungdomstandvårdenutbyggd i hela riket. Det är bara det, , att jag är nästanövertygad om att vi utan dessa hindrande regleringar hade varit klara med denutbyggnaden åtminstone etf år fidigare, kanske två. AnL 85 () replik: Jag vill fråga om moderaternanu anser att vi skall göra rent bord med allt som har med etableringskontrollatt göra och att således etableringskonfrollen även i storstadsområdena skallförsvinna. I sä fall går det minst sagt snabbt undan då byterståndpunkt. Så sent som kunde man läsa i den borgerUgareservationen i tandvårdsufredningens betänkande Tandvården under 80-falef, attNils Carishamre då ansåg: "Det är nödvändigt att snabbt avveckla nuvarandeefableringsbegränsningar gentemot privatpraktiserande tandläkare, utom vadavser de tre storstadsregionerna , och ." Ifortsättningen heter det i reservafionen: 'T vad mån den av oss tänkta fortsattaetableringskonfrollen , huvudsakligen avseendeStockholms- göteborgs-och malmöområdena, skall utövas av riksförsäkringsverketeller anser vi vara en mindre fråga." Anser aft vi nu skall upphävaetableringskonfrollen även i storstadsområdena? Det vore intressant att få svarpå den frågan. Om så inte är fallet, varför har då inte defta angetts imoderaternas motion och i er reservation? har ju ett intressantförflutet när det gäller defta ärende. Han.varit med om etableringsreglernasfortsatta tillämpning . Plötsligt, , är det nyatoner. Jag skall gärna återkomma till frågan om landstingens resurser ochmöjligheter i vad gäller de nyutexaminerade tandläkarna. Men så länge detföreligger en obalans och så länge glesbygderna saknar tandvårdsresurser har viverkligen anledning att se fill att vi, genom det instrument vi har skapat, sålångt möjligt söker ge människor i glesbygden tandvård. AnL 86NILS CARLSHAMRE (m) replik: Def kan bli aktuellt med någon säranordningför storstadsområdena, framför allt för . Det är inte bråttom meddet, . har vi aft fa ställning fill om vi skall - eller infeskall - förlänga en alldeles bestämd reglering med en alldelesbestämd-utformning. Om def skulle bli aktuellt med en kortvarig ytterligarereglering i storstadsområdena, så är def med en helt annan mofivering. Låt migbeskriva det så här; Om t. ex. landsfing i ideologisk yraskulle försöka nå 35 eller t. o. m. av vuxentandvården i , så kandet endast ske till priset av en gigantisk total överetablering. harlandsfinget, tror jag, hand om av vuxentandvården. Skall man bygga utden, vid sidan av redan existerande privattandvård i , till , såkommer vi att få en fandläkartäfhef i som är samhällsekonomiskt vanvetfigoch som gör def omöjligt atf försörja sig på yrket i . Ur dennasynpunkt kan def bli aktuellt att diskutera en reglering, men def behöver ickegöras . Det är det verkligen dags att återkomma tiU när vi fårpropositionen. Och jag är inte allssäker på atf det ens då kommer aft visa sigvara den rätta metoden. I så fall skulle det i första hand handla om s. k.kvotering, infe om begränsningar av privatetableringen. Man skulle se fill aftinte sväller över alla gränser, för då kan det bliilla ställt. Men det kan vi återkomma till då. Jag vill bara påminna , om han har glömt det,om att jag fakfiskt aldrig har varit någon vän av denna reglering. För två årsedan var jag visserligen med om den då aktuella förlängningen, men det av etfrent praktiskt skäl - utredningen arbetade då, medan den nu är färdig. Men närregleringen sattes i kraft allra första gången - jag tror aft det var 1974-tillhörde jag styrelse, som hade att handlägga ärendet. Jag varensam reservant i mot atf denna reglering sattes i kraft. Jagtror aft jag på denna punkt har mitt förfiutna klart. Jag vill poängtera aft glesbygdens fandvårdsförsörjningicke är beroende av etableringskontroll och kvotering. Det finns tandläkarefill varenda stol. kanske det kommer att finnas två tandläkare tillvarje stol. Däremot kan det tänkas atf en privattandläkare - om def fannsfrihet därfill -skulle kunna slå sig ner på en plats där landsfinget inte kaneller vill etablera sig men där det finns behov av en tandläkare. Det är denvägen, om vi spelar med båda instrumenten i stället för att envisas med attbara använda det ena, som vi kan få en bättre