prot · G609153 · 1982-12-31 00:00:00 — a.på s. 6, där vi påminner om risken för utslagning av de små bryggerierna. Dettafår ofta allvarliga följder för sysselsättningen på de berörda orterna, och detär detta vi har velat motverka. Detta är uppgifter som vi har ställt oss bakomoch som är helt klarlagda. Det är också mot den bakgrunden somarbetsmarknadsutskottet har yttrat sig i denna fråga. Där finns ju ensakkunskap när det gäller att bedöma hur sysselsättningen slår pä olikaregioner och olika orter. Där är det ett enigt uttalande från borgarna, att deser detta mycket allvarligt. Det har vi tagit stor hänsyn till vid utformningenav majoritetsskrivningen i näringsutskottets betänkande. 41 PER () replik: Börsintroduktion är inte bra för allaföretag, säger . Det är helt riktigt. Men det är bra för deföretag som har möjligheter och förutsättningar för att konkurrera påmarknaden. Det är mycket bättre att lönsamhetskrav ställs påföretagen via marknadskrafter, via börsen och via ägare än via uttalanden frånenskilda riksdagsutskott. Skall näringsutskott sitta och uttala sigom att man inom enskilda statliga företag skall tillämpa lönsamhetskrav och inte får köpa upp företag för att lägga ner dem, dä har vi verkligen kommitett långt steg närmare regleringsekonomin och den s. k. planmässigahushållningen -något som jag tror vore mycket olyckligt såväl för de mindrebryggerierna och bryggerinäringen som helhet som för ekonomin totalt sett. : är trotsallt närmast ett skäl för att det skall läggas ner bryggerier i . Det måvara hur det vill med detta, men det finns ingen anledning att staten skallskaffa en speciell entreprenör för att underlätta företagsnedläggelser iSverige. Det är en helt ny politik. 42IVAR () replik: Det är nog svårt att tolka dealkoholpolitiska motiven för statligt ägande som annat än svepskäl. Om vianalyserar, kommer vi nog fillsammans fram till den uppfattningen att det oftasaknas verkliga motiv. I sak är det nog väldigt svårt att tala för att detbehövs ett statligt ägande för att driva en riktig alkoholpolitik. tar ju upp precis det problem som jagbörjade med i mitt inledningsanförande. Det stämmer att ni är med på attbifalla gemensamma skrivningar, men de strider på ett påtagligt sätt mot deförslag som ni sedan lägger fram i majoritetsskrivningen. Det var ju dettadilemma som jag påpekade. försöker vända pä det hela -det kunde i och för sig vara en bra utväg ur detta. Hon säger ungefär så här:Det är givetvis de gemensammaskrivningarna som gäller. I så fall har vi ju i varje fall kommit en bit på vägmot bättre lösningar. Detär bara beklagligt att utskottsmajoriteten icke har följt upp vad vi i gemensammaskrivningar har varit överens om. Det är detta jag från början påpekade. Det ärockså därför som vi har bestämt oss för så olika alternativ. Det är detta somär problemets kärna. Hade inte denna dåliga samstämmighet funnits, hade vikanske haft betydligt mer enighet i debatten här . Ertförslag är alltså ett markant steg mot socialisering av bryggeribranschen, ochdet är icke många här i landet som ser positivt på detta - det är ni nog ganskaensamma om. Anf.43 () replik: fortsätter att sätta tilltro till betänkandets textom konkurrens. farhågor har hon inte enskommenterat. Dess värre tror jag inte att det går att åstadkomma konkurrensgenom att skriva vackert om det, när slutsatsen ändå blir ett tillstyrkande avden proposition som innebär en statlig medverkan till att man tar ytterligaresteg mot ett statligt bryggerimonopol. Även om föredraganden hävdar motsatsen ipropositionen, har konsumenten ingenting att vinna pä den centralisering somdetta förslag utan tvivel skulle innebära. Jag skall, herr talman, också litet kommenterabörsintroduceringen. För del har det känts angeläget att poängteraatt vi inte tror att man löser problemen genom enbart en börsintroducering avPripps. Däremot finns det andra skäl än dem som direkt har medbryggeribranschen att göra som talar för att staten bör sälja ut ägardelar iPripps. Vi tror för vår del, som jag har sagt, pä en lösning sominnebär att man skapar ett starkt, helt fristående konkurrensalternativ tillPripps. Vi vill inte skapa något slags "", men denutveckling som just nu är pä gång, t. ex. uppe i , är enligt våruppfattning intressant. Jag kan för min del mycket väl tänka mig att man, medde nya förutsättningar som finns, på nytt undersöker möjligheten att låtaFalken ingå i ett sådant framtida alternativ. 