prot · G60943 · 1982-12-31 00:00:00 — Jagupprepar vad jag har sagt tidigare att det icke är tillfredsställande attregeringsmakten, oavsett vem som besitter den, urgröps genom en förhandlingsskyldighetsom inte bara är besvärlig rent prakfiskt utan även principiellt felakfig. Deninnebär ett för stort inflytande för organisationer som står utanför de aUmännavalens direkta påverkan. Detta är principiella uppfattning. EftersomLars Ulander sitter som sakkunnig på def här området, vill jag fill honom riktafrågan: På vilka områden bedömer atf förhandlingsskyldigheten harvarit mindre ändamålsenUg? AnL 16 (vpk) replik: När arbetsmarknadsministern nu tar till orda och säger att man i stortsett skaU awakta arbefsräffskommitténs förslag, så tycker jag inte atf def av svaretframgår vad det egentligen handlar om. Socialdemokraterna i utskottet börjademed aft yrka bifall fill de förslag som arbetsmarknadsministern i oppositionredan hade biträtt. Det gällde förändringar i förfroendemannalagen,förbättringar av informationsskyldigheten, hur beslut i koncerner skall gå fUl,arbetsgivarens rättighet atf dra av skadestånd, tvåhundrakronorsregeln ochöverläggningsskyldighefen vid olovliga konflikter. Står regeringen ocharbetsmarknadsministern fast vid aUa de här punkterna eller infe?Socialdemokraterna var ju i utskottet tvungna aft yrka avslag på detta. Det ärdet man funderar över . Är det bara en formsak, eller är def så atfriksdagen infe får uttala någon vilja, enligt regeringens sätt atf bedrivapolifik? Rentpolitiskt vore det naturligtvis riktigt att det som man drivit kundekomma fram i ett betänkande och att kunde ställa sig bakom def. Meninfe ens def sker. Dåmåste frågan inställa sig: Är def någon ändring på gång i regeringens politik?Jag menar aft det finns oroande tecken på avancerade förändringar i denhållning som man har intagit tidigare, att man kommer att fördjupa det som jagkallar klassamarbetet och ytterUgare ge sig och kanske släta ut de krav som manhaft tidigare. Jagskulle gärna vilja ha klarhet i den frågan från arbetsmarknadsministerns sida. AnL 17TALMANNEN: Nr 43 Med anledning av att nu begärt replik villjag erinra om aft den replik skall avse huvudanförande, ej fidigare repUk, g AnL 18 (): Medbestämmande- Reformer på arbetslivefs områden är vikfigareformer frågor m. m. eftersom de berör så stora medborgargrupper. En vidgaddemokrati fömtsätter också en fördjupning av demokrafin i arbetsUvet,Socialdemokraterna inledde i nära samarbete med löntagarorganisationerna under1970-falets första del ett brett arbete i syfte atf demokrafisera arbetslivet.Utgångspunkten är och var arbetarrörelsens idéer om allas lika rätt aft kunnapåverka villkoren för def egna arbetet. De borgerliga regeringarnas uttalande atf deftareformarbete skulle fortsätta har inte besannats. Arbetet har stannat upp undersenare delen av 1970-falet. I vissa fall har det rört sig om direktaförsämringar. Man behöver bara läsa igenom några av de borgerligamotioner som vi har att behandla för aft uppleva defta. Vi som kommerfrån fackligt håll har inga goda erfarenheter av de borgerliga parfiernasagerande på arbetsrättens område. Genom valutslagef har förutsättningarna imedbestämmandefrågor väsentligen förändrats. Den negafiva atfityd som deborgerliga partierna både i ord och handling har visat i dessa frågor har i daginte samma bärkraft, I den socialdemokratiska regeringsdeklarafionen sägs bl.a. atf man skall åtemppta reformarbetet på arbetsrättens område. Vi kan förvänta oss stora omställningar på den svenskaarbetsmarknaden. Detta kommer att kräva insatser av oss alla. All kunskap ocherfarenhet som arbetstagarna har genom sitt dagliga arbete måste vi fillvarataför atf utveckla produktionsförhållanden, marknadsfömfsätfningar, nya ochbättre produkter etc. Detsamma gäller också tjänsteproduktionen. En vidgaddemokrafi i arbetslivet är en förutsättning för att vi skall kunna tillvaratade anställdas resurser. Många av de lagar vi har på arbetsrättens område bygger