prot · G60982 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag kommenterar först de två citaten och beskriver sedande möjligheter som bör finnas för att anpassa gymnasieskolan efter bl. Först citatet från en tidningsintervju, där jag sade att"studiemotivationen betyder sä mycket att förstahandsvalet ibland måstetillgodoses till varje pris". Jag hade uttalat minförhoppning att intagningsnämnderna tar stor individuell hänsyn vidintagningen till gymnasieskolan. Jag fortsatte sedan med tanken att man gärnakan pröva sig fram genom att t. ex. vidga den fria kvotgruppen och över huvudtaget lokalt söka former som minskar betygens dominerande betydelse. Om RuneRydén och andra, både i och i andra kommuner, vill stödja en ökadfrikvotsintagning för att minska betygens roll, blir jag givetvis glad. Glädjenkommer att delas av de elever som kanske efter olika svårigheter i grundskolandärigenom får en chans till en bättre start i gymnasieskolan. Så till citatet ur budgetpropositionen om attgymnasieskolan bör dimensioneras efter elevintresse, arbetsmarknadsbehov ochkommunernas möjligheter att anordna utbildning. Jag har inte prioriterat någonav aspekterna. De måste vägas samman efter bästa förmåga, när () och länsskolnämnderna beslutar om gymnasieskolan. Det är bl. a. för att fåen bättre regional anpassning av utbudet av studievägar som vi nu har ett nyttplaneringssystem för. gymnasieskolan, där de flesta besluten skall tas avlänsskolnämnderna. Till stöd för det planeringsarbetet har regeringen ibudgetproposifionen föreslagit dels en ökad planeringsram för gymnasieskolan,dels vissa omfördelningar mellan utbildningssektorerna så att just kommunernasmöjligheter att anordna utbildningar som eleverna söker fill kan utnyttjasmaximalt. Jag kan t. ex. nämna att inom den ekonomisk-merkantila sektorn fannsdet behöriga förstahandssökande till 100 platser på den treårigaekonomiska linjen och 115 behöriga förstahandssökande till 100 platser på dentvååriga ekonomiska linjen. Inom den teknisk-naturvetenskapliga sektorn fannsdet 137 sökande till 100 platser på tvåårig drift- och Den sistnämnda linjen föreslås bli reguljär, och båda de sektorer jagnämnt föreslås bli kraftigt ökade för att kunria tillmötesgå elevvalen. På denhumanistisk-samhällsvetenskapliga sektorn, där det fanns 111 sökande till 100platser på treårig samhällsvetenskaplig linje, följde regeringen förslagatt låta sektorn minska, men i långsammare takt än vad tidigare regeringplanerat. 18 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. I en intervju i i januari månadsade att studiemotivationen betydde så mycket attförstahandsvalet ibland måste tillgodoses till varje pris. När jag sedan läste i budgetpropositionen attgymnasieskolan skulle dimensioneras dels efter ungdomarnas intresse av olikautbildningar, dels efter den kunskap som finns om arbetsmarknadens behov ochdels efter kommunens möjlighet att anordna utbildning, trodde jag att svaretbara skulle kunna bli ett, nämligen att kommuner som har gjort allt för atttillgodose statsmakternas intentioner om satsningar pä de yrkesförberedan-delinjerna, men trots detta har en stark översökning till de teoretiska linjerna,skulle få större möjlighet att bättre tillgodose elevernas förstahandsval ochkanske därmed också skolans och säkerligen också den lokala arbetsmarknadensbehov. I exempelvis är intagningspoängen till deteoretiska linjerna i regel betydligt högre än i övriga kommuner i länet, medansituationen är mer normal för de yrkesförberedande linjerna. Frustrationen är därför stor när kommunen inte - på grundav fackligt motstånd - får bygga ut de praktiska linjerna och inte fårytterligare tilldelning av klasser för de teoretiska linjerna. De fackligaorganisationerna har i det här fallet säkerligen rätt när de säger nej tillytterligare utbyggnad av byggnads- och anläggningslinjen. Det förefaller inuvarande arbetsmarknadsläge mindre välbetänkt att lata det bli en ökning pådet området. Borde inte större hänsyn tas till de lokala variationerna?Mycket talar för att profilen på sökningsfrekvensen i vad gäller gymnasiet ärannorlunda i universitetsstäderna än i andra kommuner. Det problemet löser man,enligt min uppfattning, inte med