försörjning. Varför skall manständigt stå på ett ben, när det finns två? " Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare tiU tandvårdsförsäkringen AnL 87SVEN ASPLING (s) replik: Detta inlägg var mycket intressant. Vi ficknog inte klart för oss på vilket ben står när det gälleretableringen i och övriga storstadsområden. Det var ett mycketdimhöljf inlägg som han presterade. Om ni fortsättningsvis anser aft etableringskonfrollen börvara kvar i , säg då det klarf ut här. Eller vill ni nu avideologiska skäl - det är som har infört def uttrycket i dennadebatt -göra rent bord även med etableringsreglerna över huvud taget? har ett intressant förfiutet i dettasammanhang. De ansåg 1979 aft etableringsreglerna behövdes för aft målet förfolktandvårdens utbyggnad skulle nås. Defta mål har ännu icke nåtts såvittgäller vuxentandvården. Men är tydligen inte längre beredda atttillstyrka någon etableringskontroll. Att inte klargöra vad man innerst inneavser är-kan man säga - att försöka att stå på många ben. Vi kan, om vi är kvar, föra en debatt på grundvalav ett material om tandvården under fortsättningen av 1980-falef. Därför skalljag infe gå närmare in på detta. Men jag skulle vilja göra ett tillägg i vadgäller landstingens ekonomi. Vi är nog alla medvetna om de problem som deborgerliga regeringarna ställde till med genom de närmast konfiskaforiska Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen ingreppsom landsfingen utsattes för. Men de frågorna kommer säkerligen atffå fillfälle aft debattera i ett annat sammanhang. Def finns ute i landstingen- def kan jag försäkra - en medvetenhet om vad det här gäller, även ommoderaterna nu tycks sakna denna medvetenhet. Lät mig, fru talman, få understryka att vakthållningenkring folktandvården är utomordentligt vikfig. På den punkten har def ocksårått stor enighet, egentligen i alla instanser. Såvitt jag har mig bekant harman infe heller inom tandvårdsdelegafionen haft några delade meningarbeträffande förlängningen av etableringskonfrollen på sätt som har föreslagitsi regeringens proposifion. Def är värt och intressant atf notera def.Moderaterna står ganska ensamma i den här frågan. AnL 88 BARBRONILSSON i (m): När jag har lyssnat fill denna debatt har jagverkligen känt hur långt ifrån gräsrofsnivån båda talarna fakfiskt står. SvenAspling talar om glesbygd och brisfen på tandläkare där. är det infe allsi glesbygden som def är brist på tandläkare, utan det är i de små städerna.Sven Aspling talar om de stora städerna. De tandläkare som har försökt atfetablera sig i och i har fått sluta - det finns inte patienter.Vi skall verkligen försöka aft fala om hur situationen är och inte omnågonfing som är tänkt. Jag vill nu övergå fill mitt egentligaanförande. Jag tror att vissa saker som redan har sagts kan vara värda atfupprepas. är etf av världens fandläkarfätaste länder,och vi lär få behålla fätpositionen. Def skall vi vara glada och facksammaöver. Det beror på de många privata tandläkare som har utbildat sig - enutbildning som har kostat väldigt mycket pengar - och som finns utspriddaöver landet. Men ändå finns def områden där den vuxna befolkningen fortfarandehar svårighet att få adekvat tandvård. Tandläkarna har sökt sig till områden därefterfrågan på vård har gjort det företagsekonomiskt försvarbart atf etablerasig. Det är självklart. Därav uppkom obalansen i fråga om försäkringen, därföratf dessa tandläkare ju fanns kvar på dessa platser när de inte fick etablerasig på andra orter. Det var alltså på helt andra orter som def uppstod enbristsituation. Skulle etableringsstoppef upphävas nu i årsskiftet kommersäkerligen många tandläkare att söka sig till brisforter- även nu avföretagsekonomiska skäl - om de skall kunna försörja sig och kunna betala sinutrustning, som kosfar . Våra svenska tandläkare har en mycket lång utbildning,vilket är en garanti för god tandvård. De är rustade för att ta hand om bådebarn och vuxna -såväl fandsjukvård som tandhälsovård ingår i utbildningen. Justför aft kunna upprätthålla det allsidiga odontologiska kunnandet är de flestatjänster i folktandvården s.k. biandtjänster och har så varit även företandvårdslagens införande. Blandtjänsfer