prot · G609158 · 1982-12-31 00:00:00 — En särskilddelegation, energiupphandlingsdelegationen, tillkallades för att handha frågorom upphandling inom energiområdet och för att säkerställa att investeringarnakommer i gång tillräckligt snabbt. Strävan är att genom bl. a. dessa insatserstödja tillkomsten av ca 25 koleldade förbränningsanläggningar och ett mycketstort antal större värmepumpar. Inom energiupphandlingsdelegationen pågår ävenett arbete i syfte att undanröja hinder för Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. mindrevärmepumpsystem, och för förbränningsanläggningar utanför fjärrvärmeområdet. Regeringen har utöver detta i kompletteringspropositionenaviserat ändringar avseende vissa skatter pä energi. Regeringens avsikt är attframlägga förslag med den inriktning som här anges, förutsatt att enhelhetslösning kan nås om utformningen av den samlade energibeskattningen. Vad gäller interpellation yill jagframhålla att det på skogsbränsleomrädet finns vissa återstående problem attlösa. Ett är konflikten mellan skogsindustrins råvarubehov och energisektornsbränslebehov. Det är från samhällsekonomiska utgångspunkter angeläget attanvändningen av skogsbränsle inte allvarligt försvårar skogsindustrinsmöjligheter att erhålla träfiberråvara. Regeringen har givit ochstatens industriverk i uppdrag att belysa om en ökad eldning med skogsråvarakan leda till svårigheter för skogsindustrins försörjning med träfiberråvaraoeh vilka konkreta åtgärder som i så fall bör vidtas för att förhindra attskadlig konkurrens om dessa råvaror uppstår. Arbetet skall vara slutfört i mittenpä juni. Det finns också vissa svårigheter när det gäller att fäfram försörjningssystem som verkligen fungerar i praktiken. Flera av deföretag som gör bränsle av skogsprodukter har bekymmer både medråvarutillgången och med avsättningsmöjligheterna. Det finns också problem närdet gäller att få fram bra förbränningsanläggningar oeh att anpassa bränslettill dessa. Mot denna bakgrund har regeringen tagit en rad initiativ för att fåen bättre fungerande skogsbränslemarknad och en bättre fungerande teknik. Somexempel kan nämnas de överläggningar som industridepartementet haft riied allaansvariga myndigheter och organisationer. Med anledning av interpellation vill jagklargöra att regeringens inriktning i fråga om kolintroduktion inte innebär enhögre målsättning än energipolitiska beslut . Regeringenarbetar för att uppfylla de mål uppställt. pågår ettintensivt arbete att parallellt med en försiktig planmässig kolintroduktionockså införa bl. a. inhemska bränslen, solenergi och värmepumpar för att pålängre sikt komma bort frän det stora beroendet av olja. Vad gäller energihushållningen behöver effektiviteten ienergisparandet ökas. Avvägningen mellan energihushållning och energitillförselsamt valet av tillförselsystem måste samordnas bättre. De regler som gällerkommunernas befogenheter inom detta område kommer därför att ses över. Ävendet statliga energisparstödet kommer att prövas i syfte att öka möjligheten attstyra stödet till den bebyggelse där det får bäst effekt. Regeringen avser attsenare återkomma till med en proposition om förändringar i dennariktning i den kommunala energiplaneringen. 31BERTIL (); Jag vill först tacka statsrådet svaret på denna interpellation. Energiförsörjningen i vårt land är en stor fråga och harvarit det . En övergång till egna inhemska energikällor är högstnödvändig ur såväl handelspolitisk som miljöpolitisk synpunkt. Vi mäste klaraenergiförsörjningen när vi skall avveckla kärnkraften, och det är nödvändigtatt detta kan ske . Det finns åtskilligt att göra när det gäller att utnyttjaalla våra möjligheter i de inhemska energikällorna. Jag skall här, med hänsyntill de tidsmässiga förhållandena i slutet av denna riksdagssession, inskränkamig till skogsavfallet och flisningen, som denna interpellation avser. Vi har i våra skogar och ängar stora mängder råvara somhittills ej utnyttjats som bränsle - mycket mer än