prot · G609134 · 1982-12-31 00:00:00 — Av svaret framgår att det är en klar distinktion mellanÖresundsförbindelser - kontakterna med - och förbindelser tillkontinenten. Det är jag glad för. Öresundsförbindelsernas uppgift är ju ihuvudsak att knyta samman näromrädet med Själland.Kontinentförbindelserna har en fjärrtrafikuppgift. skall vi alltså vänta på uppdateringen avbeslutsunderlaget i Öresundsfrågan m. m. Det får vi väl ge oss till tåls med.Men jag skulle vilja att man funderade på och resonerade kring om det finnssaker i som kan utgöra ett hinder, så att man kan hamna i ett sådantläge att man - genom att någonting händer - i förväg binder utvecklingen.Känner regeringen att den har frågan i sin hand? Om svaret är ja, innebär det,åtminstone f. n., att inga nya anläggningar för överförande av järnvägsvagnarskall byggas. Med anledning av den frågeställning som PerOlof framförde kan jag bara säga följande: När det gäller den del avdenna fråga som regeringen har att utreda vågar jag påstå att vi har saken ivår hand. Som jag har redovisat i mitt svar håller vi på med en uppdatering. SJhar lämnat sitt underlag för färjeförbindelserna liksom för Det är detta material som vi jobbar med. Det som ligger utanförregeringens möjlighet att kontrollera har jag ingen som helst möjlighet att häri dag kommentera. Riksdag och regering fattade beslut om vilkenuppdatering som skulle göras. Den har vi under uppsikt. 71 PER (): Det är modernt att resonera i scenarier. Vadär det då för tänkbar verklighet som vi har framför oss i detta avseende? Efteratt ha tagit del av sydsvenska massmedia kan man konstruera en sådan här bild; Ett privatrederi tar initiativ för att med huvudsakligen utländsktkapital investera i två järnvägsfärjor och i samråd med annat utländskt kapitaloch en enskild kommun etablera ett trafiksystem. Den situation som då uppstårskulle inte bara påverka trafikströmmarna mellan dessa två punkter utan totaltändra hela bilden för järnvägstrafiken. Inom skulle SJ, och därmedstaten, förlora. Därför utgår jag från att kommunikationsministern mycket noga- i den anda som han gav uttryck för i sitt kompletterande svar -följer dennafråga och tar de initiativ som är nödvändiga. Om åtgärder för att öka underhållet och ombyggnaden' avbefintligt vägnät Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1982/83:451 om åtgärder för att öka underhållet och ombyggnadenav befintligt vägnät har frågat mig om jag i minaanvisningar avseende inriktningen av vägbyggandet kommer att ange riktlinjersom dels bättre än nu tillgodoser underhåll och ombyggnad av befintligt vägnät,dels motverkar byggandet av nya vägsträckningar som inkräktar på högklassigåkermark. tar i sin fråga upp tre skilda väghållningsfrågor. Underhållet av vägarna behandlas av när den tarställning till anslag för Drift av statliga vägar. Jag vill påminnaSigvard om att beslöt inrätta ett nytt anslag.Åtgärder mot eftersatt vägunderhåll, på 100 milj. kr. Anslaget inrättades bl. a.för att skall kunna åtgärda en del av det eftersattavägunderhåll som de senaste regeringarnas besparingar gett upphov till.Riksdagen har vidare , i enlighet med förslagen i budgetpropositionen,tagit beslut om en kraftig höjning av nämnda driftanslag för . Beslutetinnebär att drift och underhåll av vägarna prioriteras framför anslagen tillvägbyggande. När det gäller anvisningarna för flerårs- ochfördelningsplanearbetet tog regeringen beslut i år.Förordningen publiceras i författningssamling. Av förordningenframgår bl. a. följande; Vägplaneringenskall säkerställa en allsidig bedömning och en samhälls- Om åtgärder för att öka underhållet och ombyggnaden avbefintligt vägnät ekonomisktgrundad prioritering av byggnadsobjekten. Vid prioriteringen mellan olikabyggnadsobjekt och vid val av teknisk standard för dessa skall en strävan varaatt välja den byggnadsåtgärd som ger en tillfredsställande väghållning tilllägsta kostnad för samhället. När det slutligen gäller byggandet av vägar får jaghänvisa till väglagens bestämmelser. Någon skärpning av lagenhar jag inte funnit nödvändig att föreslå. Min erfarenhet är attvägverket vid planeringen av vägar beaktar samhällets målsättning attbrukningsvärd jordbruksmark inte skall tas i anspråk för annat änjordbruksändamål om en från samhällets synpunkt tillfredsställande lösning kanåstadkommas på annan mark. Sträckningen och utformningen av en ny väg väljsdärför så att den medför minsta intrång och olägenhet utan att oskäligakostnader uppstår. 