prot · G60952 · 1982-12-31 00:00:00 — Hansäger: "Öknen blir vacker, därför att den någonstans gömmer enkälla." Även i socialdemokraternas mofioner, vilka är många tillantalet, finns def faktiskt en och annan källa, t. ex. i motion 1977:39. Därmotionerar socialdemokraterna om ungefär samma sak som vi nu har reserverat ossför! Man föreslår i den motionen vissa ändringar och talar om förutsättningarnaföratt använda investeringsfonderna för marknadsföringsändamål. som driver verksamhet i utlandet borde enligt mofionen slopas,liksom kravet pä särskilda skäl. Därmed skulle regeringen få möjlighet atf merafritt bedöma angelägenheten av marknadsföringsåtgärderna. skulle mangenom prövning få en kontroll i syfte att förhindra missbruk. Det är ju precis samma tankegång som vi har. Vi har alltsåhär verkligen hittat ett litet guldkorn, och putsar vi detta så atf detriktigt glänser. Socialdemokraterna borde således ha all anledning atf rösta pånågot som de själva fakfiskt rätt fidigt gått ut med. Vissa ekoitomisk-politiska åtgärder m. m. (FiU, CU, SkU) Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, CU, SkU) Varför inte gå vidare och citera ur deras omfattandemofion 1981/82:2309 med rubriken för de små och medelstora företagensamt innovationspolitikens inriktning? Motionen väcktes med anledning avproposition 1981/82:118. I den här motionen är man ovanligt klok, åtminstonejämfört med def uttalande som finansutskottets majoritet har presterat. Imofionen säger man: "Marknadsföring är etf område där de rnindreföretagen med samhällets stöd skulle kunna uppnå förbättrade resultat. De småoch medelstora företagen har ofta inte tillräckligt med egna resurser för aftkunna bygga upp en marknadsföring som gör det möjligt för dem atf utnyttja allasina försäljningsmöjlighefer." Def är verkligen typiskt. Man vill alltså upprättahandelshus, och det skall ske i statlig regi. Men varför den omvägen? Varför gåöver ån efter vatten? Varför utvidgar man infe i stället utrymmet för en allmäninvesteringsfond atf nyttjas för investeringar i marknadsföring? Jag vågar mig nog på en spådom - talare harju fidigare då och då vågat sig på det - nämligen den aft regeringen ,kanske , kommer aft föreslå något liknande. Detta är juovanligt vettigt. Dessutom kan man smickra dess företrädare med atf de fakfisktvarit ute fidigare än jag - även om det inte är så konstigt, eftersom jag barahaft på mig att arbeta här i . Jag har också läst vad sade här iinterpellationsdebatten . Då gick mycket hårt och sade atf regeringen är renons på idéer och visar en atfitydav hjälplöshet i fråga om de svenska företagens investeringar utomlands.Kjell-Olof sade: "Problemet är inte i första hand aft svenskaföretag investerar för mycket i ufiandet utan att de investerar för litet iSverige." Det är som sagt inte brist på kapacitet här hemma iSverige. Vill aft företagen skall investera mer i ärden bästa metoden atf gå via investeringar i marknadsföring. Ännu bättre var det inlägg som gjorde iSvenska , då han försvarade devalveringen med devanliga argumenten. Men även här fanns ett och annat guldkorn - def är alltsåinte bara öknen som visar upp en och annan källa. säger medanledning av regeringens plan för ekonomisk återhämtning att man måste gepolitiken en annan inriktning. Sedan säger han: "Den ökade efterfråganmåste till större delen komma ur två källor:" - men han tänker inte påökenkällor- "dels från utlandet och genom att vår egen efterfrågan vridsöver från import mot svenska produkter, dels genom investeringar som stärkerproduktionsförmåga och konkurrenskraft." Här säger just aft vi skall försöka vridaefterfrågan från ufiändska produkter fill svenska. Men det kräver insatser imarknadsföring. talar alltså om behovet av att vridaefterfrågan, men efterfrågan kan ju påverkas bara genom marknadsföring - infegenom atf man bygger nya fabriker och maskiner. Tyvärr -def är svårigheten när det gäller att komma fill skott med socialister- har män ialla tider betraktat def som något fult aft sälja, medan