prot · G609132 · 1982-12-31 00:00:00 — Vi menar att ju längreman väntar med att bestämma sig för typ av flygplan, antalet flygplan,beväpning osv., desto större chans har man att bedöma vilken roll flygplanenskall ha i ett samlat luftförsvar, som ju också består av många andrakomponenter. Vi vet av erfarenhet att flygplansprojektalltid blivit dyrare än beräknat. Framför allt vet vi mycketlitet om hur många plan vi kommer att ha möjlighet att anskaffa efter år 2000.Ytterligare beställningar förutsätts dock för attkostnaderna per plan skall bli försvarbara, även om det avtal och dekostnadsberäkningar som finns fram skulle hålla. Även om jag som motståndare till det här beslutetnaturligtvis uppskattar att ytterligare - och inte oväsentliga - ansträngningarhar gjorts för att pressa kostnader, förhandla fram bindande åtaganden frånindustrigruppen osv, vill jag också gärna säga att vi måste varamedvetna om att det ger ytterst små marginaler för modifiering och utvecklingunder projektets gång. Det finns utan tvivel en stor opinion utanför det härhuset mot . Det har vi nog alla i den här kammaren på ett ellerannat sätt erfarit. Den opinionen ser med all rätt detta beslut som den sistachansen att stoppa JAS. De demonstrationer som vi fått uppleva här i huset har emellertid mera skadat än gynnat saken. De har varit till skada för demsom på ett just sätt intensifierat sitt opinionsarbete medbl. a. uttalanden, brev och kort till oss riksdagsledamöter. Tyvärr får nog den opinionen uppleva att detta arbete inteblev framgångsrikt när vi snart kommer till votering. Många har ställt sitthopp till socialdemokraterna. Därför kommer kanske också den omedelbara besvikelsenatt riktas mot socialdemokraterna. Jag hörde dessutom i tidningskrö- nikan att det t. o. m. finns borgerliga tidningar som intedrar sig för att blåsa under uppfattningen att det är socialdemokraterna som nudriver igenom JAS-beslutet. Det tycker jag är oförskämt. Jag villbara påpeka två saker. För det första: Det var tre borgerliga partier som medknapp majoritet drev igenom det första beslutet om att starta ,säkert väl medvetna om att det ytterligare skulle försvåra att senare avbrytaprojektet. För det andra: Socialdemokraterna är det enda parfi därdet har förekommit en fri och öppen debatt såväl i den här frågan som i andraförsvarsfrågor. Vi har t. ex. aldrig sett skymten av debatt från kvinnoroch ungdomar i eller i denna fråga. Den som vill vara med iförsvarsdebatten och påverka bör överväga i vilket parti man har störst chansatt bli hörd. Att vinner över minoriteten hör fill vanligademokratiska regler. Så långt vårt yrkande om att skall avslåpropositionen och uppskjuta flygplansdiskussionen till försvarsbeslut.Dessutom vill jag ta upp ett par andra saker. Inte utan en viss förvåning har jag hört att vpk har föravsikt att lägga ned sina röster, när vi kommer att ta ställningfill hur mycket det JAS-projekt som majoriteten sannolikt röstar fram skall fåkosta. Vpk förlitar sig alltså på att de socialdemokrater som är emot JAS skallse till att rösta fram ett billigare alternativ. För man kan väl inte varalikgilfig till hur mycket vi satsar på ett projekt, även om man i första handinte vill ha det alls. Om man ville två sina händer och inte alls ha med JAS attgöra, skulle jag till nöds kunna förstå detta ställningstagande. Men krävervpk i ett annat motionsyrkande att få vara med i den fempartikommitté som skallfölja JAS-upphandlingen. Då tycker jag att man också borde vara med och taansvar för hur stora ramar för projektet som denna kommitté skall ha att arbetamed. För oss socialdemokratiska motionärer som yrkar på ett uppskjutande avflygplansbeslutet är det självklart att vi - om vi inte får gehör för detta -kommer att stödja den lägre, socialdemokrafiska ramen. Så till den sista delen av vårtmotionsyrkande. Vi har i ett andrahandsyrkande krävt att för ettgodkännande av skall ställa som villkor att industrin 1987redovisar en plan för omställning till civil produktion. Utskottet vill nu attriksdagen godkänner