prot · G609159 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill fråga: När statsrådet säger att det nyastatsbidragssystemet skall byggas upp efter principen att det skall värna omen god barnomsorg efter barnens behov - innebär då detta att enskilda ochkommunala förskolor, både helfids- och deltidsförskolor, kommer att få sammastatsbidrag som de kommunala? Eller kommer orättvisorna och skillnaderna attbestå? Kommer de öppna förskolorna att få ett statsbidrag? Om socialdemokraternas tal om frihet innebäratt man vill ge barnfamiljerna reell rätt och frihet att välja hur man villfördela och kombinera vård och ansvar i hemmet med arbete och ansvar iförvärvslivet, om det innebär frihet att välja den barnomsorgsform man anservara bäst och ett rättvist stöd till enskild barnomsorg, ja, då är det fråga omverklig frihet. Tyvärr tror jag - vis averfarenheten - att det är fråga om samma gamla socialdemokratiska styrandefamiljepolitik som skapat den bristande valfrihet vi har i dag.Socialministerns svar på interpellation bekräftar minafarhågor. Om det sagda skulle mycket mer kunna sägas,men jag skall avstå ifrån det. I sakfrågorna har jag fidigare haft flera debatter medföreträdare för de partier som är företrädda i debatten. Ingentingnytt har framkommit i argumentationen, ingenfing alls, och då finns det i ettpressat läge som det befinner sig i ingen anledning att gå närmare ini argumentationen en gång till. Låt mig bara till och säga att1981 års beslut faktiskt innebar att man drog ner statsbidragen till kommunernamed 575 miljoner, och man gjorde det på ett sådant sätt att det fick karaktärenav bestraffning av de kommuner som sökt leva upp till intentionervad gäller utbyggnaden av barnomsorgen och belöning till dem som väldigt litethade gjort. Sedan får och andra vänta på svaren på defrågor ni har ställt om innehållet i denna proposition till dess propositionenföreligger. I motsats till de borgerliga regeringarna arbetar den härregeringen så, att innan vi fattar beslut för vi resonemang och lyssnar tillsynpunkter från deras sida som Vi har just inlett förberedande samtal. Några förhandlingar kommerinte att äga rum förrän efter . Detsamma får gällainnehållet i den översyn som vi nu gör på grundval av alla familjeekonomiskautredningar. Vi skall jobba så snabbt det någonsin går, och jag hoppas att deti båda dessa fall inte skall behöva gå många månader innan en propositionföreUgger - i det första fallet, som gäller statsbidrag, skall det inte behövagå mer än någon månad.. Till vill jag säga att om beskrivningen av dettilltänkta är riktig- och det har jag ingen anledning attbetvivla - sä har jag väldigt svårt att se hur detta projekt skulle varaförenligt med socialtjänstlagens krav pä en individuell behovsprövning. Min troär alltså att ingen åtgärd behövs. Jag har redan givit uttryck för min uppfattning, att detär en statlig angelägenhet att inrätta mer generella ekonomiska bidragsanordningarför vissa grupper. Detta är ett förtydligande av det svar jag redan har givit. 147RUNE (): Efter senaste inlägg kan jagbara konstatera att stolta frihetsparoller denna sena kvällförsvann i tomma intet. 148 (): Det kompletterande svar som socialministerngav innehöll, som han själv sade, inte sä särskilt mycket mera än det tidigarelämnade svaret. Däremot kommer han med ett påstående om att denproposition som jag var ansvarig för och som antog skulle innebära enbestraffning av dem som hade byggt ut barnomsorgen. Man kan naturligtvisbenämna saker och ting som man själv önskar. Men jag måste konstatera att ävendet socialdemokratiska förslaget den gängen i så fall i viss mån innebar enbestraffning, eftersom man gick in för en schabloneriserad ersättning, men motall rättvisa ville man fortsättningsvis också undanta deltidsförskolan. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av denna diskussionställer man sig osökt frågan; Vad var då den nytillträdda regeringens åtgärd,som drabbade kommunerna med 3 miljarder, för någonting om inte en verkligbestraffning? Det var en åtgärd som i allra högsta grad har medverkat till attförsvåra utbyggnaden av barnomsorgen, långt mera än den förändring i merarättvis riktning - argumentationen förde jag fram tidigare - som jag föreslog.På detta har jag heller inte fått något svar. Jag kommer att noga följa utvecklingen och se hur mycketav de tidigare stolta uttalandena som finns kvar när propositionen lämnas. Överläggningen var härmed avslutad. Om bilstödet tid handikappade 28 § Svar på fråga 1982/83:534 om bilstödet tillhandikappade har frågat mig när regeringenbedömer att remissarbetet med anledning av betänkandet (SOU 1982:44) Nyttbilstöd till handikappade kan avslutas och förslag föreläggas . Vidarehar frågat om regeringen avser att vidta extra åtgärder i avsiktatt snabbt kunna föreslå ett reformerat och nytt bilstöd tillhandikappade. Remissbehandlingen av betänkandet pågår f. n., ochremisstiden löper ut . Ställning kommer därefter att tastill förslagen. Innan beredningen av ärendet är avslutad, är jag inte bereddatt uttala mig om dess resultat. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 150ELVER (): Nya bilstödskommittén förslog för snart tiomånader sedan ett nytt -förbättrat, förenklat och utvidgat - bilstöd tillhandikappade. Eftersom remissförfarandet dröjde mycket länge har värdefull tidgått förlorad - därav frågan. När jag nu tackar socialministern för svaret kan jag inteunderlåta att säga att jag hade väntat mig mer substans i det. Socialministernanmäler pliktskyldigast remisstidens utgång - och det är i och för sig envärdefull uppgift - men han lämnar frågan om regeringen avser att göra extrainsatser för att snabbt få fram ett förslag obesvarad. Jag tror att det finns anledning att erinra om att detföreligger en mycket stark uppfordran frän sida till regeringen atthär göra något så snart som det någonsin går. uttalade förra vårenatt ett nytt stödsystem borde kunna träda i kraft i år.Utredningen, som lade fram sitt förslag , förutsatte att det skullekunna ske vid detta halvårsskifte, dvs. i samband med det nya budgetåret. De handikappade är i behov av förbättrade och förenkladeregler. I det förslag som har avlämnats föreslås en värdefull utvidgning tillde ickeför-värvsarbetande samt i vissa fall till familjer med gravthandikappade barn. Det innebär att detta nya stöd kan beräknas omfatta en halvgång handikappade till i jämförelse med antalet . Det är bråttom med denna fråga. Det nuvarande stödsystemetär svårgenomträngligt, både för de handikappade och för bidragsmyndigheterna.Stödet är också otillräckligt, för att inte säga orättvist. Den modell somutredningen har lagt fram har många inslag som tillgodoser kraven pä enkelhetoch rättvisa. En annan fördel med förslaget är att detsamhällsekonomiskt skulle vara lönande att hjälpa fler handikappade till enegen bil. För den handikappade skulle det vara en social tillgång som inteskall underskattas. I Om remissutfallet blir positivt -vilket jag hoppas och fakfiskt tror - är " I socialministern i ett sådant läge beredd att göra det som jag efterlyste. i nämligen extra insatser för att vi snart skall fåett förslag till ? Överläggningenvar härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1982/83:538 om etableringskontrollenför privatpraktiserande tandläkare har frågat mig om jag avser attavveckla den nuvarande etableringskontrollen, som är riktad motprivatpraktiserande tandläkare. Jag utgår från att frågan avser de regler som gäller förprivatpraktiserande tandläkare som vill ansluta sig till tandvårdsförsäkringenoch därmed bli berättigade till ersättning från denna. Dessa reglerfastställdes av senast och gäller . Reglerna innebär att har möjlighet attföreskriva att en tandläkare inte skall föras upp pä försäkringskassansförteckning över försäkringsanslutna tandläkare om behovet av tandläkare inomfolktandvården eller i vissa delar av landet blir otillräckligt tillgodosett.Syftet är alltså att uppnå en jämnare och