de flesta tror. Det gällerslyskogar, avfall från våra skogsavverkningar, gallringsvirke m. m. Genom demöjligheter som utvecklas på det tekniska området att genom flisning förvandlaskräp och sly till ett fullgott bränsle borde nu denna tidigare ej utnyttjaderåvara kunna bli en mycket stor tillgång. En större användning av denna råvara till bränsle skullekraftigt förbättra vår handelsbalans och nedbringa våra utlandslån. Ur naturvårds- och miljösynpunkt är ett högre utnyttjandeav flis som bränsle en mycket, positiv faktor. Framför allt är dock flisningenett system som bidrar till en bra skogsvärd. Det är en bra metod att ekonomisktklara skogsvårdens kostnader, och detta är mycket väsentligt. Det är egentligenhär som flisningen har sin största betydelse. Mänga sysselsättningstillfällenkan också skapas genom ökad flisanvändning. Många företagare och skogsägare har satsat påflistillverkning men har svårigheter att få avsättning för flisen.Eldningsanläggningar synes komma i gäng i alltför sakta tempo. Här måste enligtcenterns uppfattning, som vi ofta krävt, ett effektivt statsstöd sättas in. Detskulle vara en mycket lönande åtgärd för stat och samhälle. De flislager som nufinns måste få avsättning -flisningsverksamheten får inte stagnera. Här måsteåtgärder sättas in . Skogsindustrin synes enligt min uppfattning ha motverkatflisningen. vilket jag tycker är högst märkligt. Genom flisningsmetoden bör mankunna tillvarata mycket mera råvara . Man kan ju flisa all sortsråvara och sedan sortera ut den bättre varan, som kan gå tillmassatillverkning. På det viset får industrin mera råvara till sin industri. Mot den bakgrunden finner jag såväl skogsindustrins agerande,att motverka flisning, som statsrådets svar märkliga. Hon säger att det""på skogsbränsleomrädet finns vissa återstående problem att lösa.Ett är konflikten mellan skogsindustrins råvarubehov och energisektorns bränslebehov.Det är från samhällsekonomiska utgångspunkter angeläget att användningen avskogsbränsle inte allvarligt försvårar skogsindustrins möjligheter att erhållaträfiberrävara." Statsrådettalar vidare om nödvändigheten av att förhindra att skadlig Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. konkurrensom dessa råvaror uppstår. Jag tycker att det är märkligt att man skall behövaprata om konkurrens här-det behövs inte. om man ger det hela rätt uppläggning. Storskogsindustrin liksom regeringen synes inte förstå genom flisning kan tillvarata råvara i större omfattning än med andrametoder. Flisning är ett av de bästa sätten, som jag sade. attfä till stånd en bra skogsvård, som annars inte kommer i gång. Man kan sorteraut vad som kan gå fill gagnvirke - jag tänker dä på klentimmer etc. - och vadsom kan gå fill massa. Detta går att göra direkt i skogen. Men om man från skogsindustrins sida ville anstränga sigför att fä mera råvara till massatillverkningen, skulle man ha arbetat påflisning i större skala och sedan sortering av flisen. Pä så vis finge man etthögre tillvaratagande av all skogsråvara. Man kunde sortera all flis somtillverkas och på det sättet plocka fram det bästa. I så fall fick man meratill massaindustrin. Allt det bättre skulle alltså gä till industrin och detsämsta till eldning. Det är bara att beklaga att storskogsindustrin inte bättrehar velat lyssna pä det örat. Här måste regeringen, när den utredning somstatsrådet här har talat om blivit klar, se på dessa synpunkter, som jaghar fört fram tidigare och för fram . Situationen för dagen är den att flistillverkarna inte hartillräcklig avsättning för sin produkt. Detta hämmar skogsvården. Det är ensida av problemet. Den andra är att dröjsmålet hämmar utvecklingen för en braalternativ energikälla.. Statsrådet säger att företagen som gör bränsle har bekymmermed råvarutillgången och har bekymmer med avsättningen. Jag kännerinte till att det har varit bekymmer med råvarutillgången, i varje fall inte imina hemtrakter. Såvitt jag vet är det avsättningen som sätter stopp- man