innebär att ungefär halva tiden ägnasåt barntand-vård och resten åt vuxentandvård. Def innebär i sig atf avden vuxna befolkningenkommer atf få tandvård inom folktandvårdens ram. Statsmakterna lade genom riksdagsbeslut bl. a.fast etf utbyggnadsprogram för folktandvården. Def syftade fill att man skullekunna ge alla barn och ungdomar i åldrarna regelbunden tandvård. Dennamålsättning är nu uppnådd. Jag kan fala om att def är en glädje aft se dessa19-20-åringar i stolen, med blanka fina tänder. Framför allt har de lärt sig enegenvård som vi vuxna borde avundas dem. Detta innebär att behandlingstidernaför barn och ungdomar kommer atf bli mycket kortare i framfiden, och då kanallt fler tandläkartimmar ägnas just åt vuxentandvården. Därigenom kommer denregionala balansen att uppnås utan några som helst regleringar. Byråkratinbehöver inte tandregleras! lämnar 2 300 nyatandläkare högskolorna. Hitfills har det gått att placera dem som har velat påtjänster. Men finns def faktiskt bara kvar vikariat, som blir allt kortare,inom folktandvården överallt i . har vi 1 900tandläkarstuderande. På vad sätt har statsmakterna tänkt sig att fa ansvar föralla dessa unga människor? Några tankar, , måste det väl ändåfinnas, när man säger nej till fri etableringsrätt, trots att def infe finnsjobb inom folktandvården för dessa tandläkare. Eller kan det möjligen vara så, , attanledningen fiU etableringsstoppef är en helt annan? Får den politisktideoligiska uppfattningen komma före människans vardag, så att tandvården såsmåningom helt skall överföras till den offenfiiga sektorn? De som tvivlar påaft socialisering av tandvården var reformens huvudsakliga ändamålrekommenderas att studera den 14 mars 1973vid offentliggörandet av propositionen om tandvårdsförsäkring. Som en röd trådgenom detta går stöd åt och utbyggnad av folktandvården och stopp förprivattandvårdens fortsatta utveckling. Man tänkte infe ens på aft man genom deprivata tandläkarna kanske hade fåft en bättre fördelning redan från början.Låt mig citera ur pressmeddelandet: "med utbyggnaden av barn-och ungdomstandvården skall ske en utbyggnad av vuxentandvården inomfolktandvården så att en allt större del av vuxentandvården kan ombesörjas avfolktandvården." I def nya betänkandet säger man infe att avvuxentandvården utan aft och förmodligen mer skall ombesörjas avfolktandvården. Den tandvårdstaxa som föreslås skall vi väl infe fa upp här,men den ger mycket övrigt att önska. Än så länge behövs den privata tandvården. Men jag skullevilja säga aft snart är def väl så aft moren har gjort sin tjänst, moren kangå. Man kan i facktidskrifterna läsa att det totalt kommer aftinrättas 430 AT-tjänsfer runt om i landsfingen. Qch, , jag läservad som står i fackpressen: "Ca 100 platser kommer aft fas från denordinarie distriktstandvården." Det blir alltså infe fler tandläkare denärmaste åren som får jobb - def bUr färre tjänster aft söka. Eller har jagfel? Kommer pengar atf ställas till förfogande för den utbyggnad som behövs?Varför skulle man annars ha ett fortsatt efableringsstopp? 9 RiksdagensprolokoU 1982/83:47-49 Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen Målet, god tandvård på lika villkor och fillrimliga kostnader för landefs alla medborgare, är något som varje tandläkareoch varje moderat stäUer upp på. Men låt människorna i vårt land välja denvårdform de önskar och skapa också möjligheter för tandläkarna atf få arbeta iden form av tandvård de vill. Jag tror atf väldigt många av de tandläkare sombörjar som AT-fandläkare och då ser vilken fin service de får av kringpersonalhelst kommer aft vilja vara kvar inom den vårdformen. Jag tror att def t. o. m.kommer aft bU slagsmål om de tjänsterna - infe om att etablera sig privat. Jag tror att vi inte skall göra problem där de fakfisktinfe finns. Svensk tandvård utvecklas bäst, om folktandvården ochprivaffandvården får arbeta i samverkan och på lika villkor. Jag har i SvenAsplings yttranden hela fiden saknat ordet samverkan. Jag har saknatinställningen atf människor skall få den tandvård som de själva önskar. Det ärbara tal om vad som skall ordnas inom den offentliga vården. Slutligen, : Vi lever i ett land som ännu