vad föredraganden har förordat om flygindustrinsansträngningar att minska sitt beroende av militär produktion. Utskottethänvisar fill vad som sades i den socialdemokratiska partimotionen ,nämligen att det "för den framtida planeringen inom flygindustrin bordeklargöras att något nytt projekt för utveckling av ett militärt flygplan intekan vara aktuellt när utvecklingsarbetena för JAS börjar minska vid 1990-taletsbörjan". Det är ett bra uttalande, som helt visst förtjänar attciteras, vilket också skett i kammaren . Men det är ettuttalande, som stått i en motion som en gång i den här kammaren avslagits av enborgerlig majoritet. Därför kan man knappast luta sig mot det , när manvill avslå vårt motionsyrkande. Jag noterar också att eftersom det inteuttrycks någon annan mening från ijtskottet än vad som står på s. 28 ibetänkandet, har tydligen också den borgerliga delen av försvarsutskottet varitmed på att bygga argumentationen i huvudsak på de s. k. sju villkoren i densocialdemokratiska mofion man en gång avslog. Nåväl,herr talman, detta är kanske mera att notera som kuriosa. allvarhgaär emellertid att det faktiskt inte finns något uttalande från somunderstryker att flygindustrin inte kan räkna med något nytt militärtflygplansprojekt efter JAS. Det finns heller inget uttalande i proposifionenatt förlita sig till. Statsrådet utgår från att industrin skall intensifierasina ansträngningar att minska beroendet av militär produktion. Enligt vårmening kan man inte så totalt förlita sig till industrins goda vilja. Vi menar i stället att det är just , när man förhandlaroch beslutar om detta projekt, som man kan skriva in garantier för enomställning till civil produkfion. I betänkandet sägs att statsmakterna intekan anvisa hur planeringen skall gå fill. Vi är ute efter att statsmakternaskall anvisa att det skall bh en planering. Annars kan vi mycket väl återigenhamna i den situationen att tvingas in i ett nytt flygplansprojekt avsysselsättningsskäl. Vi motionärer tyckte att det var rimligt att begära attindustrin skulle kunna redovisa en sådan plan fill 1987. Med detta vill jag yrka bifall till mofion2250 av m.fl. I detta anförande instämde , ,och (alla s). Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 8 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1982/83:23 Redogörelse från svenskadelegationen vid parlamentariska (rådgivande) församling rörandeförsamlingsmötena under fiden (34:e sessionen) 9 § Anmäldes och bordlades Förslagen 1982/83:24Riksdagens förvaltningsstyrelses förslag om säkerhetsskyddet i 1982/83:25 förvaltningsstyrelsesförslag om organisafionen av 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:2412av och 1982/83:2413 av Ändring i sjölagen (1891:35 s. 1)m. m, (begränsning av redares ansvar, befordran av passagerare) (prop.1982/83:159) 11 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1982/83:130 av () till statsrådet om ökad satsning på etanol baserad på inhemska råvaror; Blyinblandningen i bensinen är ett stort miljö- ochhälsoproblem. Effektiviteten i det svenska jordbruket och en minskadkonsumtion av baslivsmedel har medfört att vi har ett betydande överskottav bl. a. spannmål. har en stor nettoimport av protein, ochimporten utgörs i huvudsak av högvärdigt protein, som mycket väl kan användas som människoföda. Detta försämrar vår bytesbalans,och betydande mängder värdefullt protein konsumeras som djurfoder. Dessa förhållanden kan vi komma till rätta med genom atten omfattande produktion av etanol med spannmål eller sockerbetor som råvarakommer till stånd. Det är sannohkt möjligt att blanda etanol ibensinen utan att vare sig förändra bilmotorerna eller skada motorerna. Dennaetanolinbland-ning höjer oktantalet och kan i huvudsak ersättablyinblandningén. Det hälsovådliga blyutsläppet försvinner eller reduceras kraftigt. Vi har ungefär spannmål som vi harsvårigheter att avsätta på exportmarknaden. Utnyttjar vi denna spannmål förproduktion av etanol, räcker det till inblandning i den bensin som vi f.n. använder. kan vi ur denna spannmål ta vara på proteinmotsvarande ungefär nuvarande import av protein. Det finns alltså minst tre mycket viktiga motiv för enomfattande satsning på produkfion av etanol. För att produktionen skall blilönsam krävs att etanol producerad på inhemsk råvara blir heh skattefri.Centern har till innevarande mofionerat om detta. Med hänvisning fill det anförda hemställer jag att tillenergiministern få rikta följande fråga; Vilka åtgärder avser regeringen att vidtaga för att främjaen omfattande satsning på produkfion av etanol baserad på inhemska råvaror? 