påförutsättningen att de kompletteras med koUekfivavfal. Samspelet mellan lagaroch avtal har i vårt land haft en framskjuten plats. Under de borgerligaregeringsåren försämrades detta samspel märkbart i två avseenden. Dels minskadede privata arbetsgivarnas intresse för aft avfalsvägen utvidgamedbestämmanderätten för de anställda, dels skedde lagstiftningsarbete utan defnära samarbete med löntagarnas organisafioner som varit fallet under detsocialdemokrafiska regeririgsinnehavet. Som jag nämnde har den nya polifiska situationenväsentligt förändrat förutsättningarna för ett fortsatt reformarbete påarbetsrättens område. Nya arbetsrätfskommittén har avslutat sitt arbete. Vi harefter lång vänfan fåft ett avtal på den privata arbetsmarknaden genom defutvecklingsavfal som SAF-LO-PTK har utarbetat. Avtaletinnebär att en del frågor som behandlats i mofionerna nu har Medbestämmandefrågor m. m. Def gäller exempelvis koncernfrågor ocharbets-fagarkonsulter. Vidare ger avtalet reella möjligheter fill informationoch inflytande i arbetet för den enskilde arbetstagaren. Avtalet innebär också att man bättre kan anpassamedbestämmandet fill lokala förhållanden i företag och på olika arbetsplatser.Def blir framför allt lättare atf organisera medbesfämmandearbetet i mindreföretag. Vidare ger avtalet möjligheter atf utvecklaarbetsorganisationen. Def betyder atf man med utgångspunkt i lag och avtal kanta upp frågor om hur den enskildes arbete skall utformas. Här kommer man ocksåin på frågor om jämständhet mellan män och kvinnor. En förbättrad arbetsorganisation, som utformas med hänsyntill de anställdas behov av god arbetsmiljö och ökat inflytande och ansvar, ärockså en vikfig förutsättning för att skapa bättre effektivitet på alla nivåeri företagen. Undersökningar som har gjorts visar att stora grupper påarbetsmarknaden inom TCO och framför allt inom LO-området har mycket småmöjligheter atf påverka sin arbetssituation eller att "lära sig nyasaker". Bland LO;s grupper saknar en tredjedel inflytande över planeringenav arbetet. Def gäller både män och kvinnor. Motsvarande andel för är . De uppgifter jag redovisar här finns att hämta i SCB:sundersökning om levnadsförhållanden. Möjligheterna atf delta i utbildning på arbetstid är likaojämnt fördelade. De som redan har en bra utbildning har lättare atf fåytterUgare utbildning under arbetstid. Över hälften, eller , av dehögutbildade har deltagit i UtbUdning på arbetsfid , mot av de lågutbildade. Här kan man travestera en kändsamhällsfilosof: "De som är rika på utbildning blir allt rikare, medan defatfiga på utbildning blir allt fattigare." I alltför hög grad har teknikfillämpning ochproduktionsprocesser utformats utan hänsyn till de arbetandes behov ochförutsättningar. Säkerligen kan många ufslagningar från arbetslivet undvikas,om vi får möjligheter att förändra arbetsplatserna. Förändringar iarbetsorganisationen genom atf man exempelvis inför mer lagarbete, arbetsväxlingoch arbetsutvidgning är andra vikfiga åtgärder. Hela den tekniska utveckling som möter oss under1980-talef med robotisering och datorisering kommer aft medföra storaomställningar, infe bara inom industrin utan på hela arbetsmarknaden. Omställningarav defta slag kommer atf underlättas om de anställda kommer in på etf fidigtstadium, när alternativa möjligheter aft möta förändringarna finns och dåutbildning fill nya arbetsuppgifter kan ske parallellt med pågående förändringar.Det innebär också att man bättre kan fillvarata de anställdas resurser. Om lagen och avtalet är bra anpassade till varandra kommerdef aft underlätta införandet av ny teknik, som förbättrar vår produkfion ochdärmed ökar vår konkurrenskraft. Medbestämmandefrågornaär också vikfiga för atf skapa jämställdhet meUan kvinnor och män påarbetsmarknaden. I jämsfälldhefsavfalet på den privata arbetsfnarknaden mellanLO, PTK och SAF åtar sig parterna atf sträva efter lika villkor i anställningoch utbildning, aft genomföra en medveten personalpolitik när det gällerrekrytering, vidareutbildning