prot · G609148 · 1982-12-31 00:00:00 — Underrätternas sammansättning m. m. Idetta anförande instämde och (båda fp). 96JÖRN (vpk): Det är två avsnitt i regeringsförslaget somhar tilldragit sig den största uppmärksamheten. Det gäller dels förändringen avomröstningsreglerna, dels övergången till en ordning med endast tre nämndemännär underrätterna behandlar mindre mål. Dessa mindre mål utgör enligt sakensnatur flertalet mål i underrätterna. För vpk:s vidkommande har den situationen inträtt, att viär positivt inställda till de förändrade omröstningsreglerna men mer kritisktinställda till att minska antalet nämndemän i mindre mål. Vi är för de ändrade omröstningsreglerna av tvä skäl. Dekommer att stärka lekmännens position i domstolarna. De kommer också attmedverka till att vid vissa röstningskombinationer den mildare påföljden för enanklagad kommer att bli rättens beslut, där det tidigare var så att domarensröst avgjorde, oavsett om påföljden var den mildare eller ej. Det är alltsåstörre chans för en mildare påföljd med de nya bestämmelserna, och det är någotsom står i överensstämmelse med vår kriminalpolitiska syn. Man kan visserligen hävda - oeh det är vi klara över - atti det stora flertalet fall uppkommer inte röstningssituationer, utan rättensledamöter förenar sig om en enhetlig mening. Men i kontroversiella, tveksammaeller tvistiga fall -dvs. sådana fall som i viss män kan tänkas bli vägledandeför praxis på - får dock den sida som företräder den mildarepåföljden en starkare ställning. Det menar vi är värdefullt. Däremot ärvi inte anhängare av att minska antalet nämndemän i mindre Underrätternas sammansättning m. m. mål frånfem till tre. Även vid bibehållet totalt antal nämndemän medför det, som vi serdet, minskad representativitet. Så som nämndemannakären f. n. ser ut riskerardetta att medföra att personer med en mer framåtsyftande och förnyande syn pårätt och tillämpning mindre ofta kommer att tjänstgöra vid förhandlingarna.Detta kan i någon mån förta den positiva verkan som de ändradeomröstningsreglerna har. Vi är väl klara över att vid en framtida, förhoppningsvisändrad sammansättning av nämndemannakären som helhet tonar denna nackdel som vihär har framhävt bort, och i ett sådant läge skulle vi naturligtvis inte hanågot emot en tremannanämnd. Vi är också klara över att i ett sådant fallskulle i kombination med de nya omröstningsreglerna en humanare rättskipningockså ha hyggliga chanser, eftersom man där vid röstfördelningen två mot tvåhar garanterad seger för den mildare påföljden. De borgerligas ståndpunkt härvidlag, som det ju har gjortsen viss affär av inför offentligheten, har vi inga sympatier för, eftersom denlider av fullständigt enorma inre logiska motsägelser. Å ena sidan ger deborgerliga sken av att vilja slå vakt om lekmannainflytandet och vill därförbehålla femmannanämnderna i mindre mål. Å andra sidan är de motståndare till denya .omröstningsreglerna, därför att dessa skulle minska de lagfarna ledamöternasinflytande. De säger därmed vad de lika gärna kunde ha sagt i klartext,nämligen att när de talar om att slå vakt om lekmannainflytandet är det entäckmantel för helt andra syften. För del ser det särskilt illa ut. De, som ärde stora besparingsivrarna, säger nu rent ut att besparingar är de för, men omde skulle leda till en humanare rättskipning i samhället är de emot dem. Ensådan koalition ser vi naturligtvis frän vpk:s sida ingen anledning att stödja. Icke förty ställs vi nu i en något speciell situation närdet gäller voteringen i kammaren i det här ärendet. Socialdemokraterna vill ha ändrade rösträttsbestämmelser,men vill minska antalet nämndemän i mindre mål. De borgerliga å sinsida vill behålla femmannanämnderna i dessa mål, men vill inte ha de ändraderösträttsbestämmelserna. Både utskottsmajoritetens och den borgerligareservationens förslag består alltså av delar som vpk inte är anhängare av, ochbåda består också av delar som vi i och för sig, om vi tar dem isolerade,sympatiserar med. Det logiska i en sådan situation borde ju vara att mandelar upp voteringen i denna del av betänkandet så, att man voterar särskilt påomröstningsreglerna och särskilt på frågan om tre eller fem nämndemän. Till stöd för en sådan