1982/83:131 av Per Stenmarck (m) till jordbruksministernom sandsugningen utanför : Sedan ett flertal år tillbaka pågårsandsugning i havet utanför . Sanden har ansetts vara av godkvalitet, och den har därför använts som en viktig ingrediens vidglastillverkning. Verksamheten har pågått ,med kommuns godkännande, eftersom nackdelarna tidigare inte haransetts vara särskilt stora. har stränderna på de ställen därsandsugning utförts blivit allvarligt skadade. Allt fler är av denuppfattningen att sandsugningen är* anledningen fill skadorna. Huruvida detverkligen föreligger något samband, är givetvis svårt att bevisa. Av demätningar som görs har inga säkra slutsatser kunnat dras. Många menaratt mätningstekniken inte är tillfredsställande. Bland de förtroendevalda inomVellinge kommun torde det råda politisk enighet om att sandsugningenmåste upphöra. Konsekvensen är att de företag som utför sandsugningen -och som inte längre får göra det på kommunens vatten - i stället fåtttillstånd att bedriva samma verksamhet på statens vatten. Därmed finns det enuppenbar risk för skador på stränderna även fortsättningsvis. Sandtillströmningen till sandrevlarna vid harberäknats fill . Under en följd av år har Vellingekommun begränsat uttaget på kommunens vatten . Därmed harman ansett att en betryggande marginal funnits. Till detta kommer emellertid att statens industriverkbeviljat uttag med på allmänt vatten. Det totalauttaget har därmed inneburit att marginalen mellan uppskattad tillförsel ochutförsel av sand blivit väldigt liten. har därför, efter en motion avdåvarande ordföranden i kommunstyrelsen, beslutat att sandsugning på kommunensvatten, i detta område, skall upphöra samt att man skall verka för ett stoppför sandsugningen även på allmänt vatten. Som framhållits anses det fortfarande osäkert om det ärjust sandsugningen som orsakat skadorna på stränderna i . Men suntförnuft säger att sannolikheten är stor för att det finns ett uppenbartsamband. Vad som är fullständigt klart är att havet slukar uppstränderna i en oroväckande hastighet. Omedelbara åtgärder är därförnödvändiga. Stora värden för zoologi, biologi och rekreation står på spel. En lämplig åtgärd vore därför att införa ett tioårigtstopp vad gäller sandsugning över huvud taget i berörda område. Under denna tidbör noggranna och jämförbara mätningar göras av bl. a. geologiskaundersökning (SGU). Ett så långvarigt stopp skulle - förhoppningsvis -också genaturen en möjlighet att läka skadorna. Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följande frågatill jordbruksministern: Är regeringen beredd att medverka till ett tioårigt stoppvad gäller den sandsugning som bedrivs på icke-kommunalt vatten utanförSkanör? 1982/83:132av () till industriministern om en anläggning förutvinning av etanol i : har utnyttjandet av de svenskaalunskifferfö- rekomsterna varit aktuellt. Intresset har knutits tillenergiinnehållet för utvinning av petroleumprodukter, uran, metanol etc.Utvinning av andra råvaror har också undersökts i ett omfattande FoU-programvid . Alunskiffrarna är en "fattig" råvara, vilketlett till att de stora projekten stupat på bristande ekonomiska förutsättningar. Till detta kommer den ökande medvetenheten om att slå vaktom miljön. Alunskiffrarna är lokaliserade till mycket känsliga områden urmiljösynpunkt. Radonavgången från skiffer och skifferavfall är ett problem somfått ökande aktualitet. Beträffande alunskiffrarna i har enligttidningsuppgifter planerna på en exploatering