m. m. och aft utforma arbetsorganisation ocharbetsmiljö så att de inte hindrar jämställdhet i arbetslivet. Sambandet mellanmedbestämmande och jämställdhet i arbetslivet måste därför uppmärksammas ihögre grad än hittUls. UtvecklingsavtalefSAF-LO-PTK är etf första steg. Områden med frågor som ännu är olösta är bl. a.delar av personalpolitiken och förslagsverksamheten, men här är parternaöverens om att vidareutveckla avtalet. LO och PTK har redan i en särskildanmärkning i avtalet klargjort aft man avser atf fa upp de personalpolitiskafrågorna fill förhandling. betänkande framgår att en särskild beredningsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet skall se över medbestämmandefrågorna. Jag tror attdefta är nödvändigt av flera skäl. Dels har vi en ny politisk situation ilandet efter valet, dels har den nya arbefsräftskommittén nyUgen avslutat sitt arbete,dels har avtalet om medbesfämmandefrågor på den privata arbetsmarknadentillkommit . Behovet av en samordning framstår därmed som heltnödvändigt att tillgodose. Meddessa mofiveringar vill jag, herr falman, yrka bifall fill utskottets hemställan. AnL 19 ()replik: höll ju ett välformulerat anförande och lyfte näsfan uppdet tUI visionens höjder. Han talade om aft det nu inleds något som kan liknasvid en ny epok. Efter valet, menar han, har def skett och kommer att skeväsenfiiga förändringar. Manfrågar sig då vilka stora förändringar som pågår eller som ställs i utsikt. Detenda man uppfattade när man lyssnade på var att den nyaarbefsräftskommittén har avslutat sitt arbete och snart ämnar överlämnabetänkandet till arbetsmarknadsministern och regeringen. Men defta kunde ju haskett även med en annan regering. Vi behöver inte ha en socialdemokratiskregering för att en gammal utredning skall lämna över sittbetänkande. Man får näsfan intrycket aft skrev sitt finaanförande, innan vi hade nått fram fill slufjusfering i utskottet. Här vill jufolkpartiet, , moderata samlingspartiet och socialdemokraterna enasig om atf avstyrka just de socialdemokratiska motionerna. När vad som hänt - reformer eUer icke reformer - visar defsig atf hans redogörelse inte stämmer särskilt bra, eftersom uppräkningen ibörjan av debatten vittnar om att det har varit ett konfinuerUgt reformarbeteunder hela 1970-talef och atf alla reformer verkligen infe har fillkommit påsocialdemokratisk tillskyndan. Då def nu talas om ett återupptagande handlardet egentligen om ett fortsättande. 3 protokoU 1982/83:434 Sedan tycker jag aft def hedrar allasocialdemokrater som talat att de så bestämt tagit avstånd från denkommunisfiska tanken atf klasskampen skall trappas upp. Vad , och ävenandra länder, behöver för att få en demokrafisk arbetsmarknad är utveckUng avbåde lag och avtal. Då kan man nå fram fill bättre samstämmighet och harmoni påarbetsmarknaden. Det gäller atf hitta en balanspunkt. Flera av dagens inlägg ärockså av den arten atf jag är förhoppningsfull. AnL20 () replik: Herrfalman!Jag förstår att känner sig besvärad när jag säger aftarbetet under den senare delen av 1970-talef har avstannat. Men jag trorfakfiskt aft det förhåller sig på det sättet. Min erfarenhet bygger på 20 årsfacklig verksamhet. Jag vet vilket samarbete som har funnits mellansocialdemokrafin och fackföreningsrörelsen på en rad områden, ett samarbetesom i grunden har förändrat def här samhället. Men jag vet också hur kärvt detblev 1976, när vi skulle börja samarbeta med en borgerlig regering. Detta har,herr falman, varit utgångspunkten för mitt anförande. AnL21 () replik: Det är möjligt atf en kärvhet, men anledningen kan kanske vara den atf fidigare hade litet svårt att hålla isär de fackliga och de politiskaambitionerna. Det kan ju vara svårt, om man har två uppgifter, en facklig ochen politisk. Kvar står emellerfid att det rör sig om en aktiv reformperiod. Närman nu gör ett sådant här avstamp, är def nästan makabert atf det hela utmynnari krav på ett avstyrki nde av de egna förslagen. AnL 22 (): Just nu är def etf