rättvisare fördelning avtandläkarresurserna mellan olika delar av landet och därmed så långt möjligttillförsäkra även befolkningen i glesbygdsområden möjlighet att få tandvård. Som säkert väl känner till behandlas dessafördelningsregler av tandvärdsutredning i ett betänkande som nyligenhar remissbehandlats. Utrednings- och remissmaterialet bereds f. n. inomsocialdepartementet med sikte på att en proposition angående tandvårdsfrågornaskall kunna lämnas till under kommande höst. Därvid kommer givetvisde här nämnda anslutningsreglerna att behandlas, och det blir dä tillfälle attnärmare diskutera utformningen av de regler som behöver finnas på detta område. 152 (): Jag vill tacka socialministern för svaret pä frågan. Fritt val av tandläkare bör vara en vägledande princip förutformningen av tandvärden i landet. Det önskar patienterna, och det är bästför dem. Den enskilda tandvärden måste därför kunna utvecklas vid sidan avfolktandvården. Privattandvården och folktandvården bör dock byggas utgemensamt, sä att alla kan erbjudas fullgod tandvård. Ett huvudmål för kvoteringen till förmån förfolktandvården var att tillförsäkra barn och unga en viss grundservice. Dettakan nu anses uppnått. Privattandvärden ligger på samma nivå 1980 som 1975. Denregionala balansen har i stort konserverats pä den nivå som gällde dåförsäkringen Ometableringskontrollen för privatpraktiserande tandläkare . Om etableringskontrollen för privatpraktiserandetandläkare genomfördes.De generella etableringsreglerna kan snarare sägas ha hindrat en bättreregional balans. Nuvarande etableringsbegränsningar som är riktade motprivatpraktiker bör därför genast avvecklas. föreligger ett akut läge, därlandstingen inte kan bereda nyutexaminerade sysselsättning, och samtidigtförlängs etableringskontrollen. Det förefaller orealistiskt att tro atttandläkare i gemen skulle försöka etablera sig i storstadsregionerna, därtandläkartätheten redan är stor. En reell bedömning av sysselsättningslägettalar mer för att nyetableringar kommer att ske där behovet är störst. Det ärsådana principer som gäller för alla andra egna företagare. Kvoteringen av tandläkare tillkom dä detrådde brist på tandläkare och barn- och ungdomstandvården var under utbyggnad.Den ökade examinationen i kombination med att folktandvårdssektorns expansionavtagit har medfört en radikalt förändrad arbetsmarknadssituation förtandläkarna. Men , fru talman, råder ingen brist på tandläkare somvi hade . är det bara en tidsfråga, innan vi harett alltför stort överskott på tandläkare. har vi ett läge där landstingen inte kan ge allanyutexaminerade sysselsättning. Vi har hört det i debatter avdetta slag. Kvoteringen utgör inte längre något effektivt styrmedelför tandläkarresursernas fördelning över landet. De senaste kvoteringsbeslutenhar inneburit att samtliga huvudmän tilldelats önskad kvot. Därutöver harsocialstyrelsen förklarat sig beredd att medge ytterligare kvot om såerfordras. Huvudmännen har tilldelats kvot utan hänsyn till om kvoten bidrartill att utjämna tandläkarresursernas fördelning över landet, vilket ju sägsvara kvoteringssystemets huvudsyfte. Kvoteringen av tandläkare är sålunda numera ettverkningslöst styrinstrument, eftersom det är tillgängen påtandläkare utan bristen på ekonomiska resurser som utgör hindret för enfortsatt utbyggnad av folktandvården. Därför är det , fru talman, dags att ta bort, inteförlänga, den etableringskontroll som existerar. Vi har läst i tidningarna att det skullebli en fri etablering i 200 kommuner i landet. Men det som inte sägs är vad somkommer att hända vad gäller dessa etableringskontroller.Gertrud har givit oss ett visst löfte om att det skall komma enproposition . Jag vill därför fråga: Vad kommer att hända efter den1 januari? Situationen är den att det finns en brist påtandläkare i vissa regioner och överskott i andra, framför allt istorstadsområdena. Beträffande etableringsrätt och etableringskontroll bör manpåpeka att detta att en försäkringskassa får upp en tandläkare pä sinförteckning närmast är att jämföra med ett anställningsförhållande. Sädana börfölja vissa regler. Framför allt bör man iaktta en viss försiktighet i tidermed begränsade resurser.Jag kan inte erinra mig något annat yrkesområde där det finns möjligheter fören yrkesgrupp att börja en verksamhet och sedan utan restriktioner skickaräkningen till samhället. Det är vad tandläkarna får rätt att göra i och medatt de är anslutna till försäkringen. En annan sak är att de har full rätt attetablera sig, men inte utan vidare denna rätt att fä ersättning fränförsäkringskassan. 