prot · G60939 · 1982-12-31 00:00:00 — Ja, det är nödvändigt att eleverna forfiöpande fårinformafion om hur de klarat olika arbetsuppgifter i skolan. Man har därför iskolan utvecklat former för sådan informafion helt oberoende avbetygsätfningen. I Lgr 80heter def om detta bl. "Skolan är skyldig att fa kontakt med föräldrarna tillsamtliga barn två .gånger varje läsår. Klassföreståndaren har ansvar för dessakontakter. De personliga samtalen och direktkontakten med föräldrarna ärvärdefulla. Kontakterna bör därför ske i form av enskilda samtal. Eleverna börom möjligt få delta i dessa. Föräldrarna måste kunna följa sina barns studieroch veta hur barnen utvecklas. Lärarna skall vid dessa samtal söka ge ennyanserad bild av eleverna och inte begränsa samtalen enbart till elevernasstudieresultat." Det är mot denna bakgrund obegripUgt att i sinreservation skriver: "Genom att betyg sätts först i denobligatoriska skolan riskerar den information som betygen förmedlar att kommasom en chock för eleverna." Def är väl ändå aft underkänna värdet av dekontakter mellan lärare, elever och föräldrar som läroplanen föreskriver - ochsom faktiskt sker. Menar att dessa föreskrifter infe följs, ellerär så fixerade vid betygssiffror som enda trovärdiga mätare avinformafion mellan lärare-elev och lärare-föräldrar? Per sade faktiskt ungefär så här; Skolan förvägrareleverna informafion om hur inlärning sker. Detta är en allvarliganklagelse mot hela lärarkåren. Def är en anklagelse mot lärarkåren för afticke följa läroplanensföreskrifter om elev- och föräldrakontakf. Jag hoppas, Per , att dettavar ett förfluget påstående, som ni är beredd att fa fillbaka. Eleverna får idagens skola informafion om sina studieresultat, och de skall ha fortlöpandeinformation, betygen förutan, . kräver att betyg skall ges på alla stadier igrundskolan. Majoriteten i utskottet står fast vid beslutet om attbetyg i skall ges endast vid slutet av samfiiga terminer iårskurserna 8 och 9. I det beslutet framhålls def aft def f. n. infe finnsnågot alternativ fill betyg för att klara av det urval till fortsatt utbildningsom måste ske vid ett begränsat antal platser. Därmed finns det infe nu grundför aft fa bort betygen i , hette def. Personligen anser jag aft betyg har vissa nackdelar bådeför undervisningen och för eleven. Betyg bör därför användas bara när man infekan undvara dem. Med detta har jag också besvarat reservation nr 7 av vpk. Moderaterna- kräver att betygen skall innehållaså många betygssteg aft en rättvisande betygsäffning möjliggörs. Det voreganska intressant, inte minst för en fidigare verksam lärare, att få höra hurmånga grader i betygsskalan som här tänker sig. Själv är jag ju tillräckligt gammal för att minnas densjugradiga skalan från C till A. Det senare användes ytterst sällan. Men sombekant nöjde man sig inte på den fiden med bokstavsbetyg. Som lärare satt vioch plitade in också plus, minus och frågetecken. Och så hamnade vi ibland i endiskussion om huruvida B? var mer eller mindre än B-. Men jag skaU erkänna att,när jag ser fillbaka på denna insats som lärare, vågar jag infe hävda aft deavgivna betygen var fullt rättvisa, trots dessa fillägg med plus, minus ochfrågetecken. Jag har därför full förståelse för den kollega som efterpensioneringen ringde fiU mig och sade: Vet du, def bästa av allt är aft jagaldrig mer behöver sätta betyg på någon medmänniska. Med det anförda vill jag på samtliga punkteryrka bifall fill utskottets hemsfällan. Läroplanen för m. m. AnL 80 EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: Jag vill fatta mig kort. Först beträffande en ny läroplan. helt riktigt att vi vill ha en läroplan i, som vi uttryckte def,folkflertalets intresse. Med folkflertalet menar vi då de arbetande i vårtland. Vi säger att arbetarklassens barn måste få tillgång till sin historia ochkulfur och sin klass politiska och fackliga kamp, sedda ur sin klass perspektiv- och inte återgivna i borgerskapets deformerande speglar. Vi lever, trotsallt, fortfarande i ett