alldeles speciellt eftårsjubileum i , denkommun som jag själv kommer ifrån. I går var def nämligen exakt ett är sedan enbensinstation i i västra delen av kommunen blev blockerad avTransporfarbefareförbundet. har den här bensinstationen inte fått enenda leverans av bensin. Blockadengäller en bensinstationsinnehavare som varken har eller har haft anställdpersonal. Bensinstationen och kiosken sköts helt av honom och hans familj.Trots atf han alltså infe har några anställda och alltså inte är arbetsgivarehar han blockerats på grund av atf han inte har tecknat kollektivavtal. Detvar främst mot bakgrund av detta uppmärksammade fall som jag tillsammans medmin dåvarande riksdagskollega och f. ö. ledamot av arbetsmarknadsutskottet,, väckte mofionen 1080, där vi tar upp frågan omlagsfiftning för att förhindra att sfridsåtgärder vidtas mot enmans- ellerfamiljeförefägare, som ej har några anställda. Jag ämnar här bara ta upp def avsnitt i utskotfsbefänkandef som berörblockader. Det råder inget som helsttvivel om att fackliga organisationer i vårt land fyller synnerligen vikfiga uppgifter för atf tillvaratasina medlemmars och gruppers direkta intressen. Likaså är de fackliga organisafionernaen fömtsättning för ordnade förhållanden på arbetsmarknaden, bl. a. genom atfavtal ingås och respekteras av parterna. Att arbetsmarknadens parter, när de inte kan komma överensvid förhandlingar, vidtar sfridsåtgärder är allmänt accepterat. Men när, som ifallet med företagare utan anställd personal, sfridsåtgärder - exempelvis.blockader - vidtas mot dessa företagare utan atf de är arbetsgivare, kan detifrågasättas om sfridsåtgärden kan anses acceptabel. Då och då förekommer det atf facklig organisation hotarmed sfridsåtgärder mot sådana småföretagare. ÄtskiUiga företagare torde fallaundan för kravet och teckna kollektivavtal trots att de infe har någraanställda. De gör det för att infe drabbas av sfridsåtgärder, exempelvis föratt undgå blockad. Antalet egenförefagare utan några anställda är mycketstort i vårt land. En stor del av de ca 100 000 lantbrukarna tillhör dennagrupp liksom många småföretagare inom handel, service, hantverk m. fl.branscher. Eftersom tendensen atf vara beredd att vidtasfridsåtgärder mot sådana företagare verkar vara i ökande, måste man fråga sigvilken utveckling vi har framför oss och om den kan anses acceptabel avsamhället. Skall exempelvis alla lanfbmkare utan anställda, och som vägrarteckna kollektivavtal, riskera att blockeras från leveranser av inköpt foderfill djuren och andra förnödenheter samt hindras att avyttra sina produkter pågrund av blockad? Hur skall samhäUet se på detta ur bl. a. djurhälsosynpiinkf?Ser vi på företagare inom handel, service och hantverk som kan drabbas, finnervi att det i första hand är ett problem för dem själva och deras familjer; Mendessutom drabbas ju alla de som är beroende av dessa företagare. Om exempelvisden enda bensinstafionen eller dagligvaruhandeln. i en bygd blockeras, drabbaskunderna mycket hårt. Hur skall denna bygds människor vid en sådan blockadkunna ordna sin varuförsörjning utan oskäligt långa resor? Skall samhälletacceptera denna utveckling? Blockader kan alltså leda fill betydande prakfiska ochekonomiska problem både för småföretagaren och för hans familj men också förhans kunder. Föreningsfriheten är grundlagsfäst i vårt land, och vi harväl utvecklade fri-och rättigheter, som jag hoppas aft det råder enighet i vårtland om att vi alla skall slå vakt om. Men friheten atf vidta sfridsåtgärdersom de beskrivna måste vägas mot de nackdelar de medför för dem de drabbardirekt och indirekt. För de drabbade innebär sfridsåtgärderna en begränsning avfri- och rättigheterna. I vårt land saknas lagstiftning som begränsar rätten atfgå till facklig strid mot småföretagare som ej är arbetsgivare och därförknappast kan betecknas som motpart. I mofion 1080 av mig och , mofion 1517 avMarianne m. fl, samt i den moderata motionen 457 krävs överväganden omlagsfiftning för aft förhindra sådana