prot · G609163 · 1982-12-31 00:00:00 — Åtgärder vidtas för att styra elkonsumtionenbl. a. för att förhindra direktverkande elvärme i ny permanenfbebyggelse." Vidare sägs det: "Elproduktion genom olje- ochkolkondenskraftverk undviks." Vad har vi fått för utveckling? Jo, en ohämmad ökning avelvärme i permanenfbebyggelse och t. o. m. direktverkande elvärme, som detfordras dispens för. Och det har man lyckats åstadkomma just genom en gynnsambeskattning av el, där realpriset på el sjunkit - ja, kanskemer, om man räknar pä den direktverkande elvärmen. Det har medfört atf de s. k.alternafiv som skulle främjas- inhemska bränslen och produktion av el i andraanläggningar än kärnkraftverk osv. - har hämmats och inte kommit till stånd. Vihar alltså fått en utveckling av kärnkraft genom aff man dumpat el i värmesystemet,och vi har fått en utveckling av oljeberoendet. Man har alltså bara genomfört det ena ledet ienergibesluten och . Aff tvinga ner oljeförbrukningen innebär inte att man fårfram inhemska bränslealternativ, utan man får in kärnkraft i form av värmegenom el, och man får in kol. talas det i kraftkretsar om atf man skallbygga upp fill 15 kolkondenskraftverk, där man skall elda kol och koka vattenför att producera el och pä sä sätt ytterligare binda oss till ett elberoende. Därför är det bra att höja elskatfen, och den kunde förvår del gärna ha fått höjas ytterligare. Vidiskuterar gärna energiskatter, men vi diskuterar dem inte för atf Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. finansiera orättfärdiga skattereformer, utan de skall sättas in i det energipolitiska sammanhanget och användas där. Några ord ytterligare om det allra sista beträffandeenergiskattepengarna, där man helt plötsligt "poppar upp" medförslaget att 250 milj. kr. skall gå till det militära. Det är ytterligare ettbevis pä fladdrigheten i besluten. Om man hade avstått frän att gä in för det dyrbaraJAS-projektet i det militära systemet, då skulle vi haft tillräckligt medpengar kvar för atf kunna förstärka vårt ubåtsskydd om. Och vi kanfrån vpk;s sida aldrig godkänna ökningar av de militära ramarna, så länge manödslar med pengar och undergräver försvarets förmåga så som man gjorde när mangick in för att bygga flygplanet . Vi varnade för detta från början. har vi sett de förstakonsekvenserna, och konsekvenserna kommer atf uppdagas ännu mycket mer. Detkommer atf saknas pengar i den militära budgeten. skall man lappa medenergiskatter. Nästa gång är det något annat skatteobjekt man skall lappa med,för att kunna klara av resten av totalförsvarets kostnader, eftersomJAS-projektet slukar så mycket. Det är någonting som vi aldrig kan godkänna. Man har talat om aff man mäste ha pengar för att räddasysselsättningen. Vi är med pä det. Vi har också anvisat finansieringarupprepade gånger för att fa fram pengar till nödvändiga åtgärder på det härområdet. Det är frän vår sida inte bara fråga om tillfälliga satsningar, utanvi har lagt fram långtgående förslag på många områden för att ökaarbetstillfällena i . Men det har man tidigare infe velat lyssna på -och det har man inte gjort den här gängen heller. Utskottsmajorifefen avvisarprompt vpk:s förslag och säger att det infe är möjligt att genomföra t. ex. enengångsskatt pä större förmögenhefer, atf genomföra omsättningsskatt päaktiehandeln eller att sätta skaft pä de utlandsinvesteringar som mer och merurgröper vår industri och snart kommer att ha gjort till ettindustriellt u-land om vi inte ser upp. Vi har sagt: Utforma gärna en värnskatt motarbetslösheten! Ta pengar från exempelvis de områden som jag nu har nämnt. Envärnskatt är ett begrepp som vi känner igen från 1930- och 1940-falen. Dägällde det den nationella säkerheten mot yttre fiender; nu gäller det krig motarbetslösheten inom landet. Därför vore det synnerligen välmotiverat med envärnskatt mot den stora arbetslöshet som vi ser runt omkring oss. Börja gärnamed det i stället för aff vidhålla dåliga skatteuppgörelser med borgerligheten!Det är det råd som vi vill ge