154 (): Jag förstår inte det som har sagts här, inte etablerar sig hur som helst. Det gör ju inte heller egna företagare iandra branscher. Givetvis tar man ansvar för det man gör. Men vad vi frånsamhällets sida har ett ansvar för är att ta hand om de nyutexamineradetandläkare som kommer ut från och inte vet var de fårarbete . Det finns oerhört många tandläkare, utgår jag frän,inom annan tandvård som skulle vara villiga att etablera sig, framför allt påorter där det varit svårt att få tag i tandläkare. Det är dit vi vill att deskall förflytta sig. Vi är helt medvetna om att det i storstadsregionernakanske inte behövs sä många tandläkare , men de behövs pä många andraställen runt om i . Vi vill att etablerade tandläkare skall förflyttasig dit. Om förslag i om behandlingen av försöksdjur Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1982/83:470 om förslag i ombehandlingen av försöksdjur 155 Jordbruksminister : Fru talman!Kerstin har frågat mig vilken inställning den kommeratt inta i till det förslag fill konvention om behandlingen av försöksdjur som kommittén för vetenskap och teknikföreslagit. Arbetet på en konvention ombehandlingen av försöksdjur har pågått i regi under en följd avär. Ett utkast fill konvention har framlagts av den expertgrupp som svaratför arbetet. och teknik i rådets parlamentariskaförsamling har därefter rekommenderat vissa ändringar av expertgruppensförslag. Jag är inte beredd att nu ta ställning till konventionsutkastet ochändringsförslaget. Frågan kräver ytterligare beredning - bl. a. en grundligremissbehandling -vilket innebär att något slutligt ställningstagande inte kanbli aktuellt förrän . Enligt vad jag nu erfarit kommer inte heller fråganatt behandlas vid ministerkommitténs möte utan först . 156KERSTIN (): Jag tackar jordbruksministern för det svaret.Jag skulle vilja säga ytterligare ett par saker om det. Vad detkonkret gäller när det är fråga om behandlingen av försöksdjur är Om förslag i om behandlingen av försöksdjur huvudsakligentvä punkter, som jag gärna skulle vilja höra om jordbruksministern har någrasynpunkter på. För det första: Skall konventionens inledning, den s. k.preambeln, innehålla formuleringar som säger att djurskydd är ett viktigtmoraliskt värde som anser sig förpliktigat att skydda, eller skalldet stå som expertgruppen vill - något mycket mer utslätat och till intetförpliktigande? För det andra: Skall konventionen direkt förbjuda att djuri vetenskapens eller teknikens namn utsätts för svär och långvarig smärta? För min egen del mäste jag säga att det är ett bevis pädålig fantasi och uppfinningsförmåga hos forskarna om de inte kan hitta pänågra andra sätt att studera djurens fysiologiska och psykiska reaktioner ängenom att tillfoga dem smärta. Det visar sig också i en del forskningsrapporteratt när man ersatt djurförsök med andra metoder, då kan man i efterhand erkännaatt de tidigare försöken verkligen varit plågsamma. tror jag väl inte att konventionen skulle förändradjurens situation i sä mycket, eftersom våra lagar redan ligger ungefärpå den här nivån. Men den bör kunna göra nytta i andra länder i , där maninte har några lagar alls eller inte några lagar av den här kvaliteten. accepterar de ändringsförslag somvetenskaps- och teknikkommittén förordar och som trycker på att konventioneninte skall låsas fast utan i princip vara underkastad fortsatt förbättring