harnäringsfrihet, och den bör vi slå vakt om. Olika former av etableringskontrollär ett hot mot denna näringsfrihet. Låt mig citera en mofion, 1981/82:239:"Den fria efableringsrätfen är djupt förankrad hos def svenska folket.Näringsfriheten uppfattas som en grundläggande demokrafisk rättighet." Ja,def är självklart. "Som demokrater värnar vi därför rätten atf startaföretag och rätten atf driva affärsverksamhet i egen regi." Mofionen ärskriven av två socialdemokrafiska riksdagsmän. De förstod tydligen den härproblemafiken. Men vad ger för råd till alla tandläkarstuderandei dag- till dem sorn blir färdiga fill jul och fill dem som blir färdiga om etfår? Att ha vikariatskuff innebär en otroligt dyrbar tandvård.Eftersom det är en så kort fid lär man infe känna patienten, och nästatandläkare som kommer får upprepa en lång, besvärlig undersökning - om och omigen. Qm en tandläkare i stället etablerar sig pä en ort ochskaffar sig en dyr utrustning, flyttar han infe utan stannar kvar. Därför blirdef för hela svenska folket faktiskt en bilUgare tandvård. Under detta anförande överfog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 89SVEN ASPLING (s) replik: Jag skall inte förlänga debatten. Jag skullebara vilja ställa några frågor fill i med anledning avhennes inlägg. Tror att landsfingen skulle ha lyckatsuppnå målsättningen aft ge barn och ungdom en fullgod tandvård utan defstyrinstrument som etableringsreglerna har utgjort? Att vi alltjämt har enregional obalans belyser ju bara vilka resursbehov som har förelegat för attklara barn- och ungdomstandvården. Lika litet som vi skulle ha kunnat klaradenna primära uppgift utan både kvotering och etableringskontroll, kommer viaft kunna komma fiU rätta med denregionala obalansen utan en fortsatt utbyggnad av folktandvården. Menär man motståndare fill den offentliga tandvården och den offenfiiga sektorn,är def naturligtvis också följdriktigt att sätta privafiseringen förefolktandvårdens utbyggnad. Sedan må def väl gå hur def vill med människorna imindre orter och glesbygd som alltjämt saknar tandvård. Slufiigenen fråga fill: Anser atf etableringsreglerna skall upphävasockså i storstadsområdena? Def vore intressant atf få hennes synpunkter på denfrågan. AnL90 i (m) repHk: Barn- och ungdomstandvården har vi allfid hävdat, . Förutfanns det skolfandvård, sedan blev def folktandvård. Vi tycker atf def ärvikfigt atf barn och ungdomar upp fill får en ordentlig och fritandvård. Det är en social reform som def är självklart att vi skall satsa på.Den har vi aldrig över huvud taget ifrågasatt, aldrig diskuterat. Det är devuxna människorna som vi tycker kan få välja den ena eller andra vårdformen iett fritt land där näringsfrihet råder. Närdet gäller storstäderna sade jag fakfiskt inledningsvis att i ochMalmö är det inga problem , för def finns infe pafienter tillräckligt. Jagtror inte ens aft def är något problem här i , därför att def finns såmånga tandläkare. Den enda stad där det möjligen skulle kunna vara problem ärStockholm - varken eller , Jagtycker fortfarande atf vi infe skall diskutera detta som två ohka former. DetgäUer en samverkan mellan två olika vårdsystem. Jag skulle vilja inbjuda SvenAspling aft komma fill Gofiand och se hur tandvården verkHgen fungerar där, hurvi jobbar ihop med folktandvården, hur vi har jour tillsammans och hur viförflyttar våra patienter från den ena formen fill den andra föratt denenskilda människan skaU få hjälp så fort som möjligt, I Slife på Gofiand vardef omöjligt att få tandläkare. är def 15-20 sökande fillen tjänst. De gråter när de ringer och frågar men inte har fått jobbet. Dettaär verkligheten, ! Förlängdreglering av anslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen AnL 91 ()replik: Jag antar atf i har observerat aft det nu i punkt9 i övergångsbestämmelserna om lagen om allmän försäkring föreslås ett tillägg,som jag nämnde. Detta ger ju en intressant mätare i fortsättningen på intressethos privaftandläkare att etablera sig på just de orter där vi nu saknarvuxentandvård. Jag vill bara säga fill , aft kanske skall manvara litet försikfig. Vi får möjligheter att avläsa vad som kommer atf hända ifortsättningen beträffande intresset.