den socialdemokratiska regeringen. Med detta, fru falman, vill jag yrka bifall till vpk;smotion nr 2435 i den mån den berörs i det här betänkandet samt till mittsärskilda yrkande om löneskatten, som har delats ut här i kammaren under mom. 2c i skatteutskottets betänkande 1982/83:55: "aff beslutar anta följande Förslag fillLag om tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften Allmänna löneavgiften skall, i stället för vad som sägs i3 § lagen (1982:423) om allmän löneavgift, utgå av avgiftsunderlaget ifråga om 1. ersättningarenligt 1 § nyssnämnda lag som utges och 2. inkomst avannat förvärvsarbete som avses i 11 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring och som hänför sig till . I fråga om beskattningsår som omfattar tid såväl före somefter utgången av juni månad 1983 eller såväl före som efter utgången av är1983 skall - om den avgiftsskyldige inte visar annat - så stor del avbeskattningsårets inkomst anses hänförlig till somsvarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller undersistnämnda period och hela beskattningsåret. Kommuner och landsfingskommuner undantas frän denna lag,varvid allmän löneavgift för dessa även skallutgå av avgiftsunderlaget. Den ekonomiska politiken, m. m. Dennalag träder i kraft ." 22RUNE CARLSTEIN (s): Får jag fa mig friheten atf tacka KnutWachtmeister för hans välkomsthälsning! Det som vi nu diskuterar är ju finansieringen avskattereformen, som fattade beslut om och som genomförsetappvis . Grunden för reformen är en överenskommelse mellansocialdemokraterna, och folkparfiet. Den bygger alltså på en bredparlamentarisk samverkan. Genom reformen avser man atf stimulera arbete ochsparande och andra produktiva insatser och dessutom att motverka spekulationoch skatteflykt. Reformens posifiva effekter i olika hänseenden har betonats ibåde finansutskottefs och skatteutskottets yrkanden. Jag vill i deftasammanhang särskilt stryka under två omständigheter. Det första som jag tycker atf man bör komma ihåg är attskattereformen inte bara innefattar sänkta marginalskaffer. Det är klart attdet är ett viktigt inslag, men lika betydelsefull är den begränsning avunderskoftsavdragens skattemässiga värde som reformen medför. Defta är enviktig del av det hela som ofta glöms bort. Den kommer lätt i skymundan,eftersom den inte är lika lätt att åskådliggöra som de marginalskaffesänkningarsom blir en följd av reformen. Det andra som jag vill betona är aff det här inte är frågaom en allmän skatteminskning. Reformen är en skatteomläggning, och en givenförutsättning har varit atf reformen skall finansieras fullt ut. Idet rådande sfatsfinansiella läget är det helt otänkbart att avstå från ensådan finansiering och i stället låta budgetsaldot försämras ytterligare. Vad som ärviktigt i utskottens betänkanden är att en bred enighet alltjämt Den ekonomiska politiken, m. m. föreligger för ett fullföljande av skattereformen och ävenför en fullständig finansiering. Defta har ju också klart framgått av deanföranden som här har hållits av och . Såsom framgått av de fidigare inläggen föreligger skildauppfattningar om hur finansieringen skall utformas. Tyvärr har det infe varitmöjligt att sammanjämka ståndpunkterna, så att en parlamentarisk majoritet harkunnat uppnås för atf nu lägga fast formerna för en fullständig finansiering.Det är att beklaga. Kostnaderna för det andra steget, som det nu gäller, uppgårfill . Regeringen föreslog i proposition 150 enfinansiering av dessa kostnader genom höjning av skatterna på bensin, el ocholja. Förslaget skulle, om det hade bifallits, ha inneburit en fullständig finansiering. skulle man dessutom ha kunnatfinansiera vissa arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Därför föreslogs atthöjningarna i huvudsak skulle träda i kraft redan från . Det hadevarit bra, om det hade varit möjligt att uppnå ett parlamentariskt underlag förhöjning av skatterna pä el och olja för aff finansiera skaftereformen så som vihade tänkt oss. Det är beklagligt aff finansieringsfrågan