prot · G60972 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är viktigt att resultatet av dettafleråriga arbete blir bra och att det kommer att leda till en uppryckning avden gamla svenskundervisningen. I avvaktan på resultatet av det pågående arbetet föreslårregeringen nu att undervisning i svenska skall kunna ges som förberedelse förbristyrkesutbildning. Likaså föreslås att nytillkomna flyktingar som hararbete, men som ändå har en svag ställning på arbetsmarknaden, skall kunna fåarbetsmarknadsutbildning. Utbildning i företag av permitteringshotad personal kan,rätt skött, väcka intresse för vidareutbildning bland mänga korttidsutbildade,däribland invandrare. Ersättningen för denna utbildning har höjts kraftigt.Utbildningsformen är ypperlig, eftersom studieplanen kan utformas eftermorgondagens behov i det aktuella företaget och stor hänsyn kan tas till denberörda personalens förkunskaper och behov. Invandrarorganisationerna har en viktig roll i det svenska samhället och de utgör en ny frisk fläkt iFolkrörelsesverige. De äldsta invandrarorganisationerna har stadga och bredd isin verksamhet. De fungerar naturligtvis som förebilder och stöd för denyfillkomna organisationerna. Gemensamt för alla invandrarorganisationer ärarbetet över generations- och intressegränserna. De mest skiftande intressenfår plats i en och samma organisation. Barn, äldre, ungdomar och medelåldersstödjer och stimulerar varandra, för traditionerna vidare, men kan ocksåtillsammans forska beträffande allt det nya i det omgivande samhället. Arbetslösheten bland invandrarungdomarna är dubbelt så högsom bland svenska kamrater. Många invandrarungdomar är födda, uppvuxna ochutbildade här i landet. är deras hemland. Insatserna inom barnomsorgen,förskolan och i hela utbildningssystemet måste utformas så att dessa ungdomarfår fullgod utbildning, goda kunskaper i svenska och i sitt modersmål.Tvåspråkigheten som merit inom samhällets vård- och servicesektorer kan sporrainvandrarungdomar till högre studier och stimulera dessa ungdomarsspråkutveckling både i svenska och i modersmålet. Invandrarorganisationerna och en rad kommuner och andraorganisationer är djupt engagerade i att sysselsätta arbetslösainvandrarungdomar i föreningsaktiviteter och andra aktiviteter. Men denviktigaste insatsen görs nog av invandrarorganisationerna när de i sinreguljära verksamhet ger barn och ungdomar möjlighet att utveckla och genomföraskiftande aktiviteter. Det ger barn och ungdomar demokratisk träning ochutvecklar deras inifiativförmäga. Invandrarorganisationerna har också en rad andra viktigaarbetsuppgifter, som jag inte berör . Det är nödvändigt attinvandrarorganisationerna har goda personella och ekonomiska resurser för attkunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Det är därför glädjande att medel nusatsas på försöksverksamhet och att ytterligare två riksorganisationer förinvandrare blir berättigade till reguljärt ungdomsstöd. AMS har också erhållit1,2 milj. kr., att fördela bl. a. till invandrarorganisationerna med anledningav deras kostnader för de lönebidragsanställda. , , har bl. a. fått iuppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till invandrar- ochminoritetsorganisationer. Kommittén har framför sig ett omfattande arbete meden lång rad frågor. tampas invandrarorganisationerna med akutaekonomiska svårigheter. Det bör vara möjligt att behandla frågan om detstatliga stödet till invandrar- och minoritetsorganisationer med förtur, så attorganisationernas existens och arbete inte sätts på spel. 51ARNE (): Alla människors arbete är den mest centralaförutsättningen för att nå balans i den svenska ekonomin. Ett förverkligande avden målsättningen förutsätter en politik med en stram hushållning med våraekonomiska tillgångar och naturresurser, teknisk utveckling och förnyelse avproduktionsapparaten, en rättvis fördelning av produktionsresultatet ochregional balans. har bättre än praktiskttaget varje jämförbart land kunnat värja sig mot den