klassamhälle, och vi anser inte att läroplanenuppfyller de krav som vi har ställt . Där har vi alltså olikauppfattningar. Sedan fill standardskillnaderna. medgeratt def föreligger stora standardskillnader, men han var inte inne på det viktigastei vårt påpekande, nämligen att def hela fiden är till nackdel för justlåginkomsttagarnas, invandrarnas och arbetarklassens barn somstandardskillnaderna föreligger. Det är alltså infe direktörsbarnen på Lidingösom drabbas. Läroplanen för m. m. Jag tycker att verkligheten har motbevisat GeorgAnderssons påstående om att skatteutjämningssystemet skulle innebära attstandardskillnaderna försvinner. Infe minst mot bakgrund av att man undandragitkommunerna ytterligare 3,5 miljarder och fryst dem i , genomdevalveringen och genom prisstegringarna kommer standardskillnaderna aft ökaännu mer. Kommunernas ekonomi har drastiskt försämrats, och det är infe minstpå skolområdet som man drar in. Vi har sett en rad konkreta exempel på detta.Jag tog upp skolmålfiderna. På den punkten säger närmast litetföraktfuUf att man inte skall detaljreglera. Han sade också att man bör kunnaundvika att avgiffsbelägga skolmåltiderna. Men vi tycker att detta är så passviktigt för eleverna att vi vill ha en garanfi för att det infe kommer någonavgiftsbeläggning. Därför vill vi ha etf lagförslag. Sedan fill frågan om läromedlen. Vi tycker fortfarande attdef är orimligt att en mycket stor del av läromedelsproduktionen ligger iprivata händer, i detta fall hos ett företag. Vad sedan gäller betygen kan jaghelt och hållet instämma i mycket av def som sade. Men jag tyckeratt den krifik han riktade mot betygen borde tas fill intäkt för att tillgodosevårt krav, nämligen aft betygen skall avskaffas. AnL 81 PERUNCKEL (m) replik: Jag ställde i mitt anförande två frågor tillGeorg . Den första handlade om , och den ville GeorgAndersson av förklarliga skäl inte diskutera. Men def är nog säkrast att fråganändå upprepas: Tycker att det är rätt och rimligt i förhållandefill läroplanens krav att eleverna infe ges möjlighet att ta del i defvårdarbete vad gäller skolan som läroplanen fakfiskt anger att de skall utföra?Är det rikfigt av facket aft tillfvinga sig rätten att få göra def som elevernaenligt läroplanen bl. a. skall ägna sig åt vid sidan av undervisningen? Jag tror att , som hänvisat till personligaerfarenheter från skolan, liksom jag säkerligen själv har fått svaraför skötseln och ordningen i klassen. Jag tror att också,liksom jag, har gjort erfarenheten aft man infe mådde illa av att efter sistalektionen också få städa efter sig själv och sina kamrater. Frågan är: Gäller den principen alltjämt, GeorgAndersson, eller skall facket numera ges rätt att också inkräkta på vadläroplanen anger? Den andra huvudfrågan som jag ställde gällde betygen.Georg tycker att det är beklagligt aft så mycken tid ägnas åt betyg.Det kan man tycka. Han anför att kräver en återgång till engammaldags betygsäffning och står isolerade ute i kylan. Isolerade, GeorgAndersson, tillsammans med en majoritet av svenska folket och av eleverna!Vi känner oss vara i hyggligt sällskap. Har frågat sig varför äveleverna, i undersökning efter undersökning, säger: Vi vill ha betyg? Jag tror,, att man inte kommer så långt från sanningen om man misstänkeraft skälet fill att de vill ha betyg i stäUet för bara informella samtal liggerdäri aft betygen tvingar fram en bedömning ufifrån läroplanens krav. mätare påhur mycket man faktiskt kan och tvingar lärarna att göra den bedömningen tvågånger . säger aft om man bedömer eleverna förhindrarman samarbetet. Om man bedömer eleverna enligt en fast betygsskala förhindrarman självständigt tänkande. Var i hela friden har fått defifrån? Om någon sätter betyg på , innebär def dåaft slutar samarbeta med sina riksdagskolleger? Om lärarnasätter betyg på elever i skolan, innebär det då att eleverna plötsligt säger:Nu vill vi inte veta av någon samverkan med våra kamrater? Hela resonemanget om att samarbete och självständigt tänkandeinfe är