44 () replik: Vi har här hört de borgerliga ledamöterna ta upp precis samma frågorigen. De svar som jag har gett godtar de inte. Var och en av de borgerligaledamöterna får stå för det. Jagvill peka på att vi när det gäller stiftelsen i betänkandet skriver att den är"oförhindrad att medverka vid offensiva satsningar" på de orter somkan komma i fråga för strukturomvandlingen. Därmed menar vi också att den kangå in på andra delar av företagsamheten och därigenom försöka leva upp till deregionalpolitiska mål som har fastställt. VadChrister Eirefelt sade nu senast skulle innebära att staten ytterligare skulleengagera sig och bilda ett nytt bolag. Det kan väl ändå inte vara de borgerligaledamöternas mening att vi skall ha två bryggeribolag som staten i Vad majoriteten i näringsutskottet har velat slå fast är att detär oerhört viktigt med en konkurrenskraftig bryggerinäring som kan leva utanförPripps och att sköter sina egna affärer. är ett tillräckligtstort företag för att kunna klara de strukturomvandlingar som äger rum inomPrippskoncernen. Allt detta skall givetvis ske på ett socialt acceptabelt sä«. 45HUGO (); betänkande ombryggeribranschens fortsatta utveckling är med hänsyn till liberalavärderingar djupt illavarslande, närmast ur två utgångspunkter. Först oeh främst leder regeringens förslag fill en alltmeromfattande koncentration och socialisering inom bryggerinäringen i vårt landmed allt som detta medför. Avsaknaden av en sund och sfimulerande konkurrensdrabbar ytterst konsumenterna på området, både kvalitetsmässigt ochprismässigt. Den andra illavarslande slutsats som man kan dra av denförda debatten om bryggeribranschens framtid är att regeringspolitiken på dettaområde egentligen saknar riksdagsmajoritetens övertygande stöd. På något annatsätt kan man inte tolka vad som har sagts av mänga av de riksdagsmän som haragerat i debatten om bryggeribranschens framtid. I ett flertal motioner liksomi ett flertal uttalanden har socialdemokratiska riksdagsmän starkt kritiseratregeringens målsättning att i det närmaste totalförstatliga bryggerinäringen.Likväl känner jag mig övertygad om att regeringens förslag i slutvoteringenkommer att samla även de kritiska socialdemokratiska rösterna. Den s. k. partipiskanhar gjort sitt på detta område. Regeringen kommer att fä sitt bryggerimonopol idet närmaste helt enligt sin vilja, lika självklart som att konsumenterna fårett bryggerimonopol mot sin vilja. Det är konsumenterna som får betalasocialdemokraternas och kommunisternas monopolkalas på bryggerbranschensområde i form av begränsad valfrihet och bristande priskonkurrens. Vi harallesammans gjort många försök med statlig företagsamhet på skildaområden i detta land. Erfarenheterna och spåren borde leda till eftertanke.Näringsutskottets betänkande kommer i praktiken att innebära en omfattandebegränsning av konkurrensen inom bryggeribranschen, till nackdel för i förstahand konsumenterna. Men det är en konkurrensbegränsning inte bara förkonsumenterna utan också för den fria handeln i vårt land. Jag är helt övertygad om att detta förslag kommer attresultera i att ett antal små och medelstora företag på bryggeriomrädet ganskasnart kommer att fä läggas ned med allt som det för med sig avsysselsättningsproblematik, icke minst i bygder där man väl skulle behöva dessaarbetstillfällen. Kritiken mot regeringsproposifionen har varit härd frånbl. a. , näringslivet, den fackliga sidan, ja, t. o.m. från ett flertal socialdemokratiska motionärer i denna kammare. Detta harvarit en tung och hård krifik. När det gäller de