fårinte i gång fliseldningsanläggningar i tillräcklig omfattning. Det finnskolossala mängder av råvara, så det gäller bara att få avsättning för den. Jag vädjar till statsrådet och regeringen att göra alltvad som går . Tekniken är långt framskriden. får man inte stoppamöjligheterna till alternativ energi och möjligheten till en bättre skogsvård. Jag vill sluta mitt anförande med att direkt fråga: Kanman, med anledning av den utredning som och statens industriverkgör, förvänta förslag oeh i sä fall när? 32IVAR (): Jag tackar energiministern för svaret. Det kanbetecknas som "socialdemokraterna inget nytt"". Det ärförvånansvärt hur svårt socialdemokraterna har för nytänkande. De gamlahjulspåren verkar vara så väl inkörda att de inte till något pris kan eller fåröverges. Energiministern försvarar sin kolsatsning med att den inteär större än vad uttalade sig för i det energipolitiska beslutet1981. Jag har heller aldrig påstått att den är större. Däremot har jag gång pägång i denna kammare och i pressen pekat pä de förändringar som har skett på energifronten,förändringar som vi i förutsåg , men dä inte kunde fåmajoritet för. är verkligheten ett talande bevis för hur rättcentern hade 1981. Vi sade då i flera motioner att det är fullt möjligt ochekonomiskt fördelaktigt att ersätta 4-5 miljoner m' olja med hjälp avvärmepumpar. ställer svensk industri helt upp på den bedömningen. Denkanske t. o. m. redan är för låg. Till detta skall läggas att oljekonsumtionen har minskatbetydligt snabbare än vad som förutsågs 1981.1979 var leveransen aveldningsolja till kund ca 20 miljoner m', och 1982 var den nere i ca 12miljoner m \ Minskningen är så stor som och betydligt större än vad somberäknades . I energibalansen ingår enligt 1981 årsenergibeslut solenergi och energi frän värmepumpar samt 30-45 TWhkol. Det är lätt att konstatera att värmepumparna ensamma har alla möjligheteratt åstadkomma den energimängd som kol, sol och värmepumpar tillsammansförutsattes representera. Det är detta faktum som jag anser är ett mycket tungtmotiv för att drastiskt minska kolintroduktionen. Det finns inte utrymme i denframtida energibalansen för kol om vi inte på ett negativt sätt skall begränsasolens och värmepumparnas möjligheter. Ytterligare några siffror. Sannolikt är vi redan i dagnere i en oljeförbrukning för uppvärmningsändamål på 8-9 miljoner m'. 2-3miljoner m' olja är en lämplig kvantitet för att klara toppbelastningen underett par tre kalla vintermånader. Denna kvantitet är mycket dyr att ersätta oavsettom vi väljer kol eller värmepumpar. För topplastproduktion kommer oljan underåtskilliga år att ha stora ekonomiska fördelar, och i den begränsade omfattningdet gäller är det miljömässigt acceptabelt. Kvar står dä ca 6 miljoner meldningsolja, som bör ersättas . En del - kanske 1 miljon m -kommer att sparas bort. Kvarvarande utrymme behövs för sol-och värmepumpar ochnågon enstaka koleldad anläggning. Jag hoppas att energiministern nu förstår varför vi icentern sä aktivt motverkar introduktionen av kol. När nu den utveckling som vii förutsåg bevisas i verkligheten, så strider en kolintroduktion i denomfattning som anges energibeslut mot postalmeningen i sammaenergibeslut: "En successiv utveckling skall ske mot ett energisystem ihuvudsak baserat på varakfiga, helst förnybara och inhemska, energikällor medminsta möjliga miljöpåverkan." Vi har , fru statsråd, goda möjligheter att skynda pådenna utveckling. Det är väl inte sä att energiministern vill agera bromsklotsför detta. Energiministern och jag har i andra sammanhang diskuteratkolskatt. Den är verkligen aktuell i detta sammanhang. Energiministern inbjudertill överläggningar och håller dörren öppen enligt dagens . Skall det finnasmöjligheter till meningsfulla överläggningar, så måste socialdemokraternabeakta syn pä kolet fullt ut. Det finns inget som helst skäl att gynna ettkolberoende före ett oljeberoende. Kolsatsningen ger genom de omfattandeinvesteringarna en Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. långsiktigbindning som kan bli förödande. Socialdemokraterna har en icke smickrande meritlista närdet gäller överinvesteringar som fått negativa framtidseffekter. Tag t. ex.varven, byggbranschen med storsatsningen på betongelement och inte minstkärnkraftsutbyggnaden. Även om 80 var förödande för Sverigesmöjligheter att sälja malm i , så undveks ändå större delen avfelsatsningen i fasta anläggningar. är läget för kolsatsningen ungefärdetsamma som för 80 1976. Det är alhså hög fid att tänka om. Åter till kolskatten. finns alla skäl för enenergilikformig beskattning av olja och kol. Är energiministern beredd attdiskutera i dessa termer? Energiministern talar gärna och ofta om helhetslösningar.Det är bra, om det inte bara förblir ord utan också övergår till handling. Jagskall inte uppta tiden med att argumentera för inhemska bränslen. Den delensköter väl sä bra. Eftersom kammarkansliet haft vänligheten att rubricera mininterpellation med "ökad användning av solenergi", så mäste jag få tanågra minuter av kammarens tid i anspråk för att beskriva frontlinjen försolenergi . Det kan behövas för att skapa den framtidstro som solenerginär värd. Låt mig referera något ur en alldeles färskrapport från i . Sunclay är en solenergianläggningmed årslagring av solenergi. Det är en gymnasieskola som uppvärmspä detta sätt. Anläggningen har varit i drift . Anläggningenbestår av tre huvuddelar; Enklalägtemperatursolfångare omfattande ca 1 500 m-. Ett värmelageri lera omfattande 87 000 m\ tillförs solenergi till värmelagret, ochden återtas . Oljeförbrukningen för drift av värmepumparna var detsenaste året per m våningsyta. Detta kan jämföras med sparmålet somär per m våningsyta. Kostnaden per kWh har i denna anläggningberäknats till . Beräkningen avser realränta. Detta är enpilotanläggning, och med dagens erfarenheter kan kostnaden minskas till ca 20öre per kWh. Solenergin är alltså i denna tillämpning fullt konkurrenskraftigmed t. ex. tillkommande elenergi. Jag villockså peka på några andra dagsaktuella resultat. I har installerats ca 1 800 m- solfängare av typScandinavian HT. Det är en högtemperatursolfångare. Total kostnad är ca 3,2milj. Anläggningen har varit i drift . uppmättaresultat tyder på en årsproduktion av ca 400 kWh per m' solfängare. Medeltemperaturenpå producerat vatten är här ganska låg, . Anläggningen är kopplad tillfjärrvärmenätet. Beräknad totalproduktion är ca 720 MWh. I Lyckebo har 4 320 m- installerats av samma typ avsolfängare. Den är igångkörd för ett par . Här skall energinlevereras vid temperaturintervallet . Kostnaden per m- solfängareär ca 1 700 kr.Beräknad årsprodukfion per m är ca 350 kWh. På finns en liten provanläggning , somredovisar anmärkningsvärt goda resultat. Årsproduktionen bedöms bli ca 420 kWhper m- vid en temperatur av . Alla de refererade anläggningarna är byggda i material somenligt all erfarenhet från andra tillämpningsområden bör ha en livslängd pä ca50 år. Med här nämnda kostnader och driftsresultat samt 4 %realränta kostar solenergin i intervallet per kWh. Jag skall inte uppta kammarens tid med att redovisa andravarianter av Scandinavian solfängare, utan bara tala om att det finnsytterligare två varianter som är ekonomiskt mycket intressanta oeh avsedda förflerfamiljshus och villor. Vi går utan tvivel mot "sol i fiden", omvi har förstånd att utnyttja möjligheten. har med de uppnådda resultaten goda möjligheteratt inta en världsledande position på solenergiområdet. Tvärt emot vad många påstår har godaförutsättningar att utnyttja solenergi. Det finns bl. a. tre skäl för detta: Vi harrelativt stor andel flerfamiljshus och mycket fjärrvärme. Vi har gött om mark. Det är ett plus, även om det bara gåråt av vår landareal för att samla in all den solenergi som behövs föruppvärmning. Vi har godteknisk kompetens - detta är inte minst viktigt. På solens pluskonto skall vi också sätta miljöfördelarna.All eldning medför skador. Det gäller i