infe har kunnat lösasfullt ut utan att vi har fått kompromissa oss fram och då fått med folkpartietoch pä höjning av skatterna från vad gäller el ocholja. När det gäller finansieringen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har endast höjningen av elskatten kunnatföreslås träda i kraft . Finansieringsfrågan har i övrigtmåst lösas genom en tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften med enprocentenhet för . Självfallet hade vi hellre sett att dethade varit möjligt aff klara finansieringen på det sätt som föreslagits ipropositionen. Vidare föreslås atf höjningen av oljeskatten träder ikraft från . Avsikten är atf den del av höjningen som fallerpå innevarande år skall finansiera en förstärkning av ubåtsskyddet. Jagskall, fru falman, sedan övergå fill att något försökakommentera de till utskottets betänkande fogade reservationerna. kan i och för sig göra det enkelt för sig. Deär emot skatteomläggningen. Därför går de i reservation 1 emot finansieringenav den. Det är givetvis logiskt. Att sedan vill sänka skatten -mest för dem med de högsta inkomsterna - och att de säger att skattesänkningenbetalar sig själv, fillhör den moderata profilen och ideologin. Att sedanmoderaterna när de satt i regeringen och hade chans att sänka skaften i ställethöjde skatterna i raskt tempo har de snabbt glömt. Det egendomliga tycker jagär att i sin reseravafion talar om att genom atf höja sinaenergipriser får försämrad internationell konkurrenskraft. Det är ett ganskakonstigt tal när vi nu äntligen för en ekonomisk polifik som ger företageninfenafionell konkurrenskraft och också ger dem en möjlighet att återvinnaförlorade marknadsandelar. Vi börjar ju nu få fart pä exporten och påindustriproduktionen. Jag tycker atf borde ta det härfillfället i akt och erkänna att devalveringen , tvärtemot de moderataspådomarna, var effekfiv och också kom . Atf finansiera skatteomläggningensandra steg med höjda energiskatter i stället för höjd löneskatt är ett steg ipolitiken för att fä ned kostnadsstegringarna. Lät mig sedan gå till reservation 2. Det är tråkigt attbehöva konstatera atf och inte är beredda atf ta det extratag som behövs för att få ungdomar i arbete , infe är beredda att göraextra insatser som hade kunde finansieras genom en fidigareläggning av de höjdaenergiskatterna. Varför det är så får man väl närmare diskutera ianslutning till arbetsmarknadsutskottets betänkande. Det hade enligt vår meningvarit rimligt att lägga på några tioöringar extra pä bensinen , imedvetande om att de pengarna skulle gå till extrainsatser för de arbetslösa. Lät mig i det här sammanhanget också säga att jag harsvårt för atf förstå vpk:s inställning i denna fråga. Vpk säger ja fill dearbetsmarknadspolifiska insatserna, man säger atf man vill ha en värnskatt avnågot slag - det är bara ett namn på en skaft, som man naturligtvis kan gä utmed slagord ikring - för att klara sysselsättningen. I sin mofion argumenterar man för atf vi behöver sparaenergi och bromsa sforsfadsbilismen. inlägg gav också beläggför att vpk slåss för atf vi skall få ordning på samfärdseln och fä bort en delav bilismen, som man tycker fått breda ut sig alldeles för mycket. Den logiskaslutsats som vpk borde kommit till hade ju varit att säga ja fill en höjdbensinskatt redan frän . I reservafion 3 för fram kravet på att ta bortenergiskatten på elkraft inom stödområde A. Utskottet har här hänvisat till detarbete som bedrivs inom kommittén om regionalpolitiskt stöd till näringslivet.Utskottet förutsätter atf kommittén kommer att belysa även de skattefrågor somtagits upp av motionärerna och som föranlett reservationen. I reservation 4 har reserverat sig när detgäller den förkortade kredittiden för dryckesskatten. Man accepteraruppsnabbningen av inbetalningarna vad gäller sprit och vin men tycker attmalt- och läskedrycker skall få ha kvar den längre kredittiden - motföreslagna 25. Utskottet delar inte uppfattning utan anseratf uppsnabbningen av inbetalningarna bör gälla hela