socialdemokratiskamofionärerna kan mankonstatera att de levererar en omfattande kritik mot regeringens proposition ombryggeribranschen. Det är med stort intresse jag och många andra avvaktar desocialdemokratiska riksdagsmännens försvar av sina motioner. har fidigare redovisatfolkparfiets grundsyn, bl. a. på hur man bör uppmuntra, stödja ochvidareutveckla de privata bryggeriföretagens vilja till konkurrens ochutveckling inom branschen. Jag skall därför inte ytterligare upprepa vårideologiska grundsyn på detta näringspolitiska område. Jag vill barakonstatera: En sådan liberal politik ställer upp för dem som ytterst berörs avförändringarna på detta område. Med vår marknadsekonomiska polifik ställer manupp på konsumenternas sida, inte tvärtom. Jag yrkar med det anförda bifall tillreservationerna i betänkande nr 40. 46BRITTA HAMMARBACKEN (c): Jag skalMnte gå in så mycket på utskottetsdebattomräde, för där har fört talan. Jag kan barainstämma i vad han har sagt. Men jag vill gärna ge några kommentarer avprincipiellt slag i detta ärende. Jag kan inte undgå att tycka att detta är ännu ett uttryckför den socialdemokratiska linje som går ut på statlig styrning och kontroll,koncentration och monopol. Så blir alltså det praktiska resultatet av de mångafrihetstal som f. n. tycks vara "inne" i statsrådskretsarna. 80 löste inte stålkrisen, kärnkraften löste inteenergikrisen -erfarenheten borde ge en fingervisning av klaraste slag. Den typav lösningar som gavs i propositionen i syfte att stärka marknadspositionen härhemma skapar större problem. Det finns skäl att erinra om NO:s ,yttrande, som finns i betänkandet. Flera har gjort det, och jag skall inte gånärmare in på det, men jag tycker att det är en klar opinionsyttring. Delösningar som skisserades förstör möjligheterna att bygga vidare i en flexibelmodell, där man pä ett ofta mer effektivt sätt kan ta fill vara branschensmöjligheter och, vill jag tillägga, dessutom tillgodose olika regioners krav. Jag har noga läst igenom alla de motioner som väckts medanledning av propositionen. Det är frestande att citera långa stycken ur dessamotioner. Det man kan utläsa av dem - också av dem som kommer från s-håll - ären spontan reaktion på hur förslaget skulle komma att slå i de bygder som deolika motionärerna, som har problemen inpå sig, representerar. har det visserligen gjorts justeringar i utskottet, menfaktum kvarstår: Man konstaterar på s. 7 i betänkandet att huvudansvaret förstrukturomvandlingen inom branschen bör ligga hos staten. Vad händer då meddet enskilda företaget? Hur kommer matchen mellan att slutaden här gången? En industriell strukturomvandling brukar mofiveras med vinner stordriftsfördelar inom produktion och/eller distribution. glömmabort att det finns också stordriftsnackdelar, som yttrar sig i sådant somminskad initiativkraft, låg effektivitet, idétorka och dålig anpassningsförmåga. Enligt en tidningsartikel som jag läste liggerdet till övervägande delen statligt ägda företaget trotsekonomiska tillskott kvar på ungefär samma verksamhetsvolym som det gjorde1976, medan ett privatägt företag med anläggningar i , Grängesbergoch Risingsbo nästan har fördubblat sin kapacitet. Hur skall man förklara det?Jo, man har anpassat sig och satsat på egna idéer - det sista är inte minstviktigt. Säkert finns det fler exempel, men jag har valt ett från min valkrets. Så fill frågan om jobben. I en av fidningarna från mitthemlän ställdes frågan: Har någon framtid? Fråganställdes med anledning av en lokal debatt. Man konstaterade bl. a. att många avindustrierna i regionen fjärrstyrs från andra håll, t. ex. ellerutlandet, att vi har många bruksorter med svåra och speciella problem och attvi har högre arbetslöshet än i . Man slog vidare fast att Bergslagen ärmycket illa ute och att vi måste få dit nya industrier- det uttalandet gjordesav en socialdemokrat. Att i det läget äventyra det företag som redan finns där -och som går bra -verkar mot den bakgrund jag åberopade inte särskiltframsynt. Jag