första hand eldning av olja och kol.Det finns inga säkra beräkningar på dessa indirekta eldningsskador genom rost,försurning, tungmetaller osv. Det finns uppskattningar som varierar mellan 5och per kWh. Helt klart är att vi måste beakta detta i den långsiktigaenergipolifiken. Trots att jag på allt sätt har försökt attkoncentrera mitt inlägg, har det blivit ganska långt. Det visar hur omfattandedenna fråga är. Jag vill sluta med att ställa en kompletterande fråga tillenergiministern: Är energiministern beredd att väga in den redovisning jaghar gjort i de kommande bedömningarna avseende kolintroduktion och satsning påsolenergi? Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. inledde med att. om jag förstodrätt. kritisera mig för att hälla fast vid principer. Jag tror att det äroerhört viktigt att vi pä energipolitikens område håller fast vid de riktlinjeroch principer som har beslutat skall gälla efter folkomröstningen.Ett skäl är att vi är skyldiga svenska folket detta efter den uppslitandekonflikt vi hade i energifrågan. Ett annat skäl är att det bara är med fastaspelregler på det här området som vi har en chans att klara de mycket ambitiösamål som har satts upp för energipolitiken, när vi långsiktigt skall ersättakärnkraft, och även en mycket stor del av vårt oljeberoende, med i första hand inhemska Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. energikällorsom är varaktiga och förnyelsebara och som medför minsta möjliga påverkan påmiljön. Dessa uppgifter kräver målmedvetenhet och trofasthet medavseende på fattade beslut. Annars kan man inte arbeta målmedvetet. Det ärockså fråga om mycket långsiktiga beslut som olika aktörer skall fatta;, regeringen, kommunerna, små och stora fastighetsägare och industrin,som skall besluta om investeringar. Därför mäste de fä besked. Därför mäste vinu vidta de strategiskt viktiga insatser som behövs för att skynda påutvecklingen, och regeringen har verkligen gjort det. Ett led i det arbetet var det investeringsprogram som vilade fram . Ett annat led i det arbetet, som skulle ha mycket storbetydelse, är den samlade proposition om energibeskattningen som finns färdig,men som vi inte kan genomföra om vi inte kan få majoritet här i fören helhetslösning på energibeskattningens område. Syftet med en sådanproposition skulle vara att ge långsiktiga besked till beslutsfattarna om vilkaprisrelationer som skall gälla för olika energislag. Syftet med propositionen,och det riksdagsbeslut som den skulle leda till, var också att tala om attalternativen till olja och kärnkraft skall gynnas - framför allt gäller detinhemska bränslen. Vidare skall skatten på kol sättas i relation till koletsbelastning pä handelsbalansen i förhållande till oljan och till denenergieffekt som kolet ger. Jag förmodar att det är det som menarmed en energilikformig beskattning. Jag förmodar däremot att inte menar att vimåste acceptera syn fullt ut. Det är inget bra sätt att inledadiskussioner att komma med diktat, utan jag utgår frän att man kan resonera medvarandra som vanliga anständiga människor i en demokrati. Trofastheten mot principer innebär självfallet inte inte skall ta hänsyn till utvecklingen. Det skall vi göra. Som förestår en omprövning av energiforskningsprogrammet, som skallta ställning , en lång rad propositioner i enskilda frågor somgäller enskilda energislag tas upp och en storenergipolitisk omprövning skall ske 1985. Men det kan däremot inte komma ifråga att vi titt och tätt kastar om besluten i energifrågan. Då blir det ingaframåtsyftande investeringar alls. Hur är då situationen när det gäller relationen mellankol, olja och nya alternativ till dem? Ja, när det gäller oljan tycker jag attIvar gav en för glättad bild. Det är sant att man i ton kan tala om attoljeförbrukningen har gått ner sä mycket. Men det är också sant att vårtoljeberoende är av den totala energiförbrukningen, att deeffektiva energihushällningsinsatserna långt ifrån har varit tillräckliga,därför att