frikvotsintagning eller andra former avintagning där betygen ges en mindre roll eller plockas bort helt. Jag uppfattarLena Hjelm-Walléns svar sä, att det - om man nu skall vara något cynisk - ärbättre att låta ungdomarna bli arbetslösa utan utbildning än med. Hon glömmerdå att utbildning och bildning är en lätt börda att bära, varhelst man går ilivet. Och en genomgången utbildning kan knappast försämra elevens arbetsmarknadssituation. Vet vi f. ö. hur den framtida arbetsmarknaden ser ut?Enligt min uppfattning vet man knappast det. Det är därför med beklagande jagkonstaterar att inte står fast vid vad hon har sagt ombetydelsen av förstahandsvalet - att det måste tillgodoses till varje pris. Det hoppsom eleverna i exempelvis och andra universitetsstäder säkerligenkände efter att ha läst uttalandet har enligt min mening släckts. starka betoning av förstahandsvalets betydelse står ju den faktiskaverkligheten och möjligheten att fillgodose elevernas förstahandsval. Antaletansökningar till de teoretiska linjerna hade enligt min uppfattning antagligenvarit ännu större än det redovisade, om inte förstahandsvalet hade getteleverna 0,5 poäng extra. Detta leder till taktikval. Eleverna söker till denlinje de tror sig komma in på och inte till den de skulle vilja gä på. Jag menar att man skall ta hänsyn till delokala förhållandena, och jag menar också att det nuvarande planeringssystemeti hög grad ger den möjligheten. Vi har också, när vi har övervägt våra förslag tillriksdagen om gymnasieskolans dimensionering, lyssnat med kommunerna, hört eftervad de klarar av att anordna. Det är på grundval av de kontakterna med kommunerna ochlänsskolnämnderna som vi har gjort en något annorlunda fördelning än denföregående regeringen gjorde i sina långtidsplaner. Vi har t. ex. dimensioneratupp den humanistisk-samhällsvetenskapliga sektorn med 500 intagningsplatser iförhållande till den tidigare borgerliga regeringens dimensionering. Det ärett uttryck för att vi har lyssnat till kommunerna och sett hur elevernasönskemål i ansökningarna har gått. Jag vill också säga att regeringen, för att underlättaplaneringen i kommunerna, redan har utfärdat provisoriska föreskrifter omelevplatser i gymnasieskolan under nästa läsår. Beslut om att tilldelakommunerna platser fattas sedan i de flesta fall av länsskolnämnderna inom deramar som SÖ tilldelar dem. Jag har erfarit att SÖ har gjort en fördelning som gerMalmöhus län ca 450 intagningsplatser utöver vad länet har tilldelats.Detta har skett på grundval av den vettigare dimensionering som denna regeringhar gjort i förhållande till den tidigare. 20 (): Får jag tolka statsrådet inlägg så, att hon är beredd att ta ytterligare hänsyn till de lokalaförhållandena, alltså att gå ännu längre än vad som anges i budgetpropositionenoch mera ansluta till vad hon sade i intervjun i ? Innebärdet att kan räkna med att få ytterligare tilldelningav platser på de teoretiska linjerna och att den tilldelningen kommer att skepå ett tidigare stadium än f. n., så att den ryckighet i planeringen på lokalthåll som man klagat över kan försvinna? Man säger att det är klart otillfredsställandeatt man får tillskott , den sista gången kanske sentunder vårterminen, och det leder till svårigheter att på ett tillfredsställandesätt exakt dimensionera gymnasieskolan i kommunen. 21 Utbildningsminister : Herrtalman! Det tidningscitat vi diskuterar handlade om en annan sak, nämligen frikvotsintagningen. Vi skall inte blanda in den i det härsammanhanget. Situationen är den att eleverna just sökt tillgymnasieskolan och intagningarna pågår. När sökandebilden är klar och när vibättre kan överblicka arbetsmarknadssituationen bör man, enligt vad somföreslås redan i budgetpropositionen, ha möjligheter att göra vissa smärreomfördelningar mellan sektorer. Det skall naturligtvis utnyttjas om detbehövs. Men fortfarande måste det vara en avvägning mellan såväl individernasintresse som kommunernas möjligheter att anordna utbildningen och arbetsmarknadenskrav. 