def däremot skullevara fint att producera. Def är därför som man utan att tveka går med på atfallmänna investeringsfonden får användas för byggande av fabriker och maskiner- då kan man ju producera. Men alla företagare -även de få företagare som ärhär i salen; jag ser två tre stycken - vet att def är helt ointressant om viproducerar mer, såvida vi infe kan sälja vad vi producerar. Defta är alltsåhelt avgörande. Def är varken fint eller fult att sälja, herr talman, utan detär i allra högsta grad nödvändigt atf sälja def vi producerar - annars här vi ingenglädje av våra investeringar i produkfionen. Därför,herr talmän, yrkar jag bifall till reservation 4 vid finansutskottetsbetänkande nr 20, där vi begär en vidgad användning av allmän investeringsfondså aft dén skall kunna användas även för investeringar i marknadsföring ochproduktutveckling för försäljning på den svenska marknaden. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, CU, SkU) AnL84 (): I civilutskotfets betänkande nr 7 behandlas förslaget om införande aven hyreshusavgift. Frågan om atf införa en avgift för äldre hyresfastigheterdiskuterade även . Då beslutade vi, i enlighet medskätfeutskoftefs förslag i dess betänkande nr 62, atf begära ett nytt förslagfrån regeringen och eventuellt också alternativa möjligheter fill ökadestatsinkomster. Icenterpartiets mofion konstateras aft regeringens nu föreliggande förslag ärbehäftat med samma sakliga brister söm def förslag återförvisade.Def medför aft vi infe heller nu kan ställa oss bakom förslaget. I vissa delarär det utformat så, aft det är klart sämre än föregående förslag. Ett exempelpå def är utökningen av hyreshusavgiffen fill att omfatta alla icke stafsbelånadefastigheter söm är uppförda fr. o. m. 1958 t. o. m. Lagrådethar i sitt yttrande kritiserat att sedvanligt remissförfarande infe har ägtrutti. Fråncenterns sida menar vi aft def nu behövs en allmän översyn av bostadspolitiken,och det är då rimligt att en så viktig fråga som speciella avgifter på vissatyper av fastigheter inte bör avgöras innan etf sådant utredningsarbete hargenomförts. Speciellt när def gäller ekonomiska villkor, finansieringssystem,hyressäftning osv. är dét angeläget att få en utredning och förslag filfförändringar. Regeringen har också beslutat aft tillsätta en utredning på det-bostadspolitiska området och givit den ganska omfattande direkfiv. Mot den bakgrunden, herr falman, ber jag att fåyrka bifall fill vår reservation 1 b till civilutskotfets betänkande nr 7. AnL 85 (): På grund av regeringens uppläggning av defta ärende kommer en avgift -om den införs-att uttas genom atf bl. a. antar en lag om hyreshusavgiff,en lag som är aft anse som ännu ett utflöde av frågor som ligger inomskattelagstiftningens ram. Av detta skäl har den 8 prolokoU1982/83:52-53 Vissaekonomiskpolitiska åtgärder m, m. (FiU, CU, SkU) lagtekniska granskningenav förslaget hänvisats fill skaffeutskoffet, men själva sakfrågan behandlas idef nu aktuella betänkandet från civilutskotfet. Efterdessa kommentarer kring den formella behandlingen av ärendet vill jag nu gåöver till själva sakfrågan. Undervåren 1982 beslöt i enlighet med regeringens förslag aft genomföra enextra upptrappning av de garanterade räntorna avseende statligt belånadeflerfamiljshus. I samma proposifion lades fram förslag om en s. k.hyreshusavgift med den huvudsakliga motiveringen atf de minskade räntebidragengenom bruksvärdesysfemet skulle ge ökade intäkter också för fastighetsägare sominte omfattades av ränfebidragssystemet, intäkter som inte motsvarades av någonkostnad. Jag skall återkomma till bärigheten i defta påstående, men jag villdessförinnan något erinra om behandling av proposifionenom en hyreshusavgiff. Dåliksom nu behandlades förslaget av civil- och skaffeufskoften. Moderatasamlingsparfiet lade som enda parfi fram en mofion med yrkande om avslag påregeringens förslagom att införa en hyreshusavgiff. Vi hävdade då liksom nu atfdet infe förhöll sig så som bosfadsministern anförde, nämligen