dryckesområdet. Förmögenhetsbeskattningen i företag tas upp i reservation5, där den borgerliga representationen har enat sig om att begära ett förslag från regeringen om förmögenhetsbeskattningens slopande för arbetande kapital i mindre och medelstora företag. Utskottet har så sent som avstyrkt ettliknande motionsyrkande med hänvisning bl. a. fill att betydande delar avförefagskapitalet i praktiken inte blir föremål för någonförmögenhetsbeskattning och atf företagsskattekommittén enligt sina direktivskall undersöka vad som kan göras för att underlätta familjeföretagensförsörjning med riskvilligt kapital. Vi finner inte anledning att nu ändraståndpunkt i denna fråga utan sfär fast vid den ställning som utskottet intogfidigare i är. Ireservation 6 har de borgerliga representanterna i utskottet samlat sig till Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. en gemensam ståndpunkt: man vill återinföra den särskildaskattereduktionen för aktieutdelningar, som avskaffade . Ihöstas, beskrev reservanterna vilka förödande konsekvenser borttagandet avdenna särskilda skaftereduktion skulle få för aktiekurserna och föranskaffandet av nytt kapital fill företagen. kan vi konstatera att defarhågorna kommit fullkomligt på skam. Börsen har blomstrat och kurserna harstigit. När det gäller huvudpunkten, företagens förmåga atf dra till sig nyttkapital, är läget atf det innevarande år blir nytt rekord för nyemissioner:omkring 5 miljarder kronor. Motiven för atf återinföra den här särskildaskattefavören är alltså inte särskilt gångbara. Reservation 7 handlar om preliminär B-skatt. Hösten 1982beslutade atf preliminär B-skatt skall fas ut av denslutliga skaften föregående inkomstår. Reservanterna vill nu att man skallåtergå till den fidigare ordningen. I denna var skatten baserad på den slutligaskatt som den skaffskyldige hade haft två är tidigare. Utskottet kan intebiträda reservanternas förslag. De nya reglerna trädde i kraft så sent somförra hösten, och vi anser att de leder fram fill en bättre överensstämmelsemellan den preliminära skatteinbetalningen och den slutliga skaften. Det börväl också framhållas att möjligheten för den skattskyldige att begära jämkningav preliminärskaften kan användas, om det föreligger speciella skäl. Vad gäller reservafion 8 har i dennareserverat sig till förmän för det folkparfiförslag, som går ut på att nyföretagandeoch nyanställning av ungdomar skall stimuleras genom befrielse från socialförsäkringsavgifteroch löneavgifter. Utskottet menar att det, om man har resurser att genomföralättnader på dessa områden, är bättre att införa ett direkt stöd i stället föratf gå fram via avgiftssystemet, något som bara krånglartill det hela. Detfinns enklare medel, om man har resurser för atf ge stöd på dessa områden. I de inlägg som hölls av de borgerliga företrädarna sadesdet en del som jag också gärna skulle vilja fa upp. sade att villkoren för näringslivetförbättrades under de sex borgerliga åren. Det är dä litet knepigt att förklaravarför detta inte tog sig uttryck i ökad sysselsättning och bättre ekonomiskaförhållanden i vårt land, om sä hade varit fallet. Vi upplevde ju infe precisde sex borgerliga åren som några gyllene år för näringslivet. talade om atf man ansåg att rätten tillavdrag för fackföreningsavgiffer borde tas bort. Ja, vi har förfäktat denmeningen att det är ett räftvisekrav att man har rätt till avdrag förfackföreningsavgifter. Företagen har ju rätt till avdrag för sina avgifter tillSvenska arbetsgivareföreningen, och det är dä inte mer än rimligt attlöntagarna har rätt till avdrag för sina fackföreningsavgifter. fog upp skafteuppgörelsen och krävde ettbesked huruvida den verkligen ligger fast. Jag har sagt att vi upplever det såatt den ligger fast. Men man skall väl också vara uppmärksam på att det i denskatteuppgörelse som träffades mellan partierna i fråga fanns ett förbehåll,där det förutsattes att höginkomstagarna skulle visa återhållsamhet i sinalönekrav, så att det infe skulle gå snett. Om så skulle bli fallet, skulle