förenligt med kraven på fasta betyg enligt fasta normer är och förblirkvalificerat trams! Läroplanen för m. m. AnL 82GEORG () replik: har Per saft betyg på mig, och detblev ju inte så bra. Kvalificerat trams kallar han det som jag har sagt fråntalarstolen. Per ställde frågor-ja. Som fullmäkfigeordförande imin kommun är jag ganska noga med aft debaftdeltagarna skall hälla sig filldagordningen. Talmannen här i kammaren är mera generös - därför kan frågor avdeii karaktär som Per ställer och som alltså infe gäller de motioner somfaktiskt behandlas i föreliggande betänkande ställas. har ju företrädare för moderata samlingspartiet ställtfrågor fill ministern om Sfrängnäsfallef, och får svar på dem, så jag tyckerinte det finns någon anledning att känna någon större otålighet i defsammanhanget. Jag vill bara svara aft det aldrig är acceptabelt attläroplanens intentioner åsidosätts - Per frågade ju i sittinledningsanförande om det är acceptabelt att åsidosätta läroplanen. Det är deficke. Jag tycker det är vällovligt att eleverna hjälper till aft hålla snyggtomkring sig - def har jag också som lärare försökt aft tillämpa, och def skullejag nog göra om jag skulle återgå till det arbetet. Def är en fantasfisk övertro Per har på betygen. Deavhjälper prakfiskt taget alla brister och problem. Jag hävdar aft betygenskapar vissa svårigheter. Det är etf ytligt, förenklat och naivt resonemang -för att nu betygsätta det - som Per för när han talar om att det intealls föreligger någon konflikt mellan betygsäffning och samarbete. Om manbedömer elever, säger , innebär det inte aft man försvårarsamarbetet. Men bedömning av elever sker ju genom mätning av elevernasprestafioner i viss konkurrens dem emellan - man bedömer en elev i relationtill andra elever i klassen eller i skolan. Därför uppkommer en konkurrenssituation. Detta är omvittnat av elever - jag har ofta fört dendiskussionen med elever i skolorna. De säger t. ex.: Aft jobba i grupp har manju inte nytta av vid betygsättningen. Jag vill visa vad jag kan. Vidare sade Per att jag skulle ha sagt attbetygsätfningen motverkar självständigt tänkande. Nej, vad jag sade var att vidbetygsätt- Läroplanen för m. m. ningenpremieras inte självständigt tänkande. Det finns inget betyg för def. Men defär en vikfig egenskap när människor kommer ut i det prakfiska arbetslivet. AnL 83 PER () replik: Jag tackar för hans påpekandeav vad som gäller, facket eller läroplanen. Hans svar innebär, om jag tolkardet rätt, att i den mån man kan hävda att läroplanens krav och den ståndpunktsom facket infog i står i konflikt med varandra gäller läroplanen.Med vänlig hälsning till kommunfullmäktige i . Jag hoppas att det svarsom nu gav kan ges de nödvändiga kompletteringarna i det svarsom statsrådet vad det lider kommer att lämna på . Detta var emellertid en hygglig början, , även om det komi repliken. Konflikten mellan samarbete och värderingar av enskildaelevers insatser uppstår i ett betygssystem som avser att gradera elevernaskunskaper i förhållande till vararidra. Moderata samlingspartiet har aldrigaccepterat etf sådant betygssystem. Vad vi har krävt då dennariksdag har hävdat att vi skall ha ett relativt betygssystem är tvärtom aft viskall få ett betygssystem som talar om vad varje enskild elev förmår iförhållande till de krav som läroplan och skolregler uppställer. Vad är det förfel att ge eleverna etf kvitto på hur mycket de kan i förhållande till de kravsom skolan faktiskt uppställer? Hur i hela friden kan ett. sådant kvittoinverka menligt på elevernas vilja till samarbete med varandra? Om samarbetehänger på så sköra trådar, är det mycket mer fundamentala fel på skolan än barabetygen. Inför alltså över hela linjen en betygsäffning som innebär atteleverna bedöms på det sätt som jag har angivit. Då blir det ingen konfliktmellan värderingar och samarbete. Jag ber om ursäkt om jag missuppfattade om det självständiga tänkandet. Jag kan emellerfid infe låta bli atti anslutning till kommentar påpeka följande. Om det är fråga