atfbruksvärdesprövningen genom minskade räntebidrag skulle leda till en allmänhöjning av hyresnivån. Hyrorna i det privatägda fastighetsbeståndet fastställsgenom förhandlingar mellan hyresmarknadens parter och infe genom automatik.Hyrorna får där inte ligga över bruksvärdenivån. Detta är något helt annat änatt hävda aft bruksvärdesprövningen - av någon sorts obönhörlig, oreglerbarkraft - innebär att minskade räntebidrag för vissa fastighetsägare medför ökadeintäkter för andra. Dessutom hävdade vi aft förslaget inte gäller en avgift,utan en ren, ny skaft på boendet. Eftermånga pikanta turer beslöt en riksdagsmajoritet att avvisa proposifionen ochbegära hos regeringen atf den skulle pröva andra lösningar. Riksdagsmajorifetenkom fill stånd genom att centerparfiet och anslöt sig tillmoderaternas avslagsyrkande. Def är def ta efterfrågade förslag vi nu har att behandla, även om jagmåste konstatera att regeringen antingen inte haft fantasi nog att göra enambifiös prövning, innehållande även andra förslag om hur man skulle kunnauppnå den önskade budgeteffekten, eller redan på ett fidigt stadium bestämt sigför atf en hyreshusavgiff skall införas. Eftersomdet nu presenterade förslaget byggts ut jämfört med vårens förslag kan moderatasamlingspartiet givetvis inte heller nu göra annat än att yrka avslag påförslaget. Det nu presenterade förslaget innebär aft hyreshusavgiff- eller, somjag hellre vill kalla det, hyreshusskaff- skall tas ut inte bara för hyreshusenhefmed värdeår utan också för hyreshusenhef med värdeår 1958-1974.Avgiften skall inte betalas för hus som omfattas av räntebidragssystemet.Dessutom föreslås att obebyggd tomtmark liksom saneringsfastighefer skallundantas från avgiften, och defta är naturligtvis en Uten förbättring. Förutom hyreslägenheterkommer enligt förslaget i propositionen även bostadsrättslägenheteroch hyreshus med lokaler atf omfattas av en hyreshusavgift. Låt mig då konstateraföljande. Även om man skulle acceptera - vilket vi moderater alltså infe gör -resonemanget om att bruksvärdesprövningen ger utrymme för hyreshöjningar sominte motsvaras av ökade kostnader, följer ju infe därav aft ävenbostadsrätterna och lokalerna skall omfattas av hyreshusavgift. Saken är ju denatf varken avgifter för bosfadsrätfslägenheterna eller hyran för lokalernaomfattas av bruksvärdesreglerna. Boendekostnaderna och därmed avgiften förbosfadsrätfslägenheterna bestäms direkt av den enskilda föreningens kostnader.Minskade räntebidrag .för bostadsrätter i hus byggda påverkardärför infe kostnaderna för äldre bostadsrätter. Detta konstaterar ocksåbostadsministern. Det bör i detta sammanhang erinras om atf HSB:s riksförbundsstyrelseoch hemställt atf bostadsrätterskall undantas från hyreshusavgiften. Denna begäran har dock inte påverkatutskottets majoritet av socialdemokrater och vpk. Detta är beklagligt menknappast förvånande med tanke på den "rättning i ledet" somregeringspartiets företrädare intagit vid behandUngen av propositionen. När det gäller lokalerna har regeringen - det måste jagsäga i ärlighetens namn - ansett atf för dessa skall erläggas hyreshusavgiftfrämst av fiskala motiv. Detta är trots allt ett fall framåt jämfört medmotivet i vårpropositionen, där lokalerna föreslogs omfattas av hyreshusavgifffrämst för att man skulle undvika gränsdragningsproblem. Emellertid kan vi likalitet nu som godta detta förslag. Att en hyreshusavgift uttas för vissalokaler men infe för andra innebär naturligtvis ökade kostnader men även, heltnaturligt, en snedvridning från konkurrenssynpunkt. 