detvara anledning fill vidtagande av korrigeringar. har vi infe facit för åretslönerörelse. Först när det föreligger kan man ta ställning till om det är rättatt låta skattereformen vara oförändrad eller om man skall vidta korrigeringari den. Jag vill också säga några ord till , sommenar att skatteuppgörelsen är ett brott mot löntagarna. Det brottet, OswaldSöderqvist, begicks i så fall innan svenska folket gick ut i val. Vi redovisadeskatteuppgörelsen i valrörelsen, och väljarna gav ett klart besked om vad deansåg om den. Värt parti kom tillbaka i regeringsställning efter det att vihade underställt dem skattereformen i valrörelsen. ber jag aff få yrka bifall tillskatteutskottets hemställan i betänkande 55. Den ekonomiska politiken, m. m. 23KNUT () replik; var nöjd med skafteuppgörelsen,och det förstår jag; det mäste han naturligtvis vara. Han sade också något ombegränsningen av underskoftsavdragens skattemässiga värde och var rädd för atfden lätt skulle glömmas bort i hanteringen. Jag försäkrar affden begränsningen av underskotfsavdragen icke kommer att glömmas bort av dehundratusentals villaägare som trodde pä de fribrev som utfärdades inför valet1979. Det är ju huvudsakligen villaägarna som drabbas av begränsningen avunderskottsavdragen. påstår atf vi moderater gör det lätt föross i finansieringsfrågan. Men han har säkert läst vår moderata partimotion,där vi har redogjort för omfattande besparingar som räcker till denmarginalskattesänkning som vi förordar och till många andra fing. När satt i regeringen, sade ,höjde de skaften. Faktum är att det totala skaftetrycket sjönk. I februari 1981lade vi fillsammans med de andra regeringspartierna fram ett skatfeförslag sominnebar väsentliga marginalskaffesänkningar med bibehållna underskottsavdrag.Vi ville utreda de oberättigade underskottsavdragen, men vi ville hålla våravallöften. Vidare säger att B-skatten är bra och attdet finns möjligheter att begära jämkning. Men höjningen av uttaget medförnågon form av tvångssparande, och att begära jämkning är administrativt besvärligt;det är också krångligt att hantera för de lokala skattemyndigheterna. Så vände sig mot att jag påstod atf de sexborgerliga regeringsåren hade medfört fördelar för näringslivet. Det värdesäkralönsparandet och vissa skattelättnader medförde ju att näringslivet dä fick detriskvilliga kapital som - det tror jag vi alla är ense om - behövs för att fäett konkurrenskraftigt näringsliv. Att börskurserna har stigit beror dels på detta, dels ocksåpå att människor som har sparat i akfier inte har förlitat sig på attinflafionen skall bli låg. Då är det i allmänhet säkrare att spara i aktier änpå bank. Den ekonomiska politiken, m. m. 24 () replik: Det har i debatten sagts någonfing om denosäkerhet som ligger i den ekonomiska politiken . Jag vill därförunderstryka vad som sfär i utskottsbefänkandet när det gäller villkoret för attvi skulle acceptera en höjning av energiskatterna, nämligen aff de önskemål somvi tar upp om inkomstskatte- och momsbefrielse för inhemskt bränsle i stortsett tillgodoses. Även om det har förekommit uttalanden där man har sattfrågetecken för detta, vill jag hoppas atf vad som har överenskommits liggerfast. Det skulle vara värdefullt aff få ett besked om det av . ställde som första fråga till oss, varförvi infe var beredda att ta ansvar för finansieringen av dearbetsmarknadspolifiska satsningarna. Vi har lagt fram ett budgefalternafiv,som skulle kunna åstadkomma en väsenflig minskning av budgetunderskottet. Hademan haft en önskan att ha utrymme för ökade arbetsmarknadsutgifter borde någotav våra förslag ha kunnat beaktas. Det kan inte vara en vanlig förhahdiingsgångatt man först avstyrker allt vad motparten har att föreslå och därefter säger:Acceptera nu det här. När det gäller det bundna kapitalet är det riktigt att dethar behandlats fidigare, men vi vet att nu kommer nya löneavgifter. Det kaninte vara rimligt att denna grupp egna företagare skall beskattas högre försitt kapital. De får förutom