prot · G60923 · 1982-12-31 00:00:00 — Vpk:s politik här i bestäms inte i ellernågon annan huvudstad, lika litet som, föreställer jag mig, socialdemokraternaspolifik bestäms i någon annan huvudstad. Vår polifik utformar vi själva här iSverige, från våra egna utgångspunkter och grundad på vår egen analys. Vad vi vill åstadkomma genomreservationen är ett bättre kunskapsunderlag för att kunna utforma en riktigpolifik här i och för den svenska arbetarklassen . AnL 26 BOSÖDERSTEN (s) replik: Allt jag ville säga var att om man anslutersig till vad Per själv har kallat småborgerliga krav hamnar man lätti ideologiskt beråd. Utveckling av en välfärdsanalys AnL 27 (): I motion 2080 tar m. fi.upp en mycket viktig och vital framtid.sfråga när det gäller vårt landsfortsatta välståndsutveckling. Välståndet kan inte mätas bara i reala tillväxttermer. Manmåste också ta hänsyn till vad vi får ut av livskvalitet av våra samlade varoroch tjänster. har länge varnat för att tillämpningen av enonyanserad tillväxtfilosofi inte leder till en samhällsutveckling somtillgodoser mänskliga behov. Tvärtom har den tekniska utvecklingen givitresultat som från vissa utgångspunkter inte varit eftersträvansvärda ellerönskvärda. Vi måste på ett bättre sätt hushålla med våra gemensamma resurser.Detta är i sig en stimulerande utmaning som vi inte får tveka att anta. Det kräver en teknik, en produktion och ett levnadsmönstersom i långt högre grad än inriktats på att tillgodose människornasbehov av meningsfulla och skapande arbetsuppgifter och en social omvårdnad ochkulturell gemenskap som möjliggör ett mera personligt ansvar för utformningenav vår livsmiljö. Framhävandet av det personliga ansvaret innebär att vi har enannan ideologi än den som Per här företräder. Den har en merakollektiv inriktning än vi finner önskvärd. Välfärd och livskvalitet är i hög grad en fråga ommiljövärden. Omsorg om miljö och resurshushållning avgör i hög gradförutsättningarna och villkoren för mänskHg verksamhet. Endast om vi kanuppleva att vår tiUvaro är förenlig med ett långsiktigt ekologiskt ansvar kanvi uppleva verklig trygghet, en av de vikfigaste kvaliteterna i vårt liv. Genom att i större utsträckning utnyttja förnybararesurser kan vi trygga samhällets utveckling. För att ge kommandegenerationer handlingsfrihet måste vi minska uttaget av ändliga lagerresurser,exempelvis mineraler. Det möjliggörs genom att man använder råvarusnålaprocesser, genom att man ökar kvalitet och livslängd i de varor som tillverkasoch genom att man sedan reparerar och underhåller dem. Maximal återvinning böralltså eftersträvas. Produktion och teknik måste i största möjliga utsträckninginriktas på varor som kan återvinnas för nyproduktion. En sådan resurspolitikkommer att kräva anpassning och utveckling inom näringslivet. Det är enutmaning där samhället måste inriktas på att underlätta en sådan omställning. Motionärerna menar att det gängse begreppet BNP - somanvänds i nationalräkenskaperna - är ett alltför trubbigt instrument för attmäta kvaliteten på de varor som produceras och de tjänster som utförs inomlandet. Det är enligt motionärerna viktigt att man i en välutveckladindustristat som också kan få en djupare analys av BNP-begreppet. Jag håller med om att det naturligtvis inte går att bytaut begreppet - eller föra in en annan analys i nationalräkenskaperna än vad detnuvarande BNP-begreppet innebär. Men man skulle kunna få fram en jämsidesanalys som innefattar välfärdsbegreppet på ett annat sätt. Utskottet,som avstyrker mofionens kläm om att ändra BNP-begreppet, haremellertid förståelse för motionens syften och hänvisar till det utvecklings-och forskningsarbete som pågår bl. a. vid SCB och socialforskningsinstitutet isyfte att fördjupa vår kunskap om välfärdsutvecklingen. Utskottet betonar ocksåatt det är angeläget att dessa studier av välfärdsutvecklingen mer än hittillskonkretiseras och samordnas för att utgöra underlag för politiska beslut.Därmed har man också gått motionärerna till mötes en bra bit. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan. AnL28 PER ISRAELSSQN (vpk): Jag har inte såmycket att tillägga, bara några kommenta- RolfRämgård nämnde att vi har en mera kollektivisfisk syn än vad har idessa grundläggande frågor, och det är nog rikfigt. Som jag sade ser vi intelösningen i några individuella småskaliga åtgärder. Sådana kan förekomma, menhuvudlösningen måste ske i en övergripande samhällelig planering, därindustrisamhällets framtid är det primära. Jagvill också göra en slutkommentar om teknikanvändningen, hur man använder denviktiga moderna teknik som utvecklas alltmer och som vi kan åstadkomma alltfler saker med. Denmoderna tekniken fungerar som ett tveeggat svärd. Den kan ge oss en konstruktivoch bättre framtid för människorna. Men den ger oss också i händernamöjligheten att förstöra allt som vi hitfills har byggt upp, möjligheten attutplåna hela människosläktet på jorden - eller kanske blir det några resterkvar, som kommer att få en mycket svår tillvaro. Dessa två möjligheter gertekniken. Att skaffa oss kontroll över teknikens användning är en huvudfrågahär i , och det är en huvudfråga. för hela mänskligheten. Dennya tekniken ger oss hög levnadsstandard och bra försörjning, om vi kan användaden riktigt, för allt fler människor. Men den hotar oss med massarbetslöshet,med krig och utplåning om vi använder den på fel sätt. Våra påpekanden i dettasammanhang handlar om att vi skall använda tekniken på ett konstruktivt ochicke på ett destrukfivt sätt. AnL29 (): En kort kommentar till vad Per sade. Det får väl delvistillskrivas vpk:s oerfarenhet efter en lång tids bortovaro från utskottensarbete - som ett missfall, höll jag på att säga. Vi hade fakfiskt skrivningarunder utskottsarbetet som tillgodosåg motionens syften, och därmed anser vi attmotionärernas krav har blivit tillgodosedda. Nuhar ju vpk sin vana trogen velat profilera sig i kammaren. Men vi får hoppasatt vpk, när det nu är representerat i utskotten, också kan fillämpa principenatt om krav tillgodoses i utskottens skrivningar, så kan man vara nöjd. Jagåterkommer sedan ytterligare till vår analys av just välfärdsutvecklingen ochlivskvalitetfrågorna. I dagens ekonomiska situation är inte 3Riksdagens protokoll 1982/83:23-25 Utveckling av en välfärdsanalys möjligheterna till tillväxt i samhället särskilt stora. Dåär det nödvändigt att just ta till vara de mänskliga kvaliteterna, ökagemenskapen och skapa förutsättningar för den individuella människan att klaraav problem som hon står inför. Det tror jag är en både mänsklig och ekonomisknödvändighet. AnL 30 PER ISRAELSSQN (vpk): Till det senaste inlägget har jag bara denkommentaren, att visserligen har vpk varit borta från utskotten , mendessförinnan satt vi med i dem . Parfigmppen har alltsåredan en viss vana av utskottsarbete. Däremot kan det ta tid att vänja sig vidborgerliga ledamöter i utskotten eller vid borgerliga motioner - det ärmöjligt. Jag anser inte att vår reservation har tillkommit avokynne eller därför att vi inte skulle förstå en bra skrivning. Reservationenär medvetet skriven för att spegla det allvar med vilket vpk ser på de vikfigafrågor som här har diskuterats. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med292 röster mot 17 för reservationen av i . 3ledamöter avstod från att rösta. 1982/83:5 Beräkning av fillskott avskatteunderlag vid ändring i rikets indelning i landstingskommuner ochkommuner (prop. 1982/83:10) 1982/83:6 Medgivande att eftergeviss statens fordran på rättegångskostnader (prop. 1982/83:18) 1982/83:1Avveckling av markegångsinsfitutet (prop. 1981/82:228) 1982/83:2Ändring i taxeringslagen (prop. 1982/83:29) 1982/83:3Ändring i vägtrafikskattelagen (prop. 1981/82:225) 1982/83:4Ändring i tullagen (prop. 1981/82:227) 1982/83:7Ändring i lagen med tulltaxa (prop. 1982/83:28) 1982/83:8Avräkning av utländsk skatt (prop. 1982/83:14) 1982/83:4 Ändring i växtförädlarrättslagen (prop.1981/82:136) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 9 § Lag