stridsåtgärder. Frågan har enligt vad Medbestämmandefrågor m. m. utskoftsmajoriteten anförpå s. 16 "en betydande räckvidd och berör hävdvunna principer förkonflikter på arbetsmarknaden". Av denna anledning är utskottet infeberett att föreslå några inifiativ utan avstyrker motionerna. Som framhållitshär i debatten av tidigare falare är def etf svagt argument för avslag. Manborde tvärtom, enligt min uppfattning, vara beredd att med hänsyn till ändradeförhållanden och tendenser våga pröva om ändrade regler kan vara motiverade, Idet särskilda yttrandet av m. fl framhålls att blockader somtillgrips mot ensamföretagare framstår som en omotiverad sfridsåtgärd och så tUl vida kan instämma i vad som anförs i motionerna. Jag noterar medtillfredsställelse detta uttalande. Ireservafion 10 av de moderata ledamöterna fas, utöver frågan om blockad avensamföretagare, även upp frågan om blockad av företagare med oorganiseradpersonal, I den mofion som jag står bakom tar vi endast upp frågan om blockadmot företagare utan anställda, alltså de som enligt vår mening knappast kanbedömas som arbetsgivare. Det är en prövning av lagregler mot stridsåtgärderriktade mot just dessa företagare som vi begär aft skall uttala sigför. Särskilteftersom tendensen att använda sfridsåtgärder, eller hot om åtgärder, motegenförefagare synes vara ökande, får den hitfillsvarande avsaknaden avlagsfiftning på detta område enligt oss motionärer inte vara anledning fill atfsamhället även i fortsättningen avstår från aft pröva frågan om det är lämpligtatt införa lagreglering så atf blockader mot denna grupp av företagareförhindras. Med hänvisning fill det-anförda ber jag atf under mom. 13 i betänkandetfå yrka att med anledning av mofionerna 1981/82:457, 1981/82:1080 och1981/82:1517 som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionernaanförts om utredning av förbud för facklig organisation att vidtastridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretagare som ej har anställdpersonal. Idetta anförande instämde , , , , , , , ,och (alla c). AnL 23 (): Det är ju beklagligt atf denna manifestafion från sidainte kom till uttryck i utskottet när vi fog ställning till blockadräffen. I såfall hade vi kanske kunnat få en större borgerlig samling omkring behovet avatt utreda blockadräften. E)e närvarande representanterna för centerpartietsom instämt i anförande visar ju atf de inser vilka problemblockaderna leder fill, som de genomförs. Ett krav för genomförande avfackUg blockad borde rimligen vara att def föreligger ett väsentligt fackligtintresse. Jagbeklagar atf vi ännu infe har mött någon motsvarande insikt från folkpartietssida. är ändå det parti som anser sig slå vakt om Men vi hoppas att kanske också folkparfiet Nr 43 kommer tillinsikt om hur väsenfiigt det är att frågan om Onsdaeen den Överläggningen var härmedavslutad. Mom.I (övergripande reformfrågor på arbetsrättens område) Utskottefshemställan med godkännande av utskottets mofivering bifölls med 174 röster mot144 för bifall fill utskottets hemställan med godkännande av den i reservafion1 av m. fl. Mom. 2 (slopande avsfrejkskadesfånd m. Utskottetshemställan bifölls med 300 röster mot 18 för reservafion 2 av . Mom.3 (200-kronorsregeln) Hemsfällan Utskottetshemställan bifölls med 299 röster mot 18 för bifaU till hemställan ireservafion 3 av . Utskottetsmotivering godkändes med 174 röster mot 145 för godkännande av den ireservafion 4 av m. fl. Mom.4 (demokratiska rätfigheter för fackföreningar m. Utskottetshemsfällan bifölls med 300 röster mot 18 för reservafion 5 av . Mom.5 (förändringar i förfroendemannalagen) Utskottetshemställan bifölls med 301 röster mot 18 för reservation 6 av . Mom.6 (poUfisk verksamhet på arbetsplatserna) Utskottetshemsfällan bifölls med 301 röster mot 18 för reservation 7 av . Mom.8 (vetorätt vid införande av ny teknik m. Utskoftetshemsfällan bifölls med 300 röster mot 18 för reservafion 8 av . Mom.Il (tiUämpningen av medbestämmandelagen i statsförvaltningen) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 77 för reservafion 9 av m.fl. Läroplanenför m. m. Mom. 13 (blockader) Ikonfrapropositionsvoferingen biträddes reservafion 10 av m. fl.med 77 röster mot 55 för det av Marfin under överläggningen framställdayrkandet. 