om aft först och främst sfimulera frittsjälvständigt tänkande eller först och främst kunskapsinhämtande väljermoderata samlingsparfiet kunskapsinhämtandet. Det fria självständiga tänkandetkan aldrig någonsin existera om kunskaperna saknas. Då blir fritt självständigttänkande detsamma som okvalificerat tyckande. beklagar att han inte kan gå med påvpk-kravet om en socialisering av alla läromedel. Inte nog med att Sverigeskall hålla sig med ett i allt väsentligt monopoliserat utbildningssystem - omGeorg bara kunde skulle han också monopolisera utgivningen avläromedel. AnL 84GEORG () replik: Konflikten mellan betygsäffning och samarbeteuppstår inte bara vid en viss typ av betygsättning. Jag hävdar att denkonflikten också uppstår vid en kursrelaferad eller målrelaterad betygsäffning.Man kan aldrig, hur man än bygger upp en betygsäffning, undgå att hamna i en Läroplanen för m. m. situationsom innebär en jämförelse elever emellan. Och däri ligger ett Nr 39incitament fill aft avstå från samarbete. Vi har betygsätfningen kvar fr. o. m. årskurs åtta. Defkvittot, som betyder så mycket för , får man alltså, vad det nu kanvara värt. Men fram fill årskurs 8 har en majoritet i bedömt så attvi med fördel kan avstå från betygsätfningen. Def är detta som diskussionen nugäller. Ni vill återinföra betygsättningen också i de lägre årskurserna. Vitycker att erfarenheterna av det nuvarande systemet är goda. Det finns ingenanledning aft återgå till ett gammalt system med de brister och nackdelar somdet har. Sedan talade jag om självständigttänkande såsom en vikfig egenskap och självfallet infe såsom en motsats tillfasta kunskaper. Självständigt tänkande är en av de kvaliteter hos människansom skolan skall stimulera fill liksom den skall sfimulera till ansvarskänslaoch samarbete - viktiga egenskaper som vi inte betygsätter men som ändå börstimuleras i skolarbetet. AnL 85LARZ (): 1 utbildningsutskottets betänkande nr 4behandlas en lång rad mofioner, som näsfan alla har def gemensamt att deinnehåller förslag fill förändringar i den läroplan för som trätt ikraft i och med innevarande hösttermin. Det är då väl aft märka aft merpartenav mofionerna är avlämnade under allmänna motionstiden under vårens riksmöte.Måhända har framsyntheten gått litet väl långt, när man är beredd att ändra pånågot som ännu infe fått en chans att visa sin livskraft och förmåga attförändra och utveckla skolan fill det bättre. Utskottets ordförande har redan redovisat majoritetensuppfattning i dess helhet, och jag skall därför inskränka mig fill aft gecenterns synpunkter på reservationerna 4 och 8, båda avgivna av . Den första gäller frånvaroregisfreringen i skolan, därreservanterna kräver centrala, enhetliga regler, som kommunerna skall ha atträtta sig efter. har utvecklingen inom skolväsendet gått mot enallt högre grad av decentralisering och därmed etf lokalf ansvarstagande, somhar varit fill fördel för skolan och skolans verksamhet. Den här uppfattningen,som den moderata reservafionen redovisar, är ett steg fillbaka idecentraliseringssträvandena och ger uttryck för bristande kunskaper omskolans vardag och en misstro mot kommunernas förmåga att själva lösa sinaproblem. kan infe dela en sådan centralistisk uppfattning. Den andra reservafionen gäller betygsfrågan, och där villjag, herr talman, först ge uttryck för en principiell uppfattning. Enreservafion bör rimligen ses som en redovisning av en alternativ uppfattning iförhållande fill den som majoriteten redovisar. Det är då också rimligt aftreservanterna polemiserar mot utskottsmajoritefens uppfattning, men def tordeknappast höra till god ton att pådyvla utskoftsmajoriteten uppfattningar somden infe har och följaktligen inte heller givit uttryck för. I det nu aktuella fallet har vi redovisat defriksdagsbeslut som gäller och som i likhet med läroplanen i övrigt skalltillämpas fr. o. m. innevarande 5 prolokoU 1982/83:39-42 Läroplanen för m. m. hösttermin.Där slås fast att vi skaU ha betyg i , vid vilka fillfällen betygskall ges