internafionellamassarbetslösheten. Att arbetslöshetstalen i många industriländer varit bådetre och fyra gånger större än i värt land visar att regeringspolitiken1976-1982 relativt sett varit mycket framgångsrik. ambitionersträcker sig ändå längre än till de uppnådda resultaten. Den socialdemokratiska politiken bygger på att höstensdevalvering skall vara så framgångsrik att väsentligt kan öka sinexport och sin andel av världsmarknaden. Om exportframgångarna inte blir vadsocialdemokraterna förväntar sig finns en betydande risk att vårt land snabbtkommer att nå de arbetslöshetstal som flertalet av de västliga industriländernanu har. Förutsättningarna att då genom traditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärder begränsa problemen är små. redovisar en politik som ger människorna,företagen och de enskilda regionerna bättre förutsättningar att nå målet arbeteåt alla. Den politiken innebär möjligheter till förstärkning avfamiljejordbruken, ännu bättre möjligheter till nyföretagande ochproduktutveckling i de små företagen, en aktiv satsning på hela denproduktionskedja som syftar till ökad användning av inhemsk energi samt en förstärkningav regionalpolitiken inom ramen för det regelsystem som anslöt sigtill . riktade en hänsynslös kritik mot centernoch den förda regionalpolitiken. Det finns anledning att påminna den regionalpolitik som socialdemokraterna förde och sominnebar en nettoutflyttning av 10 000 invånare per är från skogslänen tillövriga landet. Tiden därefter har mönstret ändrats så, att flyttningsnettot nuär posifivt för skogslänen. Frånsett - som fått en ökning avutflyttningen - har skogslänen haft en ökad nettoinflyttningefter . Av förståeliga skäl glömde att säga detta i sittanförande. nämnde minskningen av antalet sysselsattainom jord- och skogsbruket. Hade den socialdemokratiska jordbrukspolitiken på1960-talet genomförts fullt ut, hade det inneburit en än större avgång frånjordbruket. Vi kan naturligtvis - jag tror att också måste medgedet - vara tacksamma för att den socialdemokratiska jordbrukspolitiken intefullt ut kunde förverkligas. Tack vare kraftfulla insatser när det gällerglesbygdsstödet har många människor kunnat fortsätta med sin verksamhet ihembygden. inleddes en kraftig förstärkningav glesbygdsstödet. /83 har stödet fyrdubblats jämfört med vadsom angavs i den socialdemokratiska budgeten före valet . Jag skulle viljaråda att vara litet försiktigare med den hänsynslösa kritikenmot och den förda regionalpolitiken. Verkligheten är någonting annat änvad ville göra gällande i sitt anförande tidigare underdebatten. Jag tror att det skulle vara viktigt och angeläget förFrida att ägna en tanke och litet tid åt vad som händer i kanslihusetnär det gäller intresset för den framtida regionalpolitiken. Om det förslag somregeringen har framlagt när det gäller länsanslagen - däri ingår ocksåglesbygdsstödet - blir beslut kommer glesbygdsstödet att urholkas.Från sida tillåter vi inte att anslaget urholkas. Vi vill i ställetförbättra det med tanke på de mycket positiva möjligheter som finns attåstadkomma ytterligare sysselsättningstillfällen i de regioner som har detmycket besvärligt. har en möjlighet att aktivt bidra till attglesbygden i får bättre ekonomiska resurser genom att stödja vårmotion. Det finns också anledning att påminna omatt regeringen i årets budgetproposition tydligen vill medverka till en aktivplanering för att skall ta i anspråk av den totalabefolkningsökningen i landet, en planering som vi från sida inteställer oss bakom. Jag kan väl förstå att det måste vara besvärande för FridaBerglund att ställa sig bakom en utveckling som innebär en kraftig koncentrationfill den här regionen. Situationen pä arbetsmarknaden är besvärande. Men detskulle aldrig falla oss i in att anklaga socialdemokraterna för attmedvetet föra en politik som leder till ökad arbetslöshet. Det är beklagligtatt dammade av den gamla socialdemokratiska partimotionen ochånyo riktade den anklagelsen mot tidigare icke-socialistiska