helatiden, sä skulle detta vara ett väldigt viktigt steg i rätt riktning, även omdet inte kan förhindra att vissa plågsamma djurförsök fortfarande förekommer.Men om ministerkommittén skulle anta förslaget att helt förbjuda försök sommedför svår och långvarig smärta, dä skulle ett verkligt avgörande steg varataget även i mot att förverkliga tanken pä, som det står i förslaget,att en human behandling av djur är ett av de grundläggande värdena ivästerländsk civilisation. Jag tycker att jordbruksminister ochregering i ministerrådet borde göra allt för att åstadkomma det. Sedan har jag en fråga att ställa med anledning avjordbruksministerns svar. Det blir en remissbehandling, och jag är i och försig glad för att så blir fallet. Men då skulle jag vilja veta: Kommer de storainternationella och möjligen även nationella djurskyddsorganisationerna ochantivivisektionist-organisationerna att fä vara med i denna remissbehandling? Jag vill först och främst säga att sekretariatetsrapport från mötet ännu inte föreligger och således inte heller någon slutligutformning av förslaget till konventionstext. Utan att gå in pä vilka formuleringar som bör förekomma ikonventionstexten vill jag slå fast att har en hög ambitionsnivå närdet gäller djurskyddsfrågor, och vi skall ha det i fortsättningen också. Dettagäller även i detta sammanhang. Vad som blir väldigt viktigt för oss är att bedöma; Medvilka formuleringar i texten skall vi få en så bred uppslutning som möjligt, såatt konventionen verkligenfår betydelse för djurskyddet? Det är ju en fråga som vi får ta ställning tillnär vi skall binda oss för en konventionstext. För vårt eget vidkommande delar jag att det verkligen inte är några svårigheter för oss, med denlagstiftning vi har, att tillmötesgå höga krav när det gäller ambitionen itexten. Skulle vi alltså av något skäl tvingas- för att medverka till att fä såmånga länder som möjligt att i varje fall förbättra sin situation på det därområdet - att acceptera en text som vi själva inte skulle vara helt nöjda med,har vi möjligheten att ligga på en högre nivå här hemma i . Det äringenting som hindrar oss att göra det på den punkten. Det är det svar jagskulle vilja ge . Jag vill alltså inte nu binda mig för någon utformning avtexten, utan bara konstatera vad jag uppfattar som en rimlig ambitionsnivå frånsvensk synpunkt. Dessutom - som en kommentar till det sista sade -är det klart att vi skall medverka till att de organisationer som har specielltintresse för de här frågorna får tillfälle att avge sina yttranden. Om förbudet mot ny- och ombyggnad av djurstallar 158KERSTIN (); Jag tackar jordbruksministern för det sistalöftet, som jag verkligen hoppas pä. Jag vill understryka att det faktisktockså är viktigt att en sådan här konvention verkligen hålls uppe på sä högnivå som möjligt när det gäller djurskyddet. Även om forskare, tekniker ochfabrikanter säger att det är omöjligt att följa sådana här regler, går det ialla fall när de blir tvungna. Om de bara vet att de har nägon som hela tidenstöter pä dem i ryggen, går de mycket längre än om konventionen är för tam. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1982/83:537 om förbudet mot ny- ochombyggnad av djurstallar har frågat mig om hur många om-och nybyggnadsföretag som har stoppats på grund av rådande förbud mot ny- ochombyggnad av djurstallar samt vilka åtgärder som har vidtagits för att snabbtoch rättvist behandla dispensansökningar. Alltför har förflutit sedan beslutet togs, föratt det skall gå att ange hur mänga byggnadsföretag som stoppats pä grund avinvesteringsförbudet. Vid en uppskattning utifrån den granskning som skerenligt djurstallskungörelsen kan man dock konstatera att de planer somöverlämnades för godkännande skulle ha inneburit en ökning med 5000 stallplatser för mjölkkor och 20 000 slaktsvinsplatser. I flertalet dispensärenden är det lantbruksnämnden somfattar besluten. För behandlingen av dispensansökningar har lantbruksstyrelsenutfärdat föreskrifter. Föreskrifterna fanns tillgängliga förlagens Om förbudet mot ny- och ombyggnad av djurstallar ikraftträdande.De är utformade på ett sådant sätt att beslut skall kunna fattas utan onödigtidsutdräkt. 