1 en skrivelse fillutskottet har vissa organisafioner tagit upp frågan om att fasfigheterinnehållande lokaler skall undantas från avgiften. Även denna begäran hartyvärr förklingat ohörd. Vi moderater yrkar sålunda avslag på det nu framlagdaförslaget. Glädjande är också atf utskoftets representanter för ochfolkpartiet anslutit sig fill avslagsyrkandet, om än med något annorlundamotivering. Det finns alltså en bred opinion i kammaren för etf avslag påförslaget om införande av en hyreshusavgiff. Jag måste, herr talman, emellerfid något få kommenterafolkparfiets agerande. har i sin partimotion 120 i principaccepterat atf en hyreshusavgiff införs. Vid behandlingen av frågan icivilufskottef hamnade dock på den linjen atf en hyreshusavgiffinte borde införas. Def var en omvändelse i elfte timmen, men bättre sent änaldrig. Det märkliga har då inträffat aft i realiteten accepteratde avslagsyrkanden som i skilda motioner förts fram av.moderaterna och centernoch avstyrkt sin egen parfimofion. Man kan här verkligen fala om en liberal kluvenhet. Jag yrkar bifall fill reservation 1 a somfogats fill civilufskoftets betänkande -1982/83:7. Defta innebär atf vi yrkaravslag på förslaget om införande av en hyreshusavgift. Skäl saknas då att taställning till de förslag som förts fram i proposifionen och i motioner omavgiftens närmare Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, CU, SkU) Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, CU, SkU) Slufiigen, herr talman, vill jag något beröra kostnadernaoch intäkterna med anledning av regeringens förslag. Den utformning som hyreshusavgiften fått i propositioneninnebär intäkter om 790 milj. kr. förär 1983 och 1 580 milj. kr. Deförslag om temporära hyresrabatter m. m. som förs fram i bostadsdepartementetsbilaga fill proposition 50 medför enligt departementets beräkningar kostnaderom ca 170 milj. kr. och ca 355 milj. kr. Som framgår av dessauppgifter blir behållningen för statskassan ca 600 milj. kr. och ca1200 milj. kr. Dessa siffror visar på två saker. Dels ger siffrorna enuppfattning om storleken på den skaft som skall införas på boendet. Delspekar de på det faktum att finansministern ordentligt har pungslagitbostadsministern, för att infe fala om hur hyresgäster och bostadsräffshavarekommer aft skinnas. 86KERSTIN (): Frågan om hyreshusavgiffen har behandlats avbåde skatte-och civilufskoffen. I civilufskoftets betänkande 1982/83:7 lämnasen ingående redogörelse för frågans tidigare behandling i regering ochriksdag. Som framgår av denna redogörelse skiljer sig det förslag som vi nudiskuterar från def förslag som den förra regeringen lade fram. Icivilufskottef har därför nu folkparfiet yrkat avslag. Jag vill som bakgrund fiU folkpartiefs ställningstagande idet betänkande vi nu debatterar något uppehålla mig vid beslut ivåras om hyreshusavgift. sade då, att def kunde finnas andralösningar vid sidan av att utta en hyreshusavgift för att uppnå bl. a. enförstärkning av statsbudgeten. Man ansåg också att om etf förslag fillhyreshusavgift ånyo förelades , borde defta ske efter granskning avlagrådet. Tyvärr måste man konstatera, atf någon alternativ prövningav möjligheten att utan hyreshusavgift uppnå en budgetförstärkning irealiteten infe gjorts. Bostadsministern redovisar visserligen som olikaalternativ ytterligare upptrappningar av de garanterade räntorna ellermöjligheterna till höjning av garantibeskatfningen. Jag anser emellertid attdenna alternafiva prövning inte är av den karaktären att den kan anses vara ettsvar på begäran . Det framgår enligt min uppfattningklarf, att regeringen på ett mycket tidigt stadium hade bestämt sig för atf enbudgetförstärkning skulle ske genom att en hyreshusavgiff uttas. I regeringenstankevärld fanns tydUgen inte utrymme för några alternativa förslag. Så fill lagrådefs krifik av def nu aktuella förslaget.Lagrådet anför att detta förslag, lika litet som det fidigare, varit föremålför sådan remissbehandling som avses i regeringsformen och attlagrådsgranskningen inte kan ersätta den sedvanliga remissbehandlingen. Jag kan alltså inte finna atf regeringen gjort särskiltmycket, orh ens något, för aft uppfylla beslut . ,som vidhåller sin inställning , kan inte ställa sig bakomregeringens förslag om införande av hyreshusavgift. Jag yrkardärför bifall fill reservafion1 c vid civilufskoftets betänkande 1982/83:7. Som ett andrahandsyrkande, om detta yrkande inte skulle fågehör, yrkar jag bifall till reservation 2. I denna