förstår att många socialdemokrater känner bävan införatt av ideologiska skäl tvingas rösta för en näringsstruktur som på hemmaplanär i praktiken omöjlig. Hur skall ni socialdemokrater med någon trovärdighet t.ex. kunna säga till människorna i Bergslagen att ni slåss för en differentieradnäringsstruktur i denna bygd, att ni slåss för flera jobb, när er ideologi ochert röstande ger precis motsatt resultat? Att bevara småföretag - i det här fallet småbryggerierna -är vikfigt och nödvändigt från en lång rad olika utgångspunkter. Det gällersysselsättningen i redan utsatta regioner. Det gäller konkurrensen på densvenska marknaden. Det gäller konsumenternas möjlighet att välja olikaalternativ. Det gäller möjligheterna till en positiv framtid för näringen iSverige. Reservationerna innebär en front emot en ökad satsning påstorskalighet, statsmonopol och stelbenthet i näringspolitiken. Därför, herrtalman, yrkar jag bifall fill dem. 47OLLE ÖSTRAND (s): Med anledning av propositionen ombryggeribranschens fortsatta utveckling har den socialdemokrafiskariksdagsgruppen i i motion 2239 i vad avser mälterifrågornakrävt att Nord-Malt i även i fortsättningen skall tillförsäkras en iproportion till sin kapacitet rimlig andel av leveranserna inom landet och påexport. Utskottet avstyrker visserligen motionen med hänvisningtill att en sådan garanti skulle stå i strid med de önskemål om en frikonkurrens inom branschen som utskottet har uttalat sig för. Men utskottet slårsamtidigt fast att samhällets insatser i branschen skall vara inriktade på attsäkerställa en fortsattfri konkurrens mellan oberoende företag. Vidare slår utskottet fast att stateni kraft av sin majoritetsställning i det nya bolaget skall verka för attkoncernen inte utnyttjar sin finansiella ställning på ett sätt som står i stridmed de i utskottet uttalade önskemålen rörande bryggeribranschens struktur. Detär ju, enligt utskottet, angeläget att det finns en livskraftig svensk bryggeriindustrikvar utanför den nya koncernen. Det här kan jag inte tolka på annat sätt än att lika välsom det i fortsättningen skall råda fri konkurrens mellan oberoendebryggeriföretag i landet så måste detsamma gälla på mälterisidan, vilket dåmåste innebära minst två mälterier med skilda ägarintressen - givetvis drivnapå sunda ekonomiska villkor. Detta är, enligt mitt sätt att se på saken, engaranti för fortsatt produktion vid Nord-Malt och för en rimlig andel förNord-Malt av de inhemska leveranserna. Kan detta åstadkommas genom att statensäljer ut sin aktieandel i Nord-Malt är det naturligtvis bra. Men om inte detgår får man, som jag ser det, vidta ytterligare åtgärder. Om nu min tolkninginte stämmer överens med utskottets uppfattning i den här frågan, sä börutskottets talesman klart deklararera detta i debatten här . Jag sägerdetta, eftersom det är viktigt att det inte råder några missuppfattningar i denhär frågan inför de förhandlingar som måste komma till stånd mellan Prippsoch Nord-Malt. har ju minst av allt uppträtt seriöst när detgäller mälterifrågorna i vårt land. Jag vill också lämna litet historik.Nord-Malt startades , och tillkomsten hade sitt ursprung i den dårådande bryggerisituationen. Bryggerierna utanför förbrukade då närmare20 malt vid sin öltillverkning. Produktionskapaciteten i bolagetanpassades till detta behov med reserv för ökning samt till export och utgjorde30 . Bolaget fick också ett brett ägande genom anslutning av deflesta bryggerier utanför samt SLR och det finska mälteribolaget . Mälteriet tillkom också med statligt lokaliseringsstöd. Genom bidragoch lån i olika former satsade staten ca 18 miljoner i Nord-Malt. hadevid denna tidpunkt två äldre mälterier, och det sammanlagda behovet av maltuppgick till ca i landet. I och med beslut imellanölsfrågan minskade maltbehovet till ca , dvs. endast mer än Nord-Malts totala produktionskapacitet. förvärvade ett antal bryggeriersom ursprungligen var Nord-Malts naturliga kundunderlag, såsom bryggerierna iTingsryd, , och . Nord-Malt