och hur befygsskalan skall se ut. Utskottet har inte sagt att betyg är något i grundenfelaktigt som def gäller aft avveckla. Tvärtom, de tidigare riksdagsbeslut somvi står fast vid och som nu vill ändra, innebär ettställningstagande för att betygen behövs som ett underlag för elevernasstudievägledning samt som ett instrument för urval av sökande till ufbildningsvägar,där antalet platser är otillräckligt i förhållande till antalet sökande.Betygen utgör alltså en central urvalsgrund som dock skulle kompletteras medandra urvalsgrunder som arbetslivserfarenhet, förutbildning, rangordning avval, upprepad ansökan samt könstillhörighet. Så har också skett, efter beslutav regeringen . Vid det fillfället reserverade sig fill förmånför ett oförändrat antal betygstillfällen, vilket i reaUteten innebär etfbetygstillfälle mer i årskurs 7, eftersom de övriga, i årskurs 3 och 6, kundeavskaffas av den enskilda kommunen, vilket merparten av kommunerna också hadeutnyttjat. Skillnaden, Per , mellan majoritetsbeslutet om betygen i dennya läroplanen och den moderata reservationen var inte särskilt stor. står fast vid sitt tidigareställningstagande i betygsfrågan. Jag yrkar därför bifall till utskottefshemställan i dess helhet. AnL 86 PERUNCKEL (m) replik; Jag har bara en enda fråga till . Socialdemokratin och var, som riktigt påpekade, ense om betygen när det seriast begav sig. Är ni icentern ense med i hans plädering för sedangentemot mig? AnL 87 () replik: Jag har gett ett klart besked. stårfast vid def beslut som vi har fatfat i samband med den nya läroplanen. Jag kanreturnera frågan: Står fast vid den uppfattning som de då redovisadei sin reservation? AnL 88 PER () replik: Det betygsförslag som vi står för finnspreciserat i den reservation som jag yrkade bifall till. svarade på en helt annan fråga än den jagställde. Jag hörde att står fast vid det beslut senastfattade, men den här diskussionen handlar ju i långa stycken om vilken syn vihar på betygen såsom sysfem. Vad har för uppfattning i denna frågaframgick med all önskvärd tydlighet i den debatt som han och jag nyssavslutade. ser betygen som etf påtagligt bekymmer för attuppfylla de ambitioner och intentioner som han vill att skolan skall klara. Jag upprepar frågan fill LarzJohansson: Ansluter sig fil) den plädering som ? AnL 89 () replik: Den uppfattning som står för ibetygsfrågan kom mycket klart till uttryck i läroplansbeslutet. Om Per ,vilket debatten kan ge intryck av, svävar i tvivelsmål om innehållet i detbeslutet är def ju bara att läsa på i läroplanen. Jag har två gånger sagt att det som står där sfär ocksåcentern fast vid. Jag noterar att Per nu har sagt att den reservationsom hade vid def tillfället infe längre gäller. har moderaternaen ny uppfattning. AnL 90 TREDJE VICE TALMANNEN: Med hänsyn till att vi har ytterligare två talare antecknadei defta ärende och vi kan räkna med aft det blir en relativt lång votering iärendet vill jag fråga kammarens ledamöter: kammaren aft den fortsattabehandlingen av utbildningsutskottets betänkande nr 4 och behandlingen avövriga på föredragningslistan upptagna ärenden uppskjuts fill ett senare sammanträde? Detta förslag bifölls. 19 § Meddelande om interpellationer Meddelades aft följande interpellationer framställts den 2december 1982/83:43av () till utrikes- och handelsministern om efterlevnaden avHelsingforsavtalet: Slutdokumentet från konferensen omsäkerhet och samarbete i , som tillmätts stor betydelse för det fortsattaarbetet för fred och avspänning, innehåller tio punkter. De 35 stater som 1975undertecknade dokumentet i tillkännager därmed sin föresats attrespektera och i praktiken tillämpa dessa punkter, vilkas innehåll bl. a. rörrespekt för suveränitet, gränsers okränkbarhef, fredlig lösning av tvister ochrespekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. I punkten om de mänskliga rättigheterna, som i dokumentetär speciellt detaljerad och konkret utformad, säger man bl. a.; "Dedeltagande staterna erkänner den allmänna betydelsen