73SIGVARD (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför det mycket snabba svaret på min fråga. Det finns anledning att göra en ochannan kommentar till svaret. Vad först gäller underhållet är jag, herrkommunikationsminister, inte omedveten om att det har beviljats ett betydandeanslag, på 100 milj. kr., för att man skall komma till rätta med det eftersattaunderhållet av vägarna. Men det är att ta i att säga att föregående regeringarhar syndat. De gjorde faktiskt stora satsningar också i det hänseendet. Men dethar blivit en lång eftersläpning. I samband med att vi behandlade vägfrågor ivåras såg jag en uppgift om att det skulle röra sig om en eftersläpning påungefär 1 miljard. Jag kan inte dokumentera denna uppgift. När det sedan gäller vägplanering och frågan om vilkavägar som skall byggas, fäster jag mig vid vad som står i svaret: "Vägplaneringen skall säkerställa en allsidigbedömning och en samhällsekonomiskt grundad prioritering av byggnadsobjekten.Vid prioriteringen mellan olika byggnadsobjekt och vid val av teknisk standardför dessa skall en strävan vara att välja den byggnadsåtgärd som ger entillfredsställande väghållning till lägsta kostnad för samhället." Kommunikationsministern fortsätter: "Min erfarenhetär att vid planeringen av vägar beaktar samhällets målsättning att brukningsvärd jordbruksmark inte skall tas i anspråk ." Det är dess värre så, herr kommunikationsminister, som jaghar anfört i motivet till min fråga, att vi då och då får beklagliga exempel påatt detta inte sker. Jag nämnde också i mitt frågemotiv just den planering somförsiggår för en motortrafikled mellan och . Den ärvisserligen planerad , och det fanns kanske andradirektiv när man började den planeringen. Jag skulle därför vilja frågakommunikationsministern: kommunikationsministern i detta fall att följabestämmelserna och vidta åtgärder, så att dessa planer inte fullföljs, bl. a.i enlighet med LRF:s skrivelse? tar som exempel väg 12 mellanMalmö och . Det ärende som berör den vägen finns med i gällandeflerårsplan för . Det är också medtaget i de nyaflerårsplaner som länsstyrelserna skall ta ställning och därbyggnadsstart beräknas ske 1986. Som jag sade i svaret visar min erfarenhet att vägverkettar all den hänsyn som är möjlig att ta när det gäller jordbruksmark. Verketgör omläggningar av vägsträckningar och har självfallet kontakt med demyndigheter som på något sätt berörs - bl. a. lantbruksnämnden är med i den härplaneringen. Naturligtvis är det i vissa fall omöjligt att ta fram vägsträckorutan att ta jordbruksmark i anspråk - och det tror jag att också SigvardPersson är medveten om - men att en vägplanering föregås av ett omfattandearbete, där man lägger ned mycken möda för att försöka finna alternativalösningar, är definitivt klart. I fråga om enskilda objekt kan jag bara säga attlänsstyrelse och vägverk måste vara överens om att en arbetsplan för väg skallfå fastställas. En plan kan också överklagas av enskild. Ett ärende föreläggs regeringenför behandling först i den situationen då antingen länsstyrelse och vägverk äroense eller en enskild överklagar ett fastställelsebeslut beträffande arbetsplan.I det skedet får regeringen pröva frågan. Om åtgärder för an öka underhållet och ombyggnaden avbefintligt vägnät 75SIGVARD (); Jag är väl medveten om den formella gången isådana här frågor. Men det jag tog upp är absolut ett skolexempel på hurjordbruksmark, speciellt arronderingarna, kommer att förstöras. Jag vill också peka på det fenomen som förekommer ivägplaneringen och som består