återupptagits. Eftersom Närkesalunskifferlager på vissa håll är kerogenrika, är det detta energiinnehåll somnu är intressant som bas för metanolfillverkning. Detta skulle innebäraoacceptabla påfrestningar både på den lokala miljön och även på befintligtnäringsliv. Det aktuella området är nu bl. a. bördig jordbruksbygd. I finns intressanta försök vid anläggningarför etanolutvinning ur biomassa. Med anledningav ovanstående vill jag fråga industriministern följande; Vilken ärregeringens inställning i denna fråga? Är industriministern beredd att verka för att enanläggning för etanolutvinning etableras i området? 1982/83:133 av () till industriministern omfinansieringen av fiskebåtar: Svenskt fiske har börjat finnasin form. Efter det att fiskezoner utlades kan man nu bilda sig enuppfattning om kvoter och fisktillgångar. Det går även att göra en bedömningframåt i tiden om vad som är tillgängligt för svenskt fiske. Avtalen med våragrannländer följer ett mönster, där man kan förutse att om ändringar kommer ini bilden, bör de i sä fall tillföra större andelar av tillgängligakvoter med hänsyn till vår vattenareal, reproduktion och vårt tradifionellafiske. I det sarrimanhanget bör nämnas att äger avÖstersjön, men att vårt torskfiske där uppgick fill av det totalauttaget och att det 1982 var ännu lägre. Av sill/strömming har vi . Det är likadant i västerhavet, där vi äger hälften av menendast har av vitflingen, av rödspottan och av torsken. ISkagerrak har vi av torsken, av koljan, av rödspottan och9,7 %av vittlingen. förvaltas gemensamt av , ochSverige, och vi borde därför rimligen ha en tredjedel av fisktillgångarna. Menvi fiskar inte upp våra kvoter, och det är svårt att då kräva mer. Vi saknar fångstkapacitet att ta upp våra kvoter, och ändåimporterar vi fisk och fiskprodukter för mer än . Vi harimportbehov av alla arter med undantag av sill/strömming, varav vi exporterarungefär två tredjedelar av vår fångst på . Vi har fått ett fungerandenormprissystem, som är inne på sitt andra budgetår och som tekniskt fungeratbra. Ett normprissystem ger yrkets utövare en trygghet, som man fidigaresaknat, och det har gett yrkesfisket en tro som man inte hafttidigare. Detta har tagit sig uttryck i att fiskarna är beredda att satsa på nyabåtar men också på bättre begagnade och på så sätt förnya och förbättra enfiskeflotta, som i flera lågkonjunkturer berövats det bästa båtmaterialet ochär i ett oacceptabelt föråldrat skick. En viss vilja fill nyetablering kanockså förmärkas, och mot bakgrund av vad jag tidigare anfört är detta posifivt. Men det finns ett men. De fiskerilån som finns att tillgåär fördelakfiga men alldeles otillräckliga. Rationaliseringsbidrag utgår vid anskaffning av nya fartyg och lån, och bidrag utgår med sammanlagt högst1 milj. kr. Utöver lån lämnas kreditgaranti, men det är ganska dyralån. Till förfogande står endast 25 milj. kr., ochmed tanke på behovet för de normala ägarbyten som sker, motorbyten och andraförbättringar, vartill utgår lån, blir summan att investera i nya fartyg hten.Om man betänker att en fiskebåt i storleken 60-80 fot kostar mellan 3 och 6milj. kr., blir dels lånebeloppet per fartyg alldeles för litet, delstillgänglig lånesumma otillräcklig. Detta har haft till följd att båtarbeställs i , där danska staten subventionerar räntan, så att räntesatsenär nere . Båtarna kan byggas iSverige fill samma eller rent av något lägre pris. Att förnya fiskeflottan i är positivt, ochnyetableringar är välkomna inom de sektorer där vi har kvoter och avsättning.Varje fiskare på havet ger sysselsättning åt flera personer i land iberedningsindustri och service av olika slag. Om båtarna kunde byggas i ,och om flera kunde få möjlighet att beställa nya båtar utan att ta alltförstora belopp av tillgängliga medel för fiskerilån, vore det fill gagn för vårsysselsättning, handelsbalans, folkförsörjning, och det skulle bidra till enlevande skärgård. När det sker byggnation på svenska varv förhandelsflottans räkning erhåller beställaren förmåner som inte fisket