av de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna, vilkas respekterande är enväsentlig faktor för den fred, rättvisa och välfärd som är nödvändiga för attsäkerställa utvecklandet av vänskapliga förbindelser och samarbete mellan demliksom mellan alla stater." Flagranta brott mot de mänskliga rätfigheterna begås imänga länder i världen. Speciellt upprörande är def dock när dessa rättighetersystematiskt förframpas i länder som undertecknat Helsingforsdokumentet, t. ex.Polen, och . bildades i den första gruppen förövervakandet av efterlevnaden av Helsingforsdokumentet. Sådana grupper hardärefter bildats i 14 andra länder, senast i vårt eget land . Moskvagruppen är nu upplöst sedan 49 av dess medlemmarförsatts i exil, befinner sig i arbetsläger, fängelse eller på mentalsjukhus -detta på grund av deras engagemang för ett avtal, som deras eget landundertecknat. Gruppens ledare har dömts till arbetsläger,följt av förvisning. Han är svårt sjuk, bl. a. i tuberkulos. AnafolyScharansky, en annan av gruppens medlemmar, är i fängelse, svårt medtagen efteren hungersfrejk inledd fill följd av att han vägrats de i den sovjetiska lageninskrivna rätfigheterna att kommunicera med sin familj. Såvitt är känt befinner sig endast tre av gruppensmedlemmar i frihet - en "frihet" som innebär övervakning, avlyssning,indragning av telefon och inskränkt rörelsefrihet. Utrikesministern har fidigare uttalat att den svenskakritiken mot misshagliga händelser i andra länder skall riktas mot enskildaföreteelser som sådana. Jag viUfill utrikesministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder har utrikesministern vidtagit för att frånsvensk sida påverka förhållandena för de medlemmar ur Moskvagruppen förövervakande av Helsingforsöverenskommelsen som får sina grundläggandemänskliga rättigheter kränkta just därför att de försökt hävda dem? Anser utrikesministern def möjligt att ESK-förhandlingarnaöver huvud taget skall kunna genomföras, om inte en större vilja visas från debakom Helsingforsdokumentet stående nafionerna att efterleva avtalet? 1982/83:44av () fill statsministern om förslaget fill avdragsräff vidinkomstbeskattningen för fackföreningsavgifter, m. m.: I proposifion 1982/83:55 föreslåsatt fackföreningsavgiffen skall göras avdragsgill. Avdragsrätfen gäller avmedlemsavgiften, dock högst . Frågan har infe beretts annat än möjligtvis iregeringskansliet. Någon utredning har infe gjorts om konsekvenserna av enavdragsgill fackföreningsavgift. Förslaget har infe heller lagrådsgranskafseller sänts på remiss till berörda myndigheter och organisationer. Beslutet att föreslå aft fackföreningsavgiften görsavdragsgill fattades av regeringen i samband med överläggningarna om 1983 årsskatteskala. Motiven till förslaget är oklara. Det är svårt att se någon annangrund för avdragsrätten än att regeringen velat tillgodoselöntagarorganisationernas anspråk. I grundlagenföreskrivs hur regeringsärenden skall beredas. I RF 7:2 heter det; "Vid beredningen av regeringsärenden skallbehövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I denomfattning som behövs skall fillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda attyttra sig." Omlagrådsgranskningen heter det i RF: "Yttrande av lagrådet bör inhämtas innan riksdagenbeslutar grundlag om tryckfriheten, lag om begränsning av rätten att taga delav allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 12 § första stycket, 17-19 §§eller 20 § andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag omkommunal beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11kap., om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vad nu harsagts gäller dock icke, om lagrådefs hörande skulle sakna betydelse på grund avfrågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling såatt avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen att stifta lagi något av de ämnen som avses i första meningen och har lagrådets yttrandedessförinnan infe inhämtats, skall regeringen för redovisaskälen härtill.