om rymdverksamhet Föredrogs lagutskottets betänkande1982/83:6 om lag om rymdverksamhet (prop. 1981/82:226). AnL 31 (): Regeringens proposition om lag omrymdverksamhet verkar kanske inte vid första påseendet vara särskiltkontroversiell. Vem kan ha någonfing emot att kontroll sker av verksamheten iden yttre rymden? Om man läser propositionen, finner man att den somuppsåtligen eller av oaktsamhet bedriver rymdverksamhet utan att haerforderligt tillstånd döms till böter eller fängelse i högst . Så långtkan det finnas anledning att vara med, även om man samfidigt kan fråga sigvilka regler som skall gälla för att få tillstånd. Vi kan räkna med attrymdverksamhet av olika slag blir vanlig och att reglerna för dennaverksamhet naturligtvis kan få en högst varierande utformning. Det kan viemellertid lämna därhän, fru talman, i det här sammanhanget. Men om vi nu förutsätter att ett svenskt företag fårfillstånd att driva rymdverksamhet i t. ex. , i enlighet med fransklagstiftning och de andra regler som kan finnas där, vad händer då om man iSverige haren mera restriktiv hållning och vi alltså skulle anta den härpropositionen? En typ av rymdverksamhet kan t. ex. gälla datakommunikation viasatellit, ett område där man kan förvänta en mycket snabb utveckling. Jo, rimligtvis skall då de franska bestämmelserna gälla,säger väl de flesta. Ett företag skall följa lagstiftningen i det land därföretaget verkar- det är en mycket gammal och självklar princip. Jag tror attde flesta av oss skulle bli ganska uppretade om t. ex. ett amerikanskt företag,verksamt i , säger att amerikansk lagstiftning skall tillämpas när detgäller anställningspolitiken, tekniska säkerhetsföreskrifter eller någontingannat. Men i detta fall föreslår regeringen annorlunda. Manerkänner visserligen att det är en normal och rimlig lagstiftningsprincip följer lagen i det land där verksamheten bedrivs, men säger att när detgäller rymdverksamhet vill man göra - jag citerar, fru talman - "ettuttryckUgt undantag från de allmänna reglerna i ". Det svenskaföretaget eller privatpersonen skall i stället dömas i efter svensklag, oavsett var verksamheten bedrivs. Detta kan knappast vara rimligt. Svenska företag måste fåmöjlighet att verka på det expanderande framtidsområde som rymdverksamhetenutgör efter de regler som gäller i det land där verksamheten har sin bas. Det hävdas i propositionen att konventionstexten innebären förpliktelse för att vidta åtgärder av det slag som föreslås. Dettaär knappast rikfigt. Det står inget i konventionstexten om en lagsfiftning avdet aktuella slaget. Där talas i stället om samråd mellan stater, om någonavser att bedriva skadlig verksamhet i rymden. Detta är någonting helt annat. Man kanockså fråga sig: Om det här är så allvarliga ting, varför har olika regeringar då väntat med att lägga fram denaktuella lagsfiftningen, som man påstår vilar på den konvention som togs någongång ? Det är vikfigt att den här lagstiftningen nogaföljs upp och att ändringar genast vidtas, om svenskt näringsliv skulle kommaatt lida skada av de regler som införs. Det finns säkert anledning attåterkomma till den här frågan snart. Den är inte så enkel som propositionen vidförsta påseendet ger oss anledning att tro. Vi kan bara, fru talman, föreställaoss vad som skulle hända, om en svensk fysisk person - sådana omfattas också avlagstiftningen - bosätter sig i t. ex. och där börjar sådan här verksamhet.Om man skall följa förslaget, kommer alltså vederbörande att kunna åtalas iSverige för sin yrkesverksamhet i ett annat land. Jag hoppas, fru talman, att utskottets värderade ledamöteroch andra som är intresserade följer upp de här frågorna och vid behovåterkommer med de förändringar som rimligtvis måste komma till stånd på det härområdet. I detta anförande instämde och (båda m). AnL 32 (): Låt mig bara erinra om att lagförslaget, somlades fram , har behandlats i samtliga partigrupper och kommit tilllagutskottet utan några motioner. Det har alltså accepterats i alla instanser. Jag vill understryka en sak som framfördeoch som jag tycker är heh riktig. Han uttryckte nämligen förhoppningen attlagutskottet fortlöpande skall följa frågans utveckling. Det anser jag varaviktigt när det gäller alla frågor och alla beslut som tas i , och jagkan försäkra att vi i lagutskottet även på den här punkten nogakommer att följa utvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Socialförsäkringsutskottetsbetänkande /83:1 verksamhet Utskottets hemställan bifölls. 