förmögenhetsskatt också betala arbetsgivaravgiftför avkastningen genom den utformning som bestämmelserna har när det gällerframtagandet av underlaget för arbetsgivaravgift. När det nu uppstår en nyorättvisa anser vi att man måste påpeka detta och försöka fä rättelse. Jaghoppas att vi i varje fall skall få nägon rätsida när det gäller beräkning avarbetsgivaravgiften. I fråga om B-skatten är det riktigt totalt sett, att omman höjer uttaget sä får man in ett skattebelopp som mera överensstämmer medden slutliga skaften, men för den enskilde kan det slå ganska snett. Det finnsmånga som inte alls har någon höjning av inkomsterna. Jag vill fråga: Menarverkligen att denna grupp skulle ha större inkomstökning äninkomsttagarna i övrigt? om fackföreningsavgiften: Varför förverkligarman inte den begäran som gjordes av en enhällig riksdag om en kartläggning avhur det förhåller sig med inbetalningar och utbetalningar tillarbetsgivarföreningar och fackföreningar? 25BJÖRN () replik; Den lugna tonen i anförandevar välgörande. Den kontrasterade på ett tilltalande sätt mot det tonfall sompräglade i hans anförande vid Hotell- och restaurangansfälldasförbunds kongress. Jag tror att det är bra om vi i denna debatt kan bidra tillatt avdramatisera denna diskussion om skaftereformens genomförande. Jag tolkade också anförande på det sättet,som också uttrycks i skatteutskottets betänkande s. 27. atfmarginalskattereformens olika delar ligger fast. Detta är värdefullt. Detbidrar till att stimulera människors arbetsinsatser, att underlättaavtalsförhandlingar och i nägon mån begränsa skatteflykten. beklagade att mittenparfierna inte velatstödja arbetsgivaravgiftshöjningen för att finansiera vissasysselsättningsskapande åtgärder för bl. a. ungdomen. Men vi tror infe attresultatet blir detta om man höjer arbetsgivaravgiften, utan vi tror att om manhöjer arbetskraftskostnaderna riskerar man att ge med ena handen i form avAMS-åtgärder och ta in med den andra, och det blir inget positivt resultat påsysselsättningen. Från folkpartiefs sida har vi föreslagit åtgärder som vitror på ett mera effektivt sett skulle bidra till aff ge arbetslösa ungdomararbete . Det är sänkt eller helt borttagen löneavgift för nystartadeföretag och för företag som nyanställer ungdomar under 25 är, t. ex. Vi tror alltså att om man har syftet att ge flerarbetslösa flickor och pojkar jobb, så är det bättre att gå den vägen än attvidta en serie åtgärder via AMS, som måste finansieras genom ökadearbetskraftskostnader för företagen. Den ekonomiska poldiken, m. m. 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har satts upp. 27OSWALD (vpk) replik: Jo, , er skatteuppgörelse medmittenpartierna är ett brott mot de principer som har gällt för densvenska arbetarrörelsen, nämligen att skaft skall uttas efter bärkraft. RuneCarlstein hänvisade till valrörelsen och sade: Vi gick ut och talade om detta,och vi fick förtroendet. Men vad sade ni i valrörelsen? Jo, ni sade atf skattenskulle sänkas för alla. Men ni talade inte om att låginkomsftagaren i 50 000-60000-kronorsklassen fick en futtig sänkning av statsskaften med några tior,medan höginkomsttagarna fick en skatfelindring på i de högreskikten. Det är riktigt aff ni införde en avdragsfeform som togbort de värsta avarterna, och det var ju bra. Men det finns fortfarande rikamöjligheter kvar för dem som finns på de nivåerna - skatteplanerare och andramyglare - att klara sig undan effekterna av den bestämmelsen. Vad fick defta för verkan? Jo, strax efter det att ni hadekommit i regeringsställning devalverade ni valutan. Där försvann i ett klippbetydligt fler tior för låginkomsttagarna i höjda priser än vad ni någonsin gavdem i skafteuppgörelsen. Också arbetsgivaravgiften, som jag har talat omtidigare och som naturligtvis drabbar lönerna, gjorde att vi fick enavtalsrörelse där vi på nytt fick sänkta reallöner- vilket ju var meningen.Defta förtog ytterligare verkningarna av de futtiga sänkningar som t. o. m. enordinarie industriarbetare i löneklassen .