160 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret påmin fråga, även om det knappast innehöll något av det jag ville ha reda på. Bakgrunden till min fråga är regeringens proposition1982/83:112 med förslag till lag om förbud mot nybyggnad avdjurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä. Regeringsbeslutet fattades den 17 februari 1983.Jordbruksutskottet justerade sitt förslag till beslut . Dettaförslag behandlades av . Får jag omgående frågajordbruksministern från vilken tidpunkt dispens måste sökas? När jordbrukarefrågar mig har jag för min del inte kunnat ge klart besked om, och har väl intehaft befogenhet att ge det heller, från vilken tidpunkt ny- och ombyggnadskulle vara belagd med dispenskrav. Frän den tidpunkt dä lagförslaget blevkänt, har det sagts, borde dispenskravet gälla. Är det , den 17mars eller ? har gått emot ifrågavarande lagförslag. harvi lagen med förbud mot ny- och ombyggnad av djurstallar. Av mycket stortintresse är hur dispensgivningen, som anges i propositionen och ijordbruksutskottets majoritetsförslag, hanteras av lantbruksnämnder ochlantbruksstyrelsen. Av den anledningen är det viktigt, tycker jag, att fåjordbruksministerns svar pä min fråga . Om jag har förstått intentionerna i direktiven tilllivsmedelsutredningen riktigt, med avseende på investeringsstopp, har dennautredning till uppgift att komma med ett förslag, som skall bli en fortsättningav mer permanent art på nu behandlade byggförbud. Jag vill fråga; Vilka besättningar är det somskall dra ner sin produktion, eller rättare sagt tvingas dra ner, mot bakgrundav investeringsförbud? Är det storproducenterna? Eller är det företag avgenomsnittlig storleksordning vad beträffar äggproduktion, mjölkproduktioneller kött-och fläskproduktion? Vilka är de viktigare dispensskälen när det gällerregionalpolitiska bedömningar, som det ordas en del om i propositionen och äveni utskottets text? Hur vägs sysselsättningsskäl in i dispensgivningen, bådejordbruksnäringens och beträffande de serviceföretag som kan komma i fråga?Hur får man in arbetsmiljö och hälsoeffekter i dispensgivningen? Det finns f.n. en stor debatt kring de stora hälsoproblemen i slaktsvinsbesättningar. Upptill av svinslakten har skador av olika karaktär. Luftvägslidande etc. ärett stort problem och upptar en stor del av de uppmätta skadorna. Kan dettaspela in vid dispensgivningen? ställer sig avvisande till nya regleringarinom en redan mycket hårt reglerad näring som jordbruksnäringen är. Vi ärangelägna om att få besked om konsekvenserna av de regleringar vi har anledningatt kritisera. Tidpunkten för när denna reform träder i kraftär naturligtvis det datum när fattar beslut om den. När det sedan gäller vad denna reform avser är det helatiden i samförstånd med jordbrukarnas egna organisationer som vi, med hänsyntagen till den överproduktion som vi har bekymmer för, har varit överensom att man skulle införa denna typ av tillfälligt investeringsstopp för att geden utredning som arbetar möjlighet att försöka finna lösningar på dessaöverskottsproblem, och i det sammanhanget inte möta de ökade svårigheter somskulle uppstå om vi under hela det år som utredningen arbetar fick räkna medatt få ett betydande antal tillbyggnader, som motiverades uteslutande av skulle ha möjligheter att öka sin produktion. I själva beslutet om det härinvesteringsstoppet har inte några speciella kategorier som skulle drabbaspekats ut, utan investeringsstoppet gäller generellt. Vad vi däremot har sagt, eftersom kom in päde regionalpolitiska bedömningarna, är att man skulle iaktta något mindrerestriktivitet när det gällde de nordliga områdena. Sedan får lantbruksnämnderna,och i sista hand lantbruksstyrelsen, pröva dessa frågor på det förnuftiga sättsom vi förutsätter att man kan göra det.