i att den tar väldigt . När spaden skallsättas i jorden har utvecklingen förändrats kraftigt. Detta gäller i synnerhettrafikprognoserna för våra vägar. Det gör att man måste ompröva frågorna närsådana här uppenbara olägenheter uppstår i samband med att man skall fullföljaett projekt. Jag skall inte förlänga debatten i denna sena timme påfredagseftermiddagen, utan jag vill sluta med att säga att jag trots allttycker att de riktlinjer som har presenterats i svaret ger en förhoppning omatt vi i varje fall framöver skall få den inriktning på vägbyggande ochunderhåll som jag har efterlyst i min fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Om förbättrade marktransporter till 15 §Svar på interpellationerna 1982/83:114 och 115 om förbättrade marktransportertill har frågat mig vilkenberedskap som finns för att uppnå de utlovade åtgärderna när detgäller marktransporterna till . har frågat mig hur regeringen avser infriade löften angående förbättringar av kollektivtrafiken som gavs i samband medbeslutet att överflytta Linjeflygs jettrafik till , vilka kontakter somregeringen har tagit med och föratt åtgärda åberopade löften och vilka åtgärder regeringen är beredd att vidtaför att finna en lösning på problemet när det gäller de många anställdasarbetsresor till . Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. I samband med beslutet om utflyttning av LIN:s verksamhettill uttalade att en absolut förutsättning för attlinjetrafiken skall kunna flytta till är attkollektivtrafikförbindelserna mellan och förbättras.Vid behandlingen av den luftfartspolitiska propositionen konstaterade riksdagenatt marktransporterna till är en fråga för de regionala och kommunalatrafikhuvudmännen. utgick ifrån att dessa i sin trafikplanering m. m.prioriterar de investeringar och åtgärder i övrigt som förbättrartransporterna. En samrådsgrupp ser över frågan om marktransporterna. Igruppen, som leds av i , ingår representanter förde olika intressenterna: kommunen, , flygbolagen ochluftfartsverket. I gruppen har enighet nåtts om olika förbättrade åtgärder.Det gäller terminalutrymme, bussuppställningsplatser på , biljett- ochbagagehantering, förbättrad framkomlighet samt fler ochförbättrade bussar, tätare trafik och en minskad restid. Några problem är ännuinte lösta. Det gäller bl. a. arbetsresorna till . Jag har därförtillsammans med berörda parter gått igenom vilka ytterligare förbättringar avmarkkommunikationerna som kan göras och vilka åtgärder som kan vidtas påArlanda. Min bedömning är att markkommunikationerna och flygplatsen kommer attfungera tillfredsställande när Linjeflyg flyttar till . Jag kan också meddela att regeringen i årbeslutade att anslå medel-ca 26 milj. kr. -föranläggandéav mitträcke ochbelysning på 4 mellan och trafikplatser. Härigenom höjssäkerheten och därmed framkomligheten på vägen. anvisade regeringendessutom extra medel för att ytterligare höja standard och möjliggöraen snabb och säker trafik. 77CLAES ELMSTEDT (c): Jag ber först att tillkommunikationsministern få framföra ett tack för svaret på interpellationen. I kommunikationsministerns svar upprepas vad som har sagtsi andra sammanhang,att en förutsättning för utflyttningen av Linjeflygs verksamhet till Arlandavar att kollektivtrafikförbindelserna mellan och Arlandaförbättrades. Många är ju inblandade i denna affär - både betalningsansvarigaoch debattörer. Det har varit en vidlyftig debatt kring dessa frågor, men detfinns naturligtvis ingen anledning att återvända till den . En mängd påståendenoch löften har cirkulerat i samband med det beslut om utflyttning som fattades1980. En järnväg till har diskuterats, och så sent som i valrörelsenframskymtade den lösningen i uttalanden av dåvarande trafikutskottsordföranden,som enligt min mening litet lättvindigt tog sig an dessa uppgifter utan attvisa respekt vare sig för kostnaderna på ett par miljarder eller för deplanfrågor som sammanhänger med en sådan lösning. Ett järnvägsbygge vore ettgigantiskt arbete, som jag skulle kunna