regeringars sättatt sköta sysselsättningsfrågorna. Vi i är beroende av utvecklingen iandra länder. Men för den skull skall vi naturligtvis inte anamma dessa ländersrecept att klara arbetslösheten. Självfallet kan vi inte vara belåtna förrän vihar pressat ner arbetslösheten till.ett minimum. Ungdomens arbetsmarknadssituation är särskilt allvarlig.Det är angeläget att extraordinära åtgärder vidtas. Här har vi politiker ocharbetsmarknadens parter ett stort ansvar att se till att ungdomar erhållerutbildning, arbete eller praktik. Enligt uppfattning är det nödvändigtatt vidmakthålla en hög kapacitet och beredskap för beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning. Av den anledningen har vi i stort accepteratregeringens förslag på detta område. Enligt den senaste räkningen fanns det 140 000 arbetslösamänniskor i vårt land. Det är en mycket hög siffra, och risk föreligger för enytterligare ökning . Det var intressant att höraFrida säga att det gäller att hejda enytterligare höjning av arbetslösheten. Det är annat ljud i skällan nu fränFrida sida än när hon var i opposition. Man kan inte komma bort fränverkligheten, något som och hennes parfikamrater gjorde när devar i opposition. Att bereda människor sysselsättning är en avde viktigaste frågorna . Från sida kommer vi attarbeta aktivt för att hålla sysselsättningen på en hög nivå. 52FRIDA () replik: Också harblivit upprörd övermitt inlägg, där jag anförde siffror som visar hur utfallet blev avcenterpolitiken under den borgerliga regeringstiden. Jag vidhåller att det ärett faktum att varken eller de andra borgerliga partierna kunde visa pånågon väg för att förhindra en försämring av den regionala balansen. Vi fickutflyttning, vi fick undersysselsättning och vi fick en kraftigt ökadarbetslöshet. I denna kammare har det rätt ganska stor enighet om dejordbrukspolitiska målsättningarna och om jordbrukspolitiken i stort. Det endasom vi har haft olika meningar om är självförsörjningsgraden. Vi ville ha enlägre självförsörjningsgrad än . Men då får man komma ihåg att vi aldrighar kommit till en självförsörjningsgrad på utan den har varit myckethögre. har emellertid försökt göra gällande att det partiet hade enannan politik. infördes ett stöd till jordbruk i norra var en socialdemokratisk regering som vidtog den åtgärden eftersom denansåg att det fanns produktionskostnadsökningar i glesbygderna och i skogslänensom måste utjämnas. avslutades utredningen om stöd till jordbruk inorra . Den kom också till efter påtryckningar från socialdemokraterna,som ville ta itu med detta. frågar mig vad jag anser om en planeradbefolkningsökning i . Finns det inga jobb på en ort, så flyttar helleringa människor dit. De barn som föds i måste få bo kvar däråtminstone tills de uppnått arbetsför ålder. Låt mig fråga hur planerar att sysselsätta denorrbottningar som bor kvar i . Det är en mycket väsentligare frågaför mig. Vi i vårt parti arbetar med en utvecklingsplan för , och vikommer att redogöra för de åtgärder som behöver vidtas för att vändautvecklingen i rätt riktning. Det var vad vi gjorde ochi , och då vändes den negativa utvecklingen tack vare mångainsatser. 53ARNE () replik: Jag vill bara konstatera att att den socialdemokratiska jordbrukspolitiken, om den hade förverkligatsfullt ut, hade inneburit att antalet sysselsatta inom jordbruket hade varitbetydligt lägre. Det är också naturligt, eftersom ni socialdemokrater inriktadeer pä en lägre självförsörjningsgrad. Problemen är naturligtvis stora i . Men detfinns anledning att påminna om att /82 ansloghögre belopp till skilda verksamheter uppe i än vad tidigareriksmöten någonsin anslagit. Med andra ord har betydande och nödvändigainsatser gjorts för att lindra situationen i . Exempelvis differentierade arbetsgivaravgifter är ett nyttmedel, som vi hoppas slår väl ut, och det kan kanske finnas anledning attutvidga det systemet ytteriigåre. och har fått betydandekapitaltillskott, och ett statligt industricenter i har tillkommit.Vi