11 § Personalrepresentanters rösträtt i försäkringskassasstyrelse Nr 23 Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1982/83:2 om personalrepresentanters rösträtt i försäkringskassas styrelse. AnL33 (): Jag tackar för svaret på min motion och för den omsorgsfulla behandlingden har fått. Motionen har sänts på remiss till en rad instanser. Många avdessa har i svaret sagt att bestämmelserna om personalföreträdare iförsäkringskassas styrelse överensstämmer med vad som gäller för statligamyndigheters styrelse och att en eventuell ändring skall avse personalrepresentationenpå hela det statliga fältet. Man säger också att bestämmelserna ju ej medgerrösträtt i avseende på slag av verksamhet som kassan skall bedriva och attnågra negativa konsekvenser ej förmärkts. , har i sin tur vänt sig till deolika försäkringskassorna med förfrågan om deras synpunkter. Dessa har tillövervägande delen lämnat liknande svar, och det har också blivitFörsäkringskasseförbundets svar. Flera av kassastyrelserna har dock instämt imina kritiska synpunkter, och någon har föreslagit bifall till motionen. Denrösträtt som får utnyttjas av de anställdas representanter i styrelsernainskränks till att inte gälla verksamhet som kassan skall bedriva. Men man harrösträtt i ärenden om arbetsmetoder, arbetsfördelning, organisation, budget,petita, personalpolitik och personaladministration, enligt socialförsäkringsutskottetsbetänkande. Vad återstår då egenfiigen? Samtliga uppräknade områden har storbetydelse för kassans verksamhet. Jag skuUe t. o. m. vilja påstå, att om fulltledamotskap fillämpas för personalrepresentanterna inom alla dessa områden, såstår det i strid med vad uttalade vid behandlingen av proposition1975/76:105 om medbestämmandelagen, nämligen att facket inte bör ha avgörandeinflytande när det gäller verksamhetens mål, inriktning, omfattning ochkvalitet. Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 2 avspeglar i realiteten på flera stäUen den tveksamhet som finnshos remissinstanserna. Ett exempel är påpekande, attbättre tillämpningsanvisningar behövs. Närremissinstanserna säger att några problem inte finns med personalrepresentanternasrösträtt, så kan det kanske bero på att man inte nåtts av några uppgifter omnegativa konsekvenser. Jag kan emellerfid vittna om sådana. Så blev t. ex. imin styrelse, på grund av några ledamöters frånvaro och på grund av att någrasocialdemokratiska ledamöter stödde fackets förslag i etttjänstefillsättningsärende, kassastyrelsens beslut i enlighet med dessasförslag i stället för det förslag till beslut som kassaledning ocharbetsutskott hade förordat. Vid samma sammanträde kan alltså majoriteten istyrelsen växla mellan olika ärenden. Viden konferens för förtroendemän i anordnad avFörsäkringskasseförbundet vittnades också om problem vid flera kassor, och avbrev från förbundet till deltagarna efter konferensen Onsdagen den 10 november1982 Personalrepresentantersrösträtt i försäkringskassas styrelse Personalrepresentanters rösträtt i försäkringskassasstyrelse framgår,att "stora svårigheter föreligger". Förbundet lovade också i dettabrev att återkomma till frågan i kommande konferenser men bad om ytterligarerådrum för att "kunna lämna ett något sä när tillfredsställande svar påden konkreta frågeställningen". , då beslutet om personalrepresentantersrösträtt fattades, har medbestämmandelagen tillkommit år 1976- en lag som gerarbetsgivaren skyldighet att förhandla med de fackliga representanterna underbeslutsprocessen. Denna lag ger