tänka mig fick pågå under entioårsperiod, innan det kunde vara klart. Det är heller inte någon större fartpå den diskussionen . och har varitpådrivande då det gäller utflyttningen, och skickades från dåvarandefinansborgarrådet och dåvarande finanslandstingsrådet ett gemensamt brev tilltrafikutskottet, i vilket man garanterade att det inte skulle vara någraproblem med marktransporterna till när väl beslutet var fattat ochverkställt. Det framgick av det brevet att restiderna avsevärt skulle minska. gjorde en beräkning av vad erforderligaåtgärder inne i själva skulle kosta och kom fram till en summa runt10 milj. kr., som man ville att staten skulle betala. När regeringen avvisadedetta, började man dra ner på anspråken. Det som planeras ligger på enbetydligt lägre ambitionsnivå än det som då presenterades. Såvitt jag vet ärännu inget särskilt effektuerat, trots att det nu bara är några månader kvartills Linjeflyg skall flytta ut till . Man talar väldigt litet om attdet här rör sig om bortåt ett par miljoner ytterligare resenärer - i varje falldrygt 1,5 miljoner fler resenärer - som skall åka. Om jag räknar inBrommaresenärerna , är det ändå en nettoökning på bortåt 1,5 miljonerresenärer, och det kommer ju att ställa stora anspråk på transportapparaten.Det är inne i som tidsvinsterna skall kunna göras, och det ärockså det som utlovades i den här debatten, som varit tämligensvulstig - det måste jag säga. I svaret räknar kommunikationsministern upp en del som mankommit överens om. Jag skulle avslutningsvis vilja ställa frågan: Vad ligger idet som sägs i svaret om förbättrad framkomlighet ? Om förbättrade marktransporter till 78WIGGO KOMSTEDT (m); Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. I samband med beslut om utflyttning avjetflygtrafiken från till gavs mycket högtidliga löften omförbättringar av kommunikationerna mellan och Arlandaflygplats. Tidpunkten för utflyttningen är nu ganska nära - det rörsig om , och det inkluderar en semesterperiod - ochfortfarande finns 7 protokoll 1982/83:134-135 Om förbättrade marktransporter till ingentingpåtagligt åtgärdat enligt beslut. Jag är väl medveten om att många beslutsfattare ärinblandade i vad som skall göras. Det gäller , det gällerStockholms läns landsting och det gäller staten-regeringen. Vad jag erfarit hardet vanliga pohtiska käbblet utbrutit, som så ofta är fallet när olikapolitiska beslutsfattare är inblandade. Att jag nu ställt frågan till kommunikationsministernberor på att jag anser att någon måste göras ansvarig, inte minst för attåstadkomma en samordning. Och den ansvarige måste vara landetskommunikationsminister, därför att det är i detta hus - i - sombeslutet om utflyttningen har fattats. Vi skall inte gå tillbaka och diskutera det riktiga i attflytta ut trafiken från . Låt mig bara påminna om att det varsocialdemokraterna som fillsammans med vpk och några avhoppade mittenpartisterpå Stockholmsbänken som åstadkom beslutet. Då var socialdemokraterna ioppositionsställning och hade kanske lättare att sprida högtidliga löftenomkring sig. Det känns ju igen från vissa andra områden. Men är landets kommunikationsminister socialdemokratenCurt . Jag har bara ett enda litet krav. Fullfölj beslut ochuppfyll löftena också när det gäller förbindelserna till . Kommunikationsministern säger i sitt svar följande;"Vid behandlingen av den luftfartspolitiska propositionen konstateraderiksdagen att marktransporterna till är en fråga för de regionala ochkommunala trafikhuvudmännen. utgick från att dessa i sintrafikplanering m. m. prioriterar de investeringar och åtgärder i övrigt somförbättrar transporterna." Men dettaär inte hela sanningen. För att påminna kommunikationsministern om vad riksdagenbeslutade skall jag be att få citera från trafikutskottets betänkande. Detgällde just motioner som yrkade på investeringar för bättrekollektivtrafikförbindelser till och från : "Utskottet vill medanledning härav erinra om att - såsom förut nämnts- ansett enförbättring av kollektivtrafikförbindelserna mellan ochArlanda vara en absolut förutsättning för en utflyttning av jettrafiken frånBromma till . Utskottet anser det för sin del alltjämt vara angelägetatt frågorna härom får en tillfredsställande lösning. I likhet medföredraganden utgår utskottet därför från att de regionala och kommunalatrafikhuvudmännen i sin trafikplanering m. m. prioriterar de investeringar ochåtgärder i övrigt som syftar till och kan säkerställa en förbättring avmarktransporterna till . Det bör dock ankomma på regeringen att meduppmärksamhet följa utvecklingen på området samt vidta härav eventuelltföranledda åtgärder." Detta blevriksdagens beslut. Det är den sista meningen som jag särskilt vill påminnakommunikationsministern om med anledning av hans svar till mig. Just densista meningen var nämligen utelämnad, och den anser jag vara väsentlig. I svaretsäger kommunikationsministern att samrådsgruppen, där repre- sentanterför , kommunen, flygbolagen och luftfartsverket ingår, har enats omolika förbättrande åtgärder. Det skulle gälla terminalutrymmen,bussuppställningsplatser på , biljett- och bagagehantering, förbättradframkomlighet på sträckan , fler och förbättrade bussar,tätare trafik och minskad restid. Jag vill då fråga kommunikationsministern; Är dettabeslutat? Och när kommer detta till stånd? Är det inte så, att alla här namngivna och inblandade ärpositiva till vad som skall göras men att ingen vill betala kalaset? Jag tarhär upp de av statsrådet angivna åtgärderna i tur och ordning: När kommer terminalen på Vasagatanatt byggas om och göras passagerarvänlig, i enlighet med flygbolagens önskemål? Vad innebär förbättringar i frågaom bussuppställningsplatsen på ? Hur kommer biljett- ochbagagehanteringen att förbättras? Vad är den konkreta innebörden avförbättrad framkomlighet på sträckan ? Vad innebär tätare trafik, minskadrestid och förbättrade bussar? När kommer regnskyddet på Vasagatanatt byggas, så att passagerarna slipper stå under bar himmel i regn och rusk? Det är väsentligt att kommunikationsministern ger merkonkreta svar på dessa frågor . Jag vill också - i likhet med vad jag sagt i mininterpellafion - ta upp de ännu olösta problem som gäller personaltransporternatill och från den nya arbetsplatsen. Enligt vad jag erfarit har här förekommit lika många turersom när det gäller de övriga problem som jag tagit upp i min interpellation.Här gäller samma handlingsförfarande: Ingen vill ta ansvar. Alla skyller påvarandra. Det framgår också av svaret. Det sägs ingenting konkret om den saken. När man byter arbetsplatsort är det oftast en angelägenhetför den enskilde arbetstagaren att lösa frågan hur han eller hon skall ta sigtill och från arbetet på den nya orten. I detta fall tycker jag mig dock finnaen betydande skillnad - främst av två skäl: För det första har beslutat om utflyttning avflygtrafiken från . Det innebär en tvångsförflyttning av de anställda. Dehar aldrig bett att få bli förflyttade. För det andra finns det ett regionkort för Storstockholmsom är giltigt inom hela länet. Det borde vara en självklarhet att detta kortockså var giltigt för arbetsresor till , oavsett vilkaSL-bussar det gäller. Att få utnyttja flygbussarna med avgång från ochHagaterminalen är både effektivt och självklart, liksom att få en nyförbindelse mellan och . SL:s nej framstår som än märkligare, när man vet attUppsala länstrafik tillåter resenärerna att åka på sitt regionkort fillArlanda, trots att ligger i ett annat län. Som jaghar angett i min interpellation kommer att bli en Om förbättrade marktransporter till Om förbättrade marktransporter till av länetsstörsta arbetsplatser med ca 8 000 anställda. Det borde framstå som helt orimligt att så mångamedborgare utestängs från möjligheten att använda sitt regionkort, som de är medoch subventionerar via sin skattsedel, för arbetsresor. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Vilka initiativ kommer kommunikationsministern att ta föratt ordna en fillfredsställande lösning av transportproblemen för de mångaanställda som skall resa fill och från ? Flygbolagen har tidigare sökt koncession på linjenStockholms city-Arlanda men de har fått avslag från . Ärkommunikationsministern beredd att bevilja flygbolagen koncession på denaktuella linjen, om inte löser problemen på etttillfredsställande sätt? Beslutet beträffande inrikesflygets flyttningtill togs . Jag tycker nog också att det är viktigt attklara ut de åtgärder som är nödvändiga för att, på ett sätt som ärtillfredsställande för resenärerna, sköta transporterna till ochhanteringen där. Jag är ändå litet förvånad; det har ju funnitsförutsättningar att ta initiativ till vissa åtgärder redan tidigare. Vilkenmajoritet som stått bakom beslut kan inte rimligen vara avgörandeför huruvida det arbete som beställer skall utföras. Exempelvis den åtgärd som jag nämnde i mitt svar om attförbättra sträckan mellan och har det funnits möjligheter attsnabba på, om man hade varit intresserad av att se till att det satsades pengarpå detta. Om jag inte minns fel är läget nu det att vi hamnar iaugusti innan projektet över huvud taget kan sättas i gång. Jag har försökt lägga ned jobb påatt se till att vi skall leva upp till de krav som har ställts, men jag villnog efterlysa intresset från fiden innan det blev en socialdemokratiskregeringen. Terminallokalerna på är ombyggda genom SASförsorg. Vidare görs en förlängning av uppställningsfilen, gångbanan breddas,och ett väderskydd av ny typ med väggar och tak av specialglas sätts upp.Kostnaderna för detta bedöms till 2 milj. kr. Det hela skall vara färdigthösten . Jag har haft överläggningar med den samrådsgrupp som jagnämnde i mitt svar och som leds av . Tillsammans har vi på punktefter punkt gått igenom vilka åtgärder som vidtagits, liksom också vilkaåtgärder som ytterligare kan behöva göras. De överläggningarna fortsätter. Det är riktigt att flygbolagen vill ha ett effektivare,sammanhängande väderskydd. Det skulle betyda en merkostnad på ca 3 milj. kr. Dethar anmälts till mig att överläggningar beträffande detta fortsätter. Givetvishar det att göra med komfort, som är nödvändig och värdefull. Men detta kan, såvitt jag förstår, inte på något sätt påverka hur snabbt man kan ta sig ut tillArianda från . I anslutning till den här terminalen kommer man också attförbättra informationen. SL kommer att till flygbolagen överlämna ettförslag om hur informationen till trafikanterna skall utformas. Det gällerinformation om nästa bussavgång, det aktuella hållplatsläget osv. I deöverläggningar som jag haft med flygbolagen framkom det att man, utifrån vadman redan visste, var nöjd med den hanteringen. Beträffande biljett- och bagagehanteringen - som WiggoKomstedt också tog upp - har det varit överläggningar mellan SL, SAS ochluftfartsverket beträffande försäljningen. Man har kommit överens om att SASoch luftfartsverket mot provision skall försälja SL-biljetter på ,södra och , och viss försäljning på resebyråer och flygplatser utei landet skall också kunna förekomma. Men självfallet kommer bussförarna ävenfortsättningsvis att sälja biljetter. Man har studerat förutsättningar när det gällerincheckningen och omhändertagandet av bagage. Det har visat sig måhända varaett litet mer svårlöst tekniskt problem. Vissa förbättringar har man kunnatåstadkomma, men man undersöker fortfarande möjligheten att göra ytterligareförbättringar, förenklingar och tidsvinster för passagerarna när det gällerbagaget. Beträffande förbättrad framkomlighet är det riktigt attdet har funnits förslag om vissa åtgärder. Kostnadsmässigt har de belöpt sigtill dryga 9 milj. kr. Det har frågats vilka åtgärder som görs. VidNorrtull, på och gäller det reserveradekörfält, gatuarbeten, parkeringsprogram, tidigare grönt ljus osv. Det är deåtgärder man kommer att genomföra. I en överläggning som jag deltog i fanns detytterligare två förslag, om vilka diskussionerna skulle fortsätta. Flygbolagenvar intresserade av en samordning av sträckan med S:tEriksplan liksom också en samordning vid Vanadisplan av ochNorra .