sänkte, som jag sade, arbetsgivaravgifterna i de fyra sämst ställdakommunerna. Vidare har prioriterats vid fördelningen av länsanslag.Inte mindre än 300 milj. kr. har anvisats för särskilda sysselsättningsinsatseri . Detidigare regeringarna har alltså gjort mycket för denna landsända, men det återstår naturligtvis ännu mycket att göra. Jag självhar förmånen att sitta med i malmfältsutredningen, och inom den hoppas vi kunnalägga fram konkreta förslag som skall leda till nya arbetstillfällen uppe iNorrbotten. Om man aktivt planerar för en kraftig befolkningsökning i den härregionen, måste det, , också komma människor från något håll. Vikan därav inte dra någon annan slutsats än att det i mycket stor utsträckningkommer att drabba och skogslänen i övrigt. Det är faktiskt litetförvånande och anmärkningsvärt att man i budgetpropositionen anger attbefolkningsökningen skall bli så stor med tanke på att det finns ett annatriksdagsbeslut, som den socialdemokratiska regeringen tydligen inte vill följa. 54FRIDA () replik: planerade att befolkningen iNorrbottens län skulle ökas med ungefär 30 000 personer. Men folk flyttar intedit om det inte finns jobb. Det är viktigt att ha detta klart för sig.Norrbotten har tvärtom drabbats av arbetslöshet, vilket har fått till följd attdet skett en utflyttning ifrån länet. Vad finns det då för jobb i som norrbottningarkan ta? Situationen i landet är ju den att folk inte vill flytta. ArneFranssons tidigare regeringsvänner klagade ju också över att rörligheten påarbetsmarknaden var så dålig. Det beror helt enkelt på att det inte finns jobb.Förr fanns det jobb, och då flyttade människorna. är väldigt glad över att vårjordbrukspolitik inte förverkligades, men jag skulle vilja fråga ArneFransson: Varför tillät ni då att 7 500 jobb inom jord- och skogsbruk försvannunder ? Det är ju ändå en bit av regionalpolitiken som är väldigtviktig i våra skogslän, speciellt i inlandskommunerna. är upprörd över vad jag sade tidigare om attdämpa den öppna arbetslösheten. Den situation som de borgerliga regeringarnahar försatt landet i, med dålig ekonomi, permitteringar och uppsägningar- vartoch vartannat företag har permitterat folk under längre eller - görju att vi i första hand måste hejda den öppna arbetslösheten. Öppenarbetslöshet är det sämsta som kan drabba en människa. Det är betydligt bättremed beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning. När vi har sagt, vilket ni irriterar er över, att ni medöppna ögon har drivit en arbetslöshetsskapande politik, är det för att ni intehar satsat mer på beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning, påarbetsmarknadspolitiska insatser över huvud taget. Ni har varit medvetna omatt om ni lät bli att göra något skulle fler människor bli öppet arbetslösa. Ni har handlat med öppna ögon. Dåvarandearbetsmarknadsministern sade: Vi hade väntat att det skulle bli en ökning meninte att det skulle gå så snabbt. Det är detta det är frågan om, och vi känner oss litetupprörda över den situation som vi har hamnat i. 55 () replik: Det är riktigt att sysselsättningen minskadeinom jord- och skogsbruket . Men hade det inte gjortskraftfulla insatser i form av glesbygdsstöd o. d. hade minskningen naturligtvisblivit ännu större. Det gjordes ju stora insatser för att människor skullekunna bo kvar i sin hembygd och ägna sig åt jordbruk, kompletterat med vissaandra arbetsuppgifter. Sedan måste man också konstatera, , attregional balans enligt den socialdemokrafiska regeringens uppfattning intelängre utgör ett av målen. Det är naturligtvis att beklaga, för det kommer påsikt att leda till en ogynnsam utveckling och att man inte vill arbeta för attfå en bättre regional balans i värt land. Jag trodde faktiskt att vi var överens om att regionalbalans var ett viktigt mål, men det tycks nu inte vara fallet, eftersom densocialdemokratiska regeringen har tagit bort detta ur budgetpropositionen. Norrlandsstödet till jordbruket var ett viktigt inslag somriksdagen fattade beslut om 1972. Jag hoppas att det förslag som regeringen såsmåningom skall lägga fram med utredningen som utgångspunkt skall bliytterligare ett rejält tillskott. Jag kan lova att vi från sida ärberedda att ställa upp för att ytterligare stödja jordbruket i och iNorrland i övrigt. 