facket möjlighet att argumentera för sinståndpunkt och att vinna gehör för sina synpunkter. Den förhoppning somFörsäkrings-anställdas förbund framför i sitt remissvar och som återges iutskottsbetänkandet, nämligen att "det är argumentens saklighet ochriktighet samt övriga handlingar som skall ligga till grund för beslut och intepolitisk hemvist", tillgodoses härigenom. Och det är självklart, riktigtoch bra. Vem vill annat? Vi har ju principen om objekfivitet och opartiskhetfastlagd i grundlag. I proposition 1980/81:185 föreslogs- beslutadeockså i enlighet med förslaget - att den politiska fördelningen i vissastatliga och regionala organs styrelser, också försäkringskassas, skallåterspegla den politiska balansen regionalt. Man har då i lag fasfiagt enprincip. Denna lags anda talar därmed mot att styrelsens sammansättning skallvara en annan i vissa frågor. Även i en tidigare lagstiftning, SFS 1976:891 angåendelänsstyrelsernas lekmannastyrelser, fastlades principen om proportionalitet.Under rubriken i proposition 185 diskuteraspersonalrepresentation, men inte under någon annan rubrik, inte när det gällernågot annat organ. Inte heller i SFS 1976:891, om länsstyrelserna, diskuteradeseventuell personalrepresentation. har man alltså prakfiseratpersonalrepresentation - i vissa fall med full rösträtt - i länsstyrelsernautan att detta reglerats i lag. Det finns en kungörelse, men lagen har kommitsenare, och rent rättsligt tar lagen över kungörelsen - den har högre dignitet.Det kan därför hävdas att rättsläget beträffande personalrepresentationenär.oklart. 1976 kom medbestämmandelagen, som ger personalorganisafionerna stortinflytande och möjligheter till påverkan. finns alltså två system för personalrepresentation somtillämpas parallellt, MBL och representation i styrelsen - den senare formenmed ett oklart rättsläge. Enligt min uppfattning skall personalrepresentantersledamotskap i styrelse och villkoren därför antingen fastställas i lag - likaför hela statsförvaltningen - eller också skall personalrepresentanterna, såsom gäller i nämnder, ha närvarorätt och yttranderätt men interösträtt. Antingen skall vi ha bestämmelser om personalföreträdarefastlagda i lag, som är fallet i lagen om allmän försäkring, eller ocksåskall nuvarande lagstiftning tillämpas, dvs. 1976:891 beträffandelänsstyrelserna, och också proposifion 1980/81:185 beträffande regionalastyrelser, vilken faktiskt inte medger ledamotskap för personalföreträdare istatliga och regionala organ, och i så fall borde lagen om allmän försäkringändras, så som jag har föreslagit. 1 socialförsäkringsutskottets betänkande nr 2sägs också att Nr 23 arbetet med att få fram bättre tillämpningsanvisningarpågår. Med tillämp- den ningsanvisningar menar man som regelanvisningar från regeringen eller jq november1982 Jag skulle vilja veta: Var pågår detta arbete och på vems uppdrag?När kan det beräknas vara färdigt? Med anledning av arbetsmarknadsutskottets betänkanden1981/82:4 och tanters rösträtt i 10 har i skrivelse 1981/82:133 avregeringen beställt en utredning i försäkringskassas syfte att få en klararegränsdragning mot den politiska demokratin i styrelse tillämpningen avpersonalinflytandet inom den kommunala sektorn. Här finns en parallellitet somgör att jag utgår ifrån att den utredning som alltså har beställts också seröver det område jag har aktualiserat. Då det f. n. inte tycks vara möjligt attvinna gehör för de betänkligheter och de förslag som framförts i min motion,avstår jag från något yrkande. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 34 (): har behandlatGörel motion mycket seriöst. Vi har sänt ut den för en omfattanderemissbehandling, och samtliga remissinstanser anser att det kan finnasolägenheter men att de inte ger anledning till ändring av lagstiftningen. Ettenhälligt utskott har konstaterat att det pågår ett arbete medtillämpningsanvisningar. Jag kan tyvärr inte ge ett exakt svar på när detta arbete kan vara klart. Men det är uppenbart att det haruppmärksammats i , vars styrelse jag fillhör. Där har viinte funnit några olägenheter med personalrepresentation, och vi har sammaregler att följa som försäkringskassornas styrelser. Mitt anförande skall inte bli längre än så här, herrtalman, utan jag nöjer mig med att yrka bifall till hemställan isocialförsäkringsutskottets betänkande 1982/83:2. AnL 35 (): sade ingenfing om denutredningsbeställning som har gjort när det gäller gränsdragningenför den kommunala demokratin. Jag hoppas att jag i kommande replik får höranågonting om den utredningen. Om principen om proporfionalitet är fastlagd - och det ärden ju i proposition 185 - borde styrelsemajoriteten ligga fast i- allaärenden. Jag menar att det inte får vara på det sättet att styrelsen får enannan proportionalitet i vissa ärenden. Genom att personalrepresentationen ivissa frågor är fullvärdig upphävs nämligen proportionaliteten, och det ärallvarligt, enligt mitt sätt att se. Jag avslutar med att säga att jag anser atträttsläget bör klariäggas för representationen över hela statsförvaltningen.Det är uppen- Personalrepresen-tanters rösträtt i försäkringskassas styrelse bart att rättsläget här äroklart, och jag ställer min förhoppning till den utredning som är aviserad. AnL36 (): har nöjt sig med att i det här betänkandetbegränsa sig till att behandla vad tagit upp isin motion, nämligenförsäkringskassornas styrelser. Vi har alltså inte berört helastatsförvaltningen, regionala styrelser, länsstyrelser osv., som berört i sitt anförande. Jagskulle avslutningsvis vilja göra reflexionen att utgår från attpersonalrepresentafion alltid måste innebära en förskjutning när det gäller detpolifiska läget. Utgår från att alla personalrepresentanter,kommande från alla håll, är s-märkta? AnL 37 (): På den senaste frågan vill jag svara att jag inte alls utgår från det.Lika väl som en styrelses representation kan ha majoritet åt det ena eller detandra hållet kan personalrepresentanterna ha det. Men det förhållandet att minkritik träffar ett större område gör den inte mindre berättigad, . Grundenför ställningstagandena vid remissbehandlingen av min motion och vidsocialförsäkringsutskottets behandling är att den regel som gäller förpersonalrepresentation i statliga styrelser också skall gälla för försäkringskassa.Jag anser att det därför fanns anledning för mig att i mitt anförande ta upphela det statliga området. Dengrund som utskottet alltså har ställt sig på i svaret på min motion är ganskavacklande, och jag skall återkomma till det. Rättsläget när det gällerrepresentafionen är osäkert, och det finns anledning att se över det. Överläggningenvar härmed avslutad. 1982/83:1 Övertagande avakfierna i Trafikaktiebolaget järnvägar (prop.1981/82:229) 13 §Statligt ägande inom läkemedelsindustrin Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /83:1 om statligt ägande inom läkemedelsindustrin. AnL 38 (); I det första betänkande som näringsutskottetavlåtit till årets behandlas frågan om läkemedelsindustrinsförstatligande. I en partimotion kommunisterna - varsbehandling uppskjutits från vårriksdagen - begärs att frågorna om ettförstatligande av läkemedelsindustrin skall bli föremål för en pariamentariskutredning samt att man i ett sådant utredningsarbete skall beakta vad somanförts i motionen. Frågan är i sig inte ny. Kravet har rests så gott somvarje år. Senast skedde detta , då på förslag avnäringsutskottet avslog ett yrkande av motsvarande innebörd. I detta instämdeäven socialdemokraterna, men de fogade till betänkandet ett särskilt yttrande,där de påpekade att de hade kvar den principiella inställning som kan utläsasur parfiprogram och kongressprotokoH. Även om det formella motionskravet avslås också dennagång, meddelar utskottsmajoriteten att frågan kommer att prövas på nytt genomden nya regeringens försorg. Och till den ändan föreslås att medanledning av vpk-motionen skall göra ett uttalande, som går ut på attsamhällets kontroll skall vidgas, i första hand inom forsknings- ochutvecklingsarbetet.