prot · G609134 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:134 Förhandhngarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 21 innevarande månad, 2 § Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1982/83:23 fillutrikesutskottet 3 §Föredrogs och hänvisades Förslagen 1982/83:24 och 25 tillkonsfitutionsutskottet 4 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:2412 och 2413 tilllagutskottet Föredrogs näringsutskottets betänkande 1982/83:33om energipolitik (prop. 1982/83:100 delvis och 1982/83:101 delvis). Anf.1 PER (): Så är vi då här igen, det strävsamma gäng som per terminbrukar ta tid i anspråk med att resonera om energispörsmål. Får jagden här gången försöka göra det med en något annorlunda infallsvinkel än vad vinormalt brukar ha. Detgår lätt troll i ord - och i politik. Gamla ståndpunkter blir besvärjelser.Formlerna utestänger verkligheten. Energipolitikenpräglas till inte obetydlig del av detta. Att förhoppningar grusats, attekonomin i nya energikällor visat sig långt sämre än man hoppats och attsamhällsekonomin inte längre tål vilket experimenterande som helst Nr 134 hålls borta från den pohtikervärlddär energifrågorna sedan något årtionde den har sin hemvist. 29 april1983 Det är inte säkert att detta gynnarlandet. Risken är tvärtom uppenbar att --- den totala polifikerdominansen över energiförsörjningen leder till att de Energipolitik oundvikliga felsatsningarna blireviga därför att man saknar förmåga att se - ellermedge - begångna misstag. Kanske borde vi fråga oss varför man i utlandet medsådan förundran följt vad som tilldragit sig i Energisverige . Objektiviteten i dessa bedömningar är nog större än vad vi själva förmårprestera. Ytterst är energipolitiken ett exempel på denövertro som alltför många alltför länge visat gentemot det politiska systemetsförmåga att lösa vilka bekymmer vårt samhälle än möter. Faktum är ju att dettapolitiska system kommit att bli så överbelastat att det oftainte förmår att åstadkomma de effekter man med ett visst beslut säger sigeftersträva. Den väv som allehanda regleringar till slut kommit att utgöra görkonsekvenserna av bl. a. olika energipolitiska åtgärder omöjliga att förutse.Att sidoeffekterna blir betydande är under alla orriständigheter uppenbart. Effekterna av felriktade energipolitiska åtgärder skallinte underskattas. Energiprodukfionsinvesteringar har redan skett påotillräckliga ekonomiska grunder. Sist och slutligen kommer dessafelinvesteringar att drabba konsumenter inom industri och hushåll. Men också i ett annat hänseende har framför allt industrindrabbats. Signaler från statens sida har övertolkats, och satsningar påproduktområden som inte rimligen kan bära sina egna kostnader har kommit tillstånd med hänvisning till polifiska riktlinjer för energiförsörjningen. Ocksåsådana felsatsningar drabbar till slut konsumenterna eller skattebetalarna, somfår ställa upp med pengar för att täcka förlusterna. Vi har från sida hävdat attenergipolitiken borde göras mera marknadsinriktad. Det innebär inte att vi inteinser betydelsen av statliga korrigeringar i de bedömningar marknaden spontantskulle komma att göra. Att vi beslutsamt nedbringar det svenska oljeberoendetär angeläget och kräver statliga åtgärder. Vi vänder oss emellertid mot attsådana åtgärder allt som oftast fått en inriktning som mera liknar besvärjelserän saklig reahsm. Oljan kan fakfiskt inte få ersättas med vad som helst omdet skall vara någon mening, ekonomiskt och försörjningstrygghetsmässigt, medersättandet. Oljan skall ersättas med energikällor som är billigare ochsäkrare. Hur illa det kan gå förefaller inte minst det nuomdiskuterade Sydgaspro-jektet vara ett exempel på. lönsamhet är avallt att döma dålig. Och försörjningstryggheten i gasleveranser genom en endaledning från kan inte sägas vara större än tryggheten ioljeleveranser från samma område. Får mantro pressuppgifter i saken skall emellertid problemen döljas. Förlustermaskeras genom lägre skattesatser. Att förlusten kläs i en mera 6 attraktiv dräkt