56KARIN (vpk): Den senare delen av debatten har varitostrukturerad, och jag kommer med mitt inlägg inte att göra den bättre. kommunisterna har, som redan framgått idebatten, ställt fyra samhälleliga och ekonomiska rättigheter i centrum för denpolitiska kampen, rättigheter som är nödvändiga både för ett fungerandesamhälle och för den enskilde individens personliga sociala funkfion. De fyrarättigheterna är: Rätten till ettmeningsfullt arbete. Rätten till engod försörjning, rätten till bra och billig mat, rätten till bra och billigbostad. Rätten fill engod och giftfri miljö. Rätten fillutbildning och kultur. Mitt inlägg i dagens debatt gäller rätten till en godförsörjning, som bl. a. omfattar rättigheten till bra och billig mat ochbostad. Utan dessa rättigheter - bra mat att äta och någonstans att bo - kanknappast någon överleva och ännu mindre ges möjlighet att fungera socialt isamhället. För att människor skall ställa upp på samhällets krav måste de ocksåha rätt att ställa krav på samhället, och i detta ingår rätt till en rimliglevnadsstandard. Det kan synas underligt att människor i värt s. k.välfärdssamhälle fortfarande måste driva kampanjer för och ställa krav på vadsom borde vara självklara rättigheter i ett sådant samhälle. Men med denekonomiska utveckling som många hushåll tvingats in i blirkampen för dagskraven, för bevarandet av en rimlig levnadsstandard, alltnödvändigare. 13 protokoU 1982/83:70-72 Vi behöver bara påminna om hur dearbetandes realinkomster urholkats . Under denna tidhar en industriarbetare - som brukar vara en riktningsgivande grupp - förloratmer än av sin köpkraft. I årets löneförhandlingar, där resultatet ännu ärokänt, föreligger som vi vet olika bud, men även i de lönekrav som ställts avarbetstagarnas organisationer, LO och TCO, ligger en beräknadreallöneförsämring på för deras medlemmar. Även om det sagtsatt detta får vara sista avtalsåret man går med på reallöneförsämringar, kommerdet att drabba många hårt och ojämlikt. Men från arbetsköparhåll är man ändå inte nöjd. En namnetill mig -namnet är väl det enda vi har gemensamt - , ställer fräckt kravet: "Upp till kamp motlåglönepolitiken!'' Jag kan, herr talman, inte med bästa vilja tolka detta somen självuppoffring från hans sida, då hans inkomst under år 1981redovisas - en årsinkomst som uppgick till , eller drygt en halvmiljon kronor. I hans hushåll kan problemet med att få inkomsten att räcka tillbra mat och bostad inte vara särskilt akut. Att inflationen under de senasteåren gynnat kapitalet och de högavlönade på vanliga löntagares bekostnad ärinte så svårt att konstatera. De ekonomiska klyftorna har fördelningsmässigtökat betydligt, och allt fler hushåll har hamnat i den ekonomiska situationenatt deras inkomst inte ens räcker till vad som är livsnödvändiga inköp. hade enligt 160 000hushåll en nettoinkomst som låg under gränsen för existensminimum, detta trotsatt det fastställda beloppet enligt beräkningar inte räckteför oundgängliga inköp. Som en följd av kraftigt höjda priser och avgifter harbeloppet för existensminimum höjts , men då löneinkomsterna förde flesta inte höjts i takt med prisutvecklingen och reallöneförsämringenalltså fortsatt, är säkert antalet hushall som lever under existensminimum ännustörre . Anmärkningsvärt i dettasammanhangär att det, trots att såmånga hushåll lever under gränsen för existensminimum, bara är 2 000barnfamiljer som fått skatteavdrag. Bestämmelsen för skattereduktion är hård och otidsenlig,och den borde enligt min mening ändras. Är det inte en meningslös ekonomi attbegränsa löneutrymmet och höja skatten för de lågavlönade, om dessa sedan måstefå en utfyllnad av direkta sociala bidrag för att existera? Att många ärberoende av sociala