fick därigenom ökadesvårigheter på hemmamarknaden och blev mer och mer hänvisat fill export försin avsättning. F. n. exporterar man ca malt. planerade en utbyggnad av nymälterikapaci-tet, som avsevärt översteg kapaciteten vid dåvarande mälterier.Eftersom maltbehovet minskat kraftigt i och med mellanölsbeslutet samf på grundav statens majoritetsägande i såg Nord-Malt det som önskvärt ochnaturligt att ett samarbete inleddes i bryggeribranschen totalt ommäherifrågorna. Nord-Malt tog därför initiativ till förhandlingar med idessa frågor. Nord-Malt föreslog också ett antal vägar att lösa ägarfrågorna Nr 153 och gav ett seriöst kalkylunderlagtill vägledning för bedömning. Tisdagenden Trots att utredningarna visade på mycket stora samordningsvinster 24 maj1983 avvisade initiativet. Är1979 beslöt i stället att bygga ett eget mälteri med en kapacitet av . Detta innebar att den samlade Bryggeribranschen kapaciteten ilandet uppgick fill , medan behovet låg pä omkring . Det ärmed andra ord, herr talman, alltså inte Nord-Malt som har medverkat till denöverkapacitet som vi f. n. har i landet, utan det ansvaret får helt tapå sig. Därför är det vikfigt att de förhandlingar som skall inledas ocksåleder fill ett resultat som innebär fortsatt produktion vid Nord-Malt. 48 () replik: Jag förstår och delar den oro som OlleÖstrand känner inför mälterifrågan och dess lösning. Men utskottsmajoritetenhar tydligt skrivit att det enligt utskottets mening bör ske en försäljning avAB Brygginvests aktier i fill någon annan intressent och att dettabör övervägas. Vi gör ett uttalande till regeringen om detta. Det sker just motbakgrund av den oro som känner inför kapacitetsfrågorna, dvs. attdet är en överkapacitet. Vi är helt medvetna om att den frågan måste lösas, ochdet är detta vi velat ge regeringen till känna. 49 () replik: senaste inlägg bekräftaratt vi är helt överens om att skall vi ha en fri konkurrens i landet påmälterisidan, behöver vi också i fortsättningen ha två friståendemälteriföretag. Jag ser detta med andra ord som en garanti för fortsattprodukfion vid Nord-Malt. 50 BO (): I motion 2238 har vi sex socialdemokrater påDalabänken och från motionerat om att en sundkonkurrens bör bevaras inom bryggerinäringen och att livskraftiga mindrekooperativa och privatägda bryggerier bör finnas kvar på den svenska marknadenvid sidan av det stora . Våra synpunkter har i allt väsentligt tillgodosetts genommajoritetens ställningstagande i betänkandet från näringsutskottet. Vi noterarnaturligtvis det med tillfredsställelse. Med tanke på att dagens beslut och debatt bör blivägledande för näringspolifiken på detta område vill jag ändå fill protokolletgöra ett par kommentarer. Den första av våra huvudpoänger var en önskan om attbevara en sund konkurrens på marknaden. Här har vi utskottet helt med oss, dådet skriver: "Som utskottet just framhållit ligger det ett stort värde iatt det finns en livskraftig svensk bryggeriindustri kvar utanför den nyakoncernen." Vår andrapoäng var att den stora koncernen inte skulle utnyttja sin stärkta finansiellaställning på ett otillbörligt sätt. Också här har vi utskottet med oss 120 då det skriver; "Staten bör ienlighet härmed i kraft av sin majoritetsställning i det nya bolaget verka för att koncernen inte utnyttjarsin starka finansiella ställning på ett sätt som står i strid med de avutskottet uttalade önskemålen rörande bryggeribranschens struktur." Detta uttalande bör göra att de mindre bryggeriföretagen iframtiden inte skall behöva konkurrera med en bank utan att de skall konkurreramed ett annat - om än större - bryggeriföretag. Det är min och mina medmotionärers förhoppning att deanställda vid de mindre bryggerierna nu skall kunna se framtiden an medtillförsikt, att de i kraft av sitt yrkeskunnande och sina ambitioner nu ocksåskall kunna se till att det kommer att finnas en varierad industristrukturinom bryggeribranschen och att konsumenter med olika smakriktningar kommer attha genuint olika typer av öl att välja mellan. Med hänvisning till vad jag just har sagt vill jag ocksåmeddela att vi motionärer nu anser att vi kan rösta för utskottsmajoritetensförslag. Idetta anförande instämde (). 