uppdelad voteringsordning kan vianföra de tankar och resonemang som var vägledande när man vid utformningen avgrundlagen diskuterade voteringsregler för kammaren. Jag kan här hänvisa tillvad som har ätergetts i grundlagberedningens betänkande på s. 280. Tillkännetecknen pä en bra voteringsordning hör enligt dessa tankar dels att varjegrupp i skall kunna markera sin ståndpunkt, dels attvoteringsordningen skall ha den karaktären att den förhindrar och förekom mer sådanabeslut bakom vilka bara står en minoritet av ledamöterna. En majoritetsuppfattning när det gäller ett visst moment av en fråga skall i princip alltidkunna ta sig uttryck vid en votering. Bakom förslaget att minska nämndemännens antal står inuvarande situation bara en minoritet. Däremot finns det majoritet dels förförändrade rösträttsregler, dels för bibehållande av fem nämndemän. Endastgenom en uppdelning på två voteringar kan då majoritetsåsikfen i varje särskiltfall ta sig uttryck. Här har emellertid uppstått en teknisk komplikation. Bådemajoriteten och reservanterna i utskottet har sina alternativ så utformade, attde båda ifrågavarande avsnitten är lagtekniskt hopvävda med varandra. Man måstealltså helt omformulera dem utifrån de krav som en delad votering ställer. För vpk:s del leder oss detta-till att vi måste yrka på enåterremiss av betänkandet, så att den voteringsordning blir möjlig som vi menarär i bäst överensstämmelse med grundlagens förarbeten. För att å andra sidan förutse den situationen attåterremissyrkandet avslås, yrkar vi bifall till det särskilda yrkande som nuutdelas till kammarens ledamöter. Yrkandethar följande lydelse: Underrätternas sammansättning m. m. att med anledning avmotion 1982/83:2278 i denna del (yrkande 1 delvis), mofion 1982/83:2279 i dennadel (delvis) och motion 1982/83:2283 i denna del (yrkande 1) samt med avslag påmofion 1982/83:2278 i denna del (yrkande 2) och motion 1982/83:2281 a) dels antar det genom proposition 1982/83:126 framlagdaförslaget till låg om ändring i såvitt gäller 1 kap. 4 §, 29kap. 1, 3, 4, 6 och 7 §§ samt 49 kap. 7 §, dels antar det genom proposifionenframlagda förslaget till lag om ändring i såvitt gäller 1 kap.3 §, med den ändringen att paragrafen erhåller följande som vpk:s förslagbetecknade lydelse: 1 kap. 3 §2 En tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarnadomare. Flera än fyra lagfarna domare får inte sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domareoch tre nämndemän. / mål om åtal för brott, för 2 Senaste lydelse 1982:1123. En tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarnadomare. Flera än fyra lagfarna domare får inte sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domareoch fem nämndemän. Om det behövs med Underrätternas sammansättning m. m. vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse i tvåår, skall rätlen dock bestå av en lagfaren domare och fem nämndemän. Om detbehövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskildomständighet, får ytterligare en nämndeman utöver vad som följer av förstaeller andra meningen sitta i rätten. Kan huvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva , får två lagfarna domare sitta i rätten förutom nämndemännen. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlingenhar påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän eller,i mål som avses i andra stycket andra meningen, med en lagfaren domare och fyranämndemän. hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskildomständighet, får sex nämndemän sitta i rätten. Kan huvudförhandlingen i ettbrottmål beräknas kräva minst , får två lagfarna domare sitta irätten förutom nämndemännen. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlingenhar påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och fyra nämndemän. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare när målavgörs utan huvudförhandling, vid annan handläggning som inte sker vid huvudförhandlingeller vid syn på stället, vid sådanhuvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form, vid huvudförhandling och syn på stället i mål om brott förvilket inte är stadgat svårare straff än böter eller fängelse i högst sexmånader, under förutsättning att det inte finns anledning att döma till annanpåföljd än böter. b) antar det genom propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i med den ändringen att 15 kap. 29 § erhållerföljande som vpk:s förslag betecknade lydelse: 15 kap. 29 § I äktenskapsmäl, boskillnadsmål, mål rörande bodelning ochmål om underhåll som avses i denna balk skall underrätt vid handläggning, somenligt vad eljest är föreskrivet skall ske med tre eller fyra lagfarna domare,bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. I äktenskapsmål, boskillnadsmäl, mål rörande bodelning ochmål om underhåll som avses i denna balk skall underrätt vid handläggning, somenligt vad eljest är föreskrivet skall ske med tre eller fyra lagfarna domare,bestå av en lagfaren domare och fem nämndemän. gäller även annat mål som handläggs i samma rättegång. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning ellernågon annan särskild omständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlinghar påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. sagts gäller även annat mål som handläggs i sammarättegång. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning ellernågon annan särskild omständighet, fårex nämndemän sitta i rätten. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlinghar påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och fyra nämndemän. Underrätternassammansättning m. m. c) antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i vattenlagen (1918:523), d) antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsären den, e) antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i militära rättegängslagen (1948:472), f) antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i , g) antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändringi lagen (1964:167) med särskilda bestämmelserom unga lagöverträdare, h) antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål, i) dels avslår det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring ibötesverkställighetslagen (1979:189), dels antar följande förslag till Lag om ändring i lagen (1983:000) om ändring ibötesverkställighetslagen (1979:189) Härigenom föreskrivs att i 17 §bötesverkställighetslagen (1979:189), i den lydelse paragrafen har erhållitgenom lagen (1983:000) om ändring i nämnda lag', ordet "nämnd" skallbytas ut mot "nämndemän", k) antar det genom propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i vattenlagen (1983:000). 1982/83:93. JuU 29. rskr 264 Innebörden av detta yrkande är ikorthet att de nya omröstningsreglerna bör genomföras, men att man också börbehålla systemet med fem nämndemän i mindre mål. Sakligt sett föreligger ju inte något tvång att sammankopplaröstningsbestämmelserna med reduceringen av antalet nämndemän i vissa mål. Mankan naturligtvis mycket väl ha en ordning med fem nämndemän i alla mål ochsamtidigt ha individuell rösträtt. Att dessa båda ting kopplats samman iproposifionen har kanske mer taktiska motiv eller besparingsmotiv. Jag har redan framfört mina båda yrkanden ochkan därmed avsluta mitt anförande. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 10 § Anmäldes och bordlades 1982/83:24 Vissa administrafivafrågor inom den allmänna försäkringen, m. m. 1982/83:127) samt anslagfill och de allmänna försäkringskassorna (prop.1982/83:100 delvis) 1982/83:27 Uppskov med behandlingenav vissa ärenden till /84 betänkande 1982/83:34 Differentieradevårdavgifter 1982/83:43Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 11 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1982/83:542av (vpk) fill utrikesministern om visumbestämmelserna vidinresa fill : De visumbestämmelser vid inresatill som amerikanska myndigheter utfärdat gäller även svenska medborgare.Bestämmelserna förutsätter en långtgående och i vissa avseenden kränkandegranskning av organisationstillhörighet och privata angelägenheter. Med anledning av vad som anförts vill jag till utrikesministernställa följande fråga: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta med anledningav de visumbestämmelser vid inresa till som utfärdats av amerikanskamyndigheter? 