bidrag visar de ökade socialutgifter som de flesta kommunerredovisar. Det måste kännas förnedrande för löntagare att arbeta fullarbetsvecka, ofta i ett hårt jobb, men för en lön som inte täcker nödvändigautgifter för en normalfamilj. För de arbetslösa är naturligtvis den ekonomiskasituationen ännu värre. Många av dem är helt hänvisade till socialhjälp för sinförsörjning. Med kris i hushållsekonomin följer att alla tidningaröversvämmas av mer eller mindre seriösa sparförslag riktade till hushållen.Antalet recept på hembakat bröd tycks vara obegränsat. Gröten gör come-back isvångrem- auiiusamic ; uei Kan vaia ivaiiuiii. ivicii om uaiiicii lai giui uauc iiciiiiiiaoch till skollunchen,blir det inget bra kosthåll. Och kostnaden för de fria skolmåltiderna är ju enav de första utgifter som kommunerna skär ned. Mer hemlagad husmanskost, långkok och bakning, somrekommenderas som sätt att ge billigare mat, är också mer arbetskrävande ochförsvårar för kvinnorna att sköta ett förvärvsarbete. För främst är detkvinnorna som drabbas; är det till övervägande delen kvinnorna somsvarar för matinköpen och matlagningen. Tomma plånböcker ändrar med tvingandenödvändighet våra matvanor. Inköpen av halvfabrikat, färdiglagad mat och barnmat harminskat med enligt handeln. Att detta nu plötsligt anses ge ettbättre kosthåll är ett dåligt betyg åt livsmedelsindustrin. Somförsäljningsargument har förut i reklamen använts att masstillverkning skullege bättre och billigare mat och framför allt att den skulle underlätta för deförvärvsarbetande kvinnorna. Men på dagens arbetsmarknad med stigandearbetslöshetssiffror är kvinnornas insats inte längre efterfrågad eller ensönskvärd. Det finns personer som fortfarande på allvar hävdar att kvinnor ändåhar sin försörjning och inte skall ta jobben av andra. Helst skall de väl ståvid spisen och föda barn -långkoken kan de sköta . Men hur som helst: matpengarna kan krympas bara till enviss gräns, en gräns som för många hushåll är nådd för länge sedan. Med bara eninkomsttagare i familjen blir det ännu svårare att fä hushållskassan att gåihop. och sparbankerna gör efter varje prisändring en budgetför hushållskassan, där mat ingår som en stor post. Enligt deras beräkningarbehöver en normalfamilj med två vuxna och två barn med dagens priser bara tillmat . , beroende på barnens kön och ålder. Dåingår en del halvfabrikat, i övrigt näringsriktig mat utan lyx, exempelvisvatten till maten för de vuxna och mjölk till barnen. Naturligtvis kan samhället genom olika insatser och stödlindra verkningarna av prisökningarna, exempelvis genom höjda barnbidrag ochbostadsbidrag. Det har vpk ingenting emot. Men den höjning av barnbidraget som trädde i kraft , med . , var alldeles för liten för att kompensera deprishöjningar som genomfördes. Hushåll med svag ekonomi finnsdessutom inom alla samhällsgrupper - bland såväl barnfamiljer som ensamstående,handikappade och pensionärer. Med riktade bidrag når man inte ut till allabehövande. Mat och bostad är nödvändigheter, och därför måstesamhällsstödet medverka till att bra mat och bra bostad blir överkomligt föralla oavsett ekonomiska förhållanden. De ökade subventionerna för att hållanere priserna på mjölk, ost och fisk noterar vi som positivt för konsumenterna.Detta är en väg som samhället måste fortsätta på. Vpk ställer storaförhoppningar på utredningen om differentierad moms, som kan vara en lösning påfrågan om matpriserna. finns ett starkt och brett stöd för en differentierad moms inte bara inom vpk. Ocksålivsmedelshandeln ser det som en möjlig väg, och man säger att deadministrativa problemen går att lösa. fortsätter vpk sinkampanj för billigare mat. Detsamma gäller kravet om rätt till en bra bostad tillöverkomligt pris för alla. Därför har vpk även återkommit med tidigareförslag om ett ökat statligt stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen somden enda realistiska vägen att snabbt åstadkomma ett stopp för nyahyreshöjningar och en ökad rättvisa på bostadsmarknaden.