reservafion anförfolkpartiet atf en hyreshusavgiff - om den införs - skall ges den fidsmässigaavgränsning som förordats i parfimotion 120. Vi föreslår atf en eventuell hyreshusavgiff skall utgå förhus med värdeår , eftersom ränfebidragssystemet omfattar hus byggda år1958 och . Tanken med en hyreshusavgift är ju att fastighetsägare sominte omfattas av ränfebidragssystemet genom bruksvärdesystemet får ökadeintäkter fill följd av ökade kapitalkostnader för fasfighetsägare med hus förvilka räntebidrag utgår eller utgått. Dessa intäkter bör då enligt regeringensuppfattning dras in till statskassan. Från en principiell utgångspunkt kan ettsådant resonemang kritiseras. Om regeringens förslag till hyreshusavgiff skullegenomföras kommer även fastighetsägare som i och för sig skulle kunna omfattasav räntebidragssystemet att få erlägga avgift. Som anförs i reservafion 2 kanen fastighetsägare som skulle ha kunnat få stafiiga bostadslån förenade medräntebidrag men som av skilda anledningar avstått från sådana komma att påförashyreshusavgift. Det är därför i allra högsta grad försvarbart atf fastighetermed värdeår 1958 och senare infe påförs hyreshusavgiff. Sammanfattningsvis yrkar jag i första handbifall fill reservationen 1 c och i andra hand till reservationen 2 tillcivilufskoftets betänkande 1982/83:7. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. (FiU, CU, SkU) AnL 87TORE (vpk): För atf åstadkomma acceptabla hyror ochstörre rättvisa i boendet måste man göra en omfördelning av samhälletsbostadsstöd, från den privata ägarsektorn till allmännyttiga hyreshus..Enhusavgiff för alla äldre hus som infe finansierats med hjälp av statliga lånoch ränfesföd - men med undantag för allmännyttans hus - är etf bra sätt attkomma en bit på väg. gäller emellerfid atf betydligt snabbare ocheffekfivare åtgärder måste fill än vad som blir resultatet av vissaavdragsbegränsningar och en eventuell husavgift. En omfördelning av samhällets bostadsstöd genom atf minskade mest gynnade-villaägarnas skaftesubventioner med bara enfjärdedel"skulle ge tillräckligt utrymme för betydande hyressänkningar. Def gällerdå främst rika villaägare med höga inkomster och förmögenhefer, med stora ochdyra s. k. lyxvillor och höga ränteavdrag, dvs. den del av villaägarna som beräknasutgöra omkring en fjärdedel av villaägarna men som tillgodogör sig trefjärdedelar av villaägarnas skaffesubventioner på totalt ca 12 miljarder kronorper år. Ett av huvudmotiven för regeringsförslaget omhyreshusavgiff är att motverka en förmögenhefsomfördelning fill förmån förvissa fasfighetsägare. Hyreslagens bruksvärdesregler har som bekant medfört enallmän höjning av hyresnivån, bl. a. beroende på höjningen av den garanteraderäntan på Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m.m. (FiU, CU, SkU) bostadslånen.Privata fastighetsägare har haft stora fördelar genom att defått jämföra med allmännyttiga bostadsföretags hyror trots atf de generellt settinte har haft samma kostnader. De har kunnat tillgodogöra sig oförtjäntavinster av de kostnadsökningar som drabbat allmännyttan. Liksom fidigare ansluter sig vpk nu tillförslaget om en husavgift som kan ge staten intäkter aft användas för enomfördelning och kostnadsutjämning pä bostadsmarknaden, för.att stoppahyreshöjningarna och skapa större ekonomisk rättvisa mellan olika upplåtelse-och boendeformer. Vi är däremot inte överens med socialdemokraterna om atfavgiften för privata fasfighetsägare skall vara avdragsgill vidinkomsttaxering. Vi delar infe heller regeringens uppfattning atf vissarad- och kedjehus och äldre egnahem inte skall omfattas av förslaget, som juanges som ett system för kostnadsutjämning. Omfördelning och kostnadsutjämningbland bostadskonsumenterna skall enligt vår mening inte begränsas fillflerbostadshus! Om allmännyttans hus påförs en husavgiff kommer.bl. a.den-hyresdäm-pande effekten av underhållslån och stöd i andra former från sfatoch kommun att minska eller försvinna i företag med en stor andel äldrebosfäder. Dessutom kommer