har,trots att det borde vara lika värdefullt att få bygga fiskebåtar i somfraktfartyg. Om kravet för att erhålla stöd vid beställning av fartyg vidsvenska varv sänktes, så att det omfattade fartyg mindre än 300 bruttoton, somreglerna är f. n., skulle stödet kunna innefatta även fiskefartyg. Mot bakgrund av vad jag anfört anhåller jag att tillindustriministern få ställa följande frågor: Serindustriministern någon möjlighet att genom fördelaktiga lån underlätta förbeställarna av fiskefartyg, så att de kan bygga sina fiskebåtar i påsamma sätt som sker i andra länder och som förekommer i beträffandehandelsfartyg? Ärindustriministern beredd att medverka till att förordningen om stöd tillvarvsföretag m. m. kan komma att gälla även fiskefartyg? Om svaret pånågon eller på bägge frågorna är ja, när kan sådana åtgärder förväntas? 12 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:461 av () tillarbetsmarknadsministern om sjukskrivning som facklig stridsåtgärd: har storadelar av ej nått prenumeranterna, dåosedvanligt många grafiker varit sjukskrivna. Det tycks röra sig om en lokaltmycket begränsad epidemi, och jag har övervägt att fråga socialministern hurhan bedömer smittorisken. Men med hänsyn till att alla tycks inse att detegentligen rör sig om en facklig stridsåtgärd vill jag i stället frågaarbetsmarknadsministern: Hur ser arbetsmarknadsministern på sjukskrivning som enfacklig stridsåtgärd? 1982/83:462 av () tillkommunikafionsministern om handläggningen av ärenden om lokal och regionalpersontrafik: Ansvaret för lokal och regionalpersontrafik är uppdelat på länshuvudmän. Föredragande statsrådet föreslår iproposition 1982/83:100 att ställningstaganden från samtliga huvudmänbeträffande aktuella trafiksvaga bandelar skall föreligga före utgången av år1984, Härigenom kan varje huvudman beredas tillräckligt rådrum inför val avtrafikform. Uppgifter från länshuvudmän tyder emellertid på atttransportrådet föreskriver kortare utredningstider än statsrådet synesförutsätta. Medanledning av det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att tillförsäkralänshuvudmännen inflytande och tillräckligt rådrum när det gäller val avtrafikform? 1982/83:463 av Per () till socialministern omåtgärder för att undvika utnyttjande av sjukpenningförsäkringen vid fackligastridsåtgärder: Just nu pågår konflikt på DagensNyheter/. Konflikten bekostas med allmänna medel. Mot denna bakgmndber jag att till statsrådet och chefen för få ställaföljande fråga: Vilka förändringar i lagen om allmän försäkring anserstatsrådet påkallade för att undvika att sjukförsäkringen utnyttjas för attfinansiera fackliga stridsåfgärder? 1982/83:464 av () till statsrådet om åtgärder för att stimulera inrättande av skolkonferenser: När 1980 fattade beslutom skolkonferenser, var syftet att ge elever och föräldrar ett visst mått avmedinflytande. 7 protokoll 1982/83:132-133 På många håll i landet harman ännu inte inrättat några skolkonferenser, trots att snart tre årförflutit sedan beslutet togs. Med anledning av detanförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avserstatsrådet vidta för att sfimulera inrättande av 1982/83:465av () till jordbruksministern om formerna för offentligrekommendation om användningen av handelsgödsel: I ett gemensamt pressmeddelande harlantbruksnämnderna i fillsammans med och Lantmännen ekon. fören.samt en representant för offentliggjort prognoser förårets användning av handelsgödsel. I stort sett rekommenderar man oförändradmängd, men på grund av det rikliga vårregnet i som sköljt bortkväverester i marken föreslås ökade mängder handelsgödsel i bl. a. norra . Motbakgrund av att miljöskador uppkommit fill följd av riklig gödsling inom dessaområden ber jag att till jordbruksministern få ställa följande fråga: Avserjordbruksministern vidtaga åtgärder för att offentliga rådgivningsorgan förjordbruket inte förenar sig med produktions- ochförsäljningsföretag för handelsgödsel i en rekommendation om ökad användning avhandelsgödsel inom känsliga områden? 13§ Kammaren åtskildes .