51LENNART (); Till alla som förordar fortsatt frikonkurrens inom bryggeribranschen vill jag säga att de kan sova lugnt om nattenäven i fortsättningen. Det finns nämligen ingenting i näringsutskottetsbetänkande som minskar konkurrensen i branschen. Däremot finns det en hel delsynpunkter och uttalanden som förstärker den. Det tycker jag att alla på denborgerliga sidan som varit uppe och talat i denna fråga bör kunna lägga märketill. Alla som fortsätter att tala om bryggerimonopol talar mot bättre vetande,eller också har de inte läst näringsutskottets betänkande. Låt mig dåkonstatera att det statliga monopol med s. k. inbyggd konkurrens somföreslagits av och Brygginvest i förarbetena till propositionen, och somåtminstone mellan raderna framskymtat som en möjlighet i regeringensproposition, inte har accepterats av näringsutskottet. Utskottet slår nu fast,klarare än då bryggeribranschen behandlats av , attmålsättningen för statens fortsatta agerande inte skall vara monopol utanfortsatt fri konkurrens mellan oberoende företag. har däremotinte haft några invändningar mot regeringens förslag att föra samman detstatliga holdingbolaget med den statliga bryggeri-koncernen har nämligen uppfattningen att vilken byrålåda som staten har sinabryggeriaktier i är skäligen ointressant. Däremot föreslår näringsutskottet att ställersig bakom ett antal skrivningar i betänkandet. De skrivningarna bör en gång föralla kunna föra undan alla planer på något konstruerat bryggerimonopol. Viunderstryker exempelvis att den nya koncernen inte bör söka lösa sina egnastrukturproblem genom att förvärva och lägga ned fristående bryggerier. I alltväsentligt finns nämligen överkapaciteten inom bryggeribranschen inom Prippskoncernensjälv. Vi säger vidare attstaten, i kraft av sinmajoritetsställning, bör verka för att inte utnyttjar sin starkafinansiella ställning för att främja en utvecklingi monopolistisk riktning. Detta är en direkt beställning när det gäller denstatliga styrelsemajoritetens agerande i . Det innebär också en markeringav att näringsutskottet utgår frän att Prippskoncernen inte utnyttjar sinfinansiella styrka och sin dominerande marknadsställning på ett frånkonkurrenssynpunkt otillbörligt sätt gentemot utomstående bryggerier.Prisdumpning i syfte att slå ut de konkurrerande bryggerierna pä marknadenstrider alltså mot det beslut som kommer att fatta.Prippskoncernens bryggeridel skall drivas efter sunda ekonomiska,principer medkrav på sedvanlig förräntning på insatt kapital. Utskottets förord för fortsatt fri konkurrens inombryggeribransehen innebär också att den särskilda stiftelsen med 30 milj. kr.till sitt förfogande för att hjälpa till att skapa ny sysselsättning videventuellt nedlagda bryggerianläggningar inte, som föreslås i propositionen,skall knytas till Prippskoncernen utan i stället göras oberoende av olikaföretagsintressen och handhas av Investeringsbanken. I samma anda förordarockså näringsutskottet att den nya Prippskoncernen säljer sitt 25-procentigaaktieinnehav i Nord-Malt i . Det är ju de konkurrerande bryggeriernas maltleverantör.Jag tror att kan vara lugn för att den lösning som här väljs måstevara den långsiktigt bästa för det företag han värnar om i sin hemkommun. Jag har velat göra dessa konkretiseringarbeträffande den konkurrenslinje som utskottsmajoriteten förordar när det gällerbryggeribranschen. Det bör alltså kunna lugna alla dem som här ikammaren har talat för de mindre bryggerierna. Den som läserutskottsbetänkandet behöver inte tvivla på var näringsutskottet, och efterdagens beslut förhoppningsvis också , står när det gäller monopoleller konkurrens. Såväl konsumentpolitiska som regionala skäl talar såledesenligt näringsutskottets uppfattning för att statsmakterna även ifortsättningen slår vakt om en fri konkurrens inom bryggeribranschen.