förändraremellertid inte det faktum att det likväl är en förlust det är frågaom. Skall den kunna motiveras, måste det kunna anföras starka Nr 134 sakliga skäl. Vi har för vår del inte hört några sådana skäl redovisas. Energipolitiken får inte hanteras utan hänsyn till ekonomin. Vårt landhar inte outsinliga källor att ösa ur. Nya energislag måste vara lönsammapå sina egna meriter för att kunna motiveras. Det är den ståndpunkt vi moderater kommer att inta närriksdagen, av allt att döma, får anledning att diskuteraenergiskatternas utformning i stort. Energipolitiken får inte manipuleras. Skerdetta, kullkastas alla rimliga möjligheter att bedöma vad som faktiskt ärlönsamt och vad som är en renodlad föriust. Riktigt illa, fru talman, går detnär energiskatterna utnyttjas för att av allmänna skäl höja skatterna. Vadregeringen i detta sammanhang nu har föreslagit förtjänar ett entydigt nej avriksdagen. När hyresgäster, villaägare och industri avständiga oljeprisökningar äntligen skulle kunna få glädje av att priserna gårner vore det orimligt om staten i stället tog hela förtjänsten. Det ärbegripligt om villaägare och hyresgäster rasar mot regeringen. Vi moderater hävdar också ståndpunkten attintroduktion av ny teknik inte kan ske från till en annan utan risk föransenliga tekniska bakslag. Sådana är dyrbara för dem som till slut skall ståför finansieringen. Men de är också psykologiskt allvarliga, eftersom bakslagenriskerar att fördröja en i och för sig angelägen förnyelse av tekniken. I anslutning till några av de motionskrav som behandlasfinns det anledning att påminna om detta. För att energiförsörjningen skall kunna tryggas tilllägsta kostnad krävs alltså att statsmakterna inte trasar sönderförutsättningarna för energiföretag - enskilda och kommunala - att medkonsumenternas bästa för ögonen ordna energiförsörjningen så effektivt sommöjligt. Statens insatser måste vara klara och realistiska. Endast på så sätt kan också det nödvändiga ansvarstagandetlokalt och regionalt för energifrågorna säkerställas. Den uppgivenhet somalltför många verksamma inom energisektorn visar inför politikens hegemoniborde stämma till eftertanke. Att inte fullt ut ta vara på den kunskap som runtom i vårt land finns i energiföretag och kommuner vore att slösa med energiförsörjningensviktigaste resurs. De som sitter inne med kunskaper måste känna att dessa tastill vara. Entusiasmen måste återställas genom att de politiska besluten grundasmera på fakta och mindre på förhoppningar. Med den här utgångspunkten har vi moderater påyrkat enomläggning av energipolitiken i riktning mot ett större hänsynstagande till derealiteter som inga politiska beslut i längden kan förtränga. Vi har ocksåavvisat varje tanke på att genomföra den typ av förstärkning av det statligaregleringsmaskineri- et som den s. k. Grafströmska utredningen en gång föreslog- en utredning som socialdemokraterna beklagligtvis alltjämt uppenbarligenkänner sig befryndade med. Vi säger också nej till att genom ettlicensförfarande ytterligare öka det statliga inflytandet överkolförsörjningen. Det är dags att våga Uta också på andras omdöme än vårteget. En sådan omprövning kanmöjligen kännas smärtsam för oss politiker, men den är fill nytta för landet. Anf.2 (): Det är ett riktigt konstaterande att vi som håller på med energipolifikmöts från tid till annan. Vi hade en debatt i samband med höstproposifionen omvissa ekonomisk-politiska åtgärder. Vi hade en energidebatt i samband medallmänpolitiska debatten, och snart skall vi ha, antar jag, en styrmedelsdebattmed anledning av diverse utsorterade skatteförslag på energiområdet. En delfinns i den s. k. kompletteringsproposifionen, och andra väntas ienergibeskattningspropositionen. Därförhade jag tänkt koncentrera mig till det som är ämnet för dagen, dvs.näringsutskottets betänkande nr 33 och de områden där det finns skiljaktigameningar och reservationer. Men Per inlägg här stimulerar måhända och annan utvikning från den dispositionen. Egentligen gäller hansresonemang de allmänna