bruksvärdesnivån att höjas ytterligare och privatafastighetsägare kunna fa ut ännu högre hyra. Inom parenfes sagt: sade att privatafastighetsägare inte får ta ut högre hyra än den som tas ut för likvärdigalägenheter hos allmännyttan. Def är inte helt rikfigt. De får fa ut högre hyra,bara den inte är påtagligt högre än hyran i de allmänna bostadsföretagen. Ochdef är inte ovanligt atf så sker på hyresmarknaden. Tvärtom är det oftast pådet sättet att de privata fasfighefsägarna i samband med bruksvärdesjämförelsenfår möjlighet aft fa ut en något högre hyra än den som gäller för allmännyttan. Privata fasfighetsägare kompenseras på detta sätt för denavgift de betalar, och de skall dessutom få dra av avgiften på skaften enligtregeringens och utskottefs förslag. Genom att undanta allmännyttan frånhyreshusavgiff kan man bidra fill atf stoppa höjningarna av bruksvärdesnivånoch kanske t. o. m. sänka den något. I allmännyttans hus fillämpas sedan mångaår fillbaka en ganska långt driven hyresutjämning som betyder aft de som bor iäldre hus betalar en stor del av kostnaderna i nyproduktionen, och dessahyresgäster omfattas alltså redan av ett system för kostnadsutjämning. Vpk anser infe att hyreshusavgiffen skall vara neutral medhänsyn till ägandeförhållandena och därför vara avdragsgill för konvenfionelltbeskattade fastigheter. Infe heller delar vi en annan uppfattning som kommertill uttryck i proposifionen, aft införandet av en sådan avgift infe skallkunna få försämra resultatet av privat fastighetsförvaltning. Tvärtom menar viatt just möjligheten aft använda hyreshusavgiffen för aft förhindra nyahyreshöjningar, en allmän höjning av hyresnivån och fortsatta höga vinster påägande och förvaltning av hyreshus är värdefull. Den bör utnyttjas genom aftman undantar de allmännytfiga bostadsföretagen från en sådan här avgift. Manbör infe längre utgå från som något självklart aft ägande och förvaltande avbosfadsfasfigheter allfid skall bära sig eller gå med vinst. svårligen förenas med enpolitik som i prakfiken svarar mot talet om bostaden som en social rätfighet. Frånfördelningspolitiska utgångspunkter och från rättvisesynpunkt är det svårt aftförstå varför vissa äldre hus - egnahem och vissa rad- och kedjehus -skallundantas från husavgiff. I proposifionen konstateras också att rentprincipiellt borde även dessa hus träffas av avgift, och beträffande de hus sombetecknas som egnahem sägs att en avgift även på dessa ligger i linje medbostadspolitiska strävanden. Motiven för aft inte fa med dessa hus är denbeslutade marginalskatte- och avdragsreformen samt administrativa svårigheter. Medändring av regeringens förslag föreslår vi en utvidgning av de hus som skallomfattas av en husavgiff till att avse även äldre småhus med undantag av sådanahus som har byggts eller byggts 1957 med stöd av statligabostadslån eller som utan sådana lån har fåft statUga ränfelån. Eftersomsamma princip bör gälla beträffande årgångar och kopplingen till statliga lånkommer husavgiften på vad som betecknas som småhusenhet att till stor delomfatta stora en- och tvåfamiljshus, s. k. lyxvillor och liknande som inte harbyggts med statUga lån pä grund av sin ytstorlek eller överstandard. För husmed relativt liten yta, standardufrusfning och lågt taxeringsvärde blir en tillhälften reducerad avgift på småhusenhet inte av någon större omfattning.Dessutom kommer pensionärer och låginkomsttagare generellt sett atf kunnatäcka in sådan ökning av boendekostnaderna inom ramen för vad man kan erhålla ibostadstillägg och bostadsbidrag. Nuhar vi emellerfid, med hänsyn fill atf vissa effekter av avdragsbegränsningenav allt atf döma kommer att inträda fr.o.m. , föreslagit atfavgiften för småhusen skall begränsas fill hälften av vad som föreslås förövriga, dvs. fill av taxeringsvärdet. Detta medför att avgiften skallutgöra 1/och 3/. Denna utvidgning av husavgiften kanenligt våra beräkningar medföra en budgetförstärkning med yueriigare minst 600milj. för , 900 miljoner för och 1 200 miljoner fr. o.