1982/83:543 av (vpk) fill statsrådet om intagningen till gymnasieskolan: Uppgifter i massmedia tyder på attelever har starkt skiftande betygsmedeltal från avslutningsklassvid en jämförelse kommuner emellan. Detta medför bl. a. att när elever frånolika kommuner inom samma upptagningsområde konkurrerar om ett visst antalutbildningsplatser inom gymnasieskolan, så får elever från kommun som tillämparläroplanens medeltal 3,0 sämre chans än elever från kommun som tillämpar etthögre betygsmedeltal än 3,0. Med anledning av det anförda vill jag till statsrådetställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att komma tillrätta med de orättvisor vid intagning till gymnasieskolan som uppkommer genomatt vissa kommuner tillämpar ett högre betygsmedeltal än det i läroplanen rekommenderademedeltalet 3,0? 1982/83:544av (s) till justitieministern om åtgärder mot rasistiskaorganisationer: Det har under senaste åretförekommit mycket illavarslande uttryck för rasism och utlänningshat. Särskiltunder kom rasismen till våldsamma organiserade uttryck avallvarligt slag. En upprepning kan inte uteslutas. hölls ett symposium om invandrarfientliga ochrasistiska tendenser i vid sociologiska institutionen i . Detframfördes där krav på att de rasistiska organistionerna måste kartläggas. I tider av ekonomisk kris finns en bättre grogrund förrasistiska organisationer att växa sig starka. En skärpt beredskap är behövlig. FN;s kommitté för avskaffande av rasdiskriminering har den21 uttryckt sin oro över att den svenska lagstiftningen inte var iöverensstämmelse med rasdiskrimineringskonventionen, särskilt med de krav somuppställs i § 4 b om att olagligförklara oeh förbjuda organisationer somfrämjar och uppmanar till rasdiskriminering. Om lagstiftning f. n. inte bedöms vara nödvändig ställs änstörre krav på att andra verksamma åtgärder vidtas mot rasistiskaorganisafioner, främst genom förbättrad upplysning, undervisning och andraförebyggande åtgärder. På grund av vad som här anförts får jag ställa följandefråga till justitieministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attkartlägga och beivra rasistiska organisationer och deras aktivitet? S protokoll 1982/83:148-149 1982/83:545 av Per () till justitieministern omförbudet mot incest: Kritiken gentemotsexualbrottskommitténs förslag att avskaffa det generella incestförbudet harpå goda grunder varit stark. Förslaget har väckt djup anstöt hos mångamänniskor. Den omfattande kritiken från remissinstanserna gentemotutredningsförslaget understryker hur felaktiga sexualbrottskommitténsslutsatser är. Mot denna bakgrund ber jag att till justitieministern fåställa följande fråga: Är jusfifieministern beredd att gå den starkaremissopinionen till mötes och avvisa sexualbrottskommitténs förslag om ettupphävande av det nuvarande generella förbudet mot incest? 1982/83:546av () till statsrådet om användning avradioinspelningar som talböcker: Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB) har under en följd av år fört diskussioner medSveriges Radio (Riksradion) om möjligheterna att få använda av radionproducerat material för framställning av talböcker. Att använda radions material för talboksändamål stöterdock på en rad problem, såväl upphovsrättsliga som ekonomiska. Deupphovsrättsliga problemen har dock visat sig gä att lösa. Värre är det med deekonomiska. En talbok kostar f. n. ca /minut i framställning.Riksradion begär dock för sina ca /minut. Det blir alltså ekonomisktfördelaktigare för TPB att själva låta läsa in en bok som talbok än att användasig av radion redan inläst material. Jag finner det rimligt att TPB betalar en viss ersättningtill Riksradion, men den bör anpassas fill normala kostnader förtalboksframställning. Med dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till kulturministern: Är ministern beredd att föreslå åtgärder som gör detmöjligt att för en rimlig kostnad använda radioinspelningar som talböcker? 1982/83:547 av () till utrikesministern omförutsättningarna för svenskt utvecklingsbistånd: Genom beslut den 4 maj1983 ökades det landprogrammerade biståndet fill från 85 till 100 milj.kr. Är utrikesministern beredd att vid förhandlingar omfortsatt stöd till göra klart, att den alltjämt pågående förföljelsenmot kristna i inte är förenligmed förutsättningarna för svenskt utvecklingsbi- jy io 12 § Kammaren åtskildes In fidem