184 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 198 röster mot 77 förreservation 10 av m. fl. 44 ledamöter avstod från att rösta. Mom.14 (negativ föreningsrätt) UtskoftetshemstäUan bifölls med 243 röster mot 76 för reservafion 11 av m.fl. Övriga moment Utskoftets hemsfällan bifölls. 1982/83:10 Ändringar i kungörandelagen m.m. (prop.1982/83:66 delvis samt förs. 1982/83:7) 7§ Läroplanen för m. m. Fortsattesöverläggningen om utbildningsutskottets betänkande 1982/ 83:4. AnL 24 (): Skolans huvuduppgift är att ge eleverna kunskaper och färdigheter.Skolan skall också fostra eleverna, ge dem allmänt godtagna normer ochvärderingar, stimulera till kritiskt tänkande och träna dem i demokratiskt arbete. AUabarn som lämnar måste ha de kunskaper och färdigheter som ärnödvändiga för aft man skall klara sig i samhället. Särskilt angeläget är detatt alla har lärt sig läsa, skriva och räkna. Kraven på detta måste ställashögre än fidigare. Nugäller def att genomföra läroplanen i prakfiken. Varje barn skall ges denödvändiga verktygen för aft kunna fortsätta aft bygga på sina kunskaper. Dettakräver mycket träning och "plugg". Det är viktigt atf barnen får lärasig atf def aldrig finns några genvägar till kunskaper. Menbaskunskaper och basfärdigheter räcker inte . Precis lika vikfigt är atfgå vidare och lära eleverna aft söka mera kunskap på egen hand, att lösaproblem och aft bemästra dem i en förändrad situation. Morgondagens samhällekräver människor som kan söka nya vägar, som kan ställa om sig och som kantänka i nya banor. Eftersom nya kunskaper ständigt fillkommer inom alla områden krävs egen förmåga fill egetkunskapsinhämtande hos alla människor och inom alla yrken. Betygen är f. n. nödvändiga som urvalsinsfrumenf förvidare studier. Därför är folkpartiefs ställning i betygsfrågan klar: Elevernaskall ha betyg i årskurs 8 och 9 och i gymnasiet. Mot bakgrund avatt socialdemokraterna i sitt partiprogram driver frågan att betygen skallavskaffas, och mot bakgrund av uttalanden om detta desenaste åren, finns det goda skäl att misstro socialdemokraternas vilja atflyssna till den samlade opinionen från dem som berörs av besluten. Den nya läroplanen lägger en mycket stor vikt videlevernas förberedelse för arbetslivet. Den praktiska yrkesorienteringen skallomfatta , vilket ställer stora krav på resurser. Särskilt svårt blirdef naturligtvis i de delar av landet där man saknar en välutveckladarbetsmarknad. En bra skola försöker ge sina elever så god utbildning ochså bra miljö som möjligt. Man måste utnyttja alla fillgängliga resurser- bådeekonomiska och personella. Utskottet tar upp frågan om fackliga skolinformatörer.Folkpartiet vill understryka atf också föräldrarna är en ovärderlig fillgångnär def gäller atf skapa så breda kontaktytor som möjligt mot arbetslivet.Föräldrarna har kunskaper och erfarenheter från yrkeslivet som skolan med Lgr80 :s intenfioner svårligen kan klara sig utan. Alla goda krafter bör utnyttjasoch samverka fill elevernas bästa. Jag har inget annat yrkande än vad somframgår av utskottets hemsfällan, men jag ville ändå fästa kammarensuppmärksamhet på betydelsen av atf också föräldrarnas insatser uppmärksammas. Läroplanen för m. m. AnL 25TORE (): Def finns en skolforskare här i somför etf par år sedan skrev aft religionskunskap är ett av skolans impopulärasteämnen. Han tror att def beror på "def intellektuella snömos" som påmånga håll lever kvar i religionsundervisningen. Det där har vi tagit upp i enmofion i samband med den förra debatten kring och dess läroplan. motionen framförde vi den uppfattningen att kristendomen och måstefå en större plats. Vi sade att det är beklagligt att kristendomen bara kommitin i ämnet religionskunskap, där den riskerar atf försvinna.