mycket av den minskade förbrukningen sammanhänger med lågkonjunkturenoch med att vi har haft en mild vinter , osv. Inte heller har det på alla områden gått tillräckligt fortnär det gällt införande av alternativ till olja eller för den delenkärnkraften. Värmepumparna är ett strålande exempel på ett tekniskt genombrottsom har gått fortare än vi kunde förvänta oss. Även när det gäller storaförbränningsan- läggningarför fasta bränslen med miljövänlig teknik pågår det nu ett tekniskt genombrott.Men på flera andra områden har vi dess värre allvarliga förseningar, och jagskall återkomma till det. Sammantaget finns det inte anledning till någotlättsinne, inte heller mot bakgrund av att oljenotan, trots den minskadevolymen inköpt olja, , belöpte sig till . Det ären förskräckande hög siffra som visar på ett oljeberoende som vi absolut intehar råd med. När det gäller kol vill jag konstatera att den andel somkolet beräknas fä i de beslut som fattades 1981 var den andel som befannsomöjlig att fylla med andra alternativ eller med hushållning. , viligger långt från målet pä när det gäller energihushållningen, vi liggerefter i hushållningsprogrammet. inte bara stödde det här beslutet , utancentern var ett av de regeringspartier som lade fram den proposition omenergipolitiken där kolet gavs den här andelen. Vi avser , och arbetar på,att den introduktion av kol som pågår skall vara, som jag sade, en försiktig,planmässig introduktion med mycket stränga miljökrav. Det är jnte någon massiv,oförsiktig introduktion. När man prövar tillständsansökningar enligtfastbränslelagen skall SIND, och efter , pröva dem motbakgrund av att man i första hand bör välja inhemska bränslen. Varje enskiltfall kommer att prövas mot den bakgrunden. Det förslag till tillståndsprövningav koleldade anläggningar som förbereds i kanslihuset syftar till attutvidga det antal ärenden som måste prövas på detta sätt. Jag vill säga att jag delar uppfattning,som såvitt jag förstår överensstämmer med , att det är mycketangeläget att påskynda introduktionen av inhemska bränslen. Problemet är inte iförsta hand att man behöver mer statsstöd. Det behövs den momsbefrielse somregeringen vill förelägga förslag om. men som förutsätter att vi kanfå uppslutning kring en helhetslösning av energiskattefrågan. Vad som behövergöras är att lösa de praktiska problem som faktiskt finns. Vårt beaktande av konflikten mellanskogsindustrins råvarubehov och bränslesektorns behov är inte betingat av nägonond vilja mot skogsbränslesektorn, utan det har att göra med att det är ettproblem som faktiskt mäste respekteras och lösas. Annars kommer vi aldrig attfä i gång den satsning på skogsbränsle som behövs. Det är ändå ett faktum attdet bara är vi förlorade exportintäkter på 6-8 miljarder,därför att skogsindustrins råvaruförsörjning inte kunde tryggas. måste vi tai den här frågan på ett konstruktivt sätt och lösa problemet genom att utnyttjagott samarbete och modern teknik. Det är det vi håller på med. Pä samma sätthåller vi på med att klara ut frågorna om att få en fungerande marknad, om attfå fram pannor som kan utnyttja de bränslen det är fråga om, osv. Jag skall inte överdriva detta, även om jag kunde görastor sak av det. men dessa praktiska frågor hade ingen tagit i förrän vi kom ini kanslihuset. Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. Om åtgärder för att öka avsättningen av flis, m. m. 34BERTIL (): Jag tackar statsrådet för de här synpunkterna,som klarlägger en del. Statsrådet säger att man skall ha fasta spelregler. Ochdet skall man ha, det är inget fel. Men det får inte innebära att man läserfast den rädsla för flisningen som har varit rådande. Det behöver intevara något motsatsförhållande i detta avseende. Det får inte vara så att skogsbränsleanvändningen skallvara diskriminerad i förhållande till torvanvändningen. Men det harolyckligtvis blivit så, därför att skogsindustrin vill låta påskina att man tari anspråk alldeles för bra råvara till bränsleflis.