22RUNE (): I likhet med anser jag attförstahandsvalet naturligtvis skall spela en utomordentligt stor roll föreleverna och för skolans dimensionering. Att man sedan också skall ta hänsyntill arbetsmarknadens behov finner jag helt riktigt. är det så att förstahandsvalet får ytterligare 0,5poäng. Därför borde det göras någonting åt det taktikval som man f. n. uppleversom ett stort bekymmer på gymnasieskolan. Om man sänkte detta poängpåslag till0,2 poäng skulle man, tror jag, kunna fä systemet litet rättvisare. är detsä att man måste söka på den linje som man tror sig komma in på - i annat fallär man nästan slagen till slant. Man kommer inte att kunna komma i fråga påandrahands- eller tredjehandsalternativet, eftersom de som sökt dit somförstahandsalternativ kommer att gå före. Det skulle vara trevligt att få vetaom tänkt se över den saken. 23 Utbildningsminister : Herrtalman! De intagningsregler som gäller är ganska nya. Jag tycker man skallvara försiktig med att ändra dem ofta. Det är någonting som vi dess värre fåttlära oss - jag tycker att den borgerliga regeringen har ändratför mycket i antagningsreglerna för högskolan. De nya reglerna måste få sättasig, så att man kan göra en ordentlig utvärdering av dem. Sedan tycker jag något talar emot sig själv. Omman tycker att förstahandsvalet är väldigt viktigt, är det väl bra att dettillmäts ett ganska högt poängvärde när någon söker till gymnasieskolan! 24 (): Jag tycker att förstahandsvalet är väldigtviktigt och att man skall ge det ett extra påslag, gärna 0,2 poäng. Men att gedet 0,5 poäng innebär i praktiken att man höjer betygskvoten med nästan enenhet för dessa gymnasieelever, och det är att rubba det normalakonkurrensförhållandet när man söker fill olika linjer. Det är inte särskiltbra, för det leder till taktikval. Man frångår principen att eleverna skallsöka efter sitt intresse, och denprincipen tyckte jag att förtjänstfullt framhöll i sin Nr82 '"'"j"' den 15februari 1983 Överläggningen varhärmed avslutad. 9 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /83:20 10 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs skatteutskottets betänkande 20 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 11 § Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1982/83:93Ändring i m. m. (förvandling av böter) 1982/83:102Tillfällig vinstskatt 12 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:275 av () till industriministernom lokalisering till av ett FN-center för gen- och bioteknik: Enligt tidningsuppgifter har densvenska regeringen ångrat sin tidigare negativa inställning till tanken på attföriägga det stora internationella för gen- och bioteknik tillUppsala. Det uppges också att statsministern och industriministern har olikauppfattningar i frågan. Mot denna bakgrund vill jag till industriministern ställaföljande frågor: Har Sverigefortfarande möjlighet att bli värdland för det internafionella förgen- och bioteknik? Är regeringen,om möjlighet finns, nu beredd verka för att centret föriäggs till ? 1982/83:276av () till utbildningsministern om antalet högskoleplatser: Med hänsyn till de storaungdomskullarna och den kärva arbetsmarknaden är det angeläget att öka antaletplatser i högskolan. I partimotion om högskolan har vi tagithänsyn till detta. Beräkningar som förenadestudentkårer (SFS) har gjort visar emellerfid att regeringensbudgetförslag innebär en minskning av antalet högskoleplatser med 2 300. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga utbildningsministern: Anserutbildningsministern att SFS uppgift är riktig? 1982/83:277 av (vpk) till utrikesministernom den militära utvecklingen i : Situationen i Stilla havs-områdetär alarmerande. Spänningen inom området har ökat akut sedan , ochSydkorea inlett en stor militärmanöver där också kärnvapen ingår. Militäralliansen mellan de tre länderna liksom stödtill och innebär ett direkt hot mot freden och försvårar endemokratisk utveckling i , liksom detta försvårar ett återförenande avKorea. har begärt ett sammanträde med stilleståndskommissionen föratt söka förhindra militariseringen i området och för att söka nå en fredliglösning av . Motbakgrund härav vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Hurbedömer utrikesministern utvecklingen i Sfilla havs-området? Är utrikesministern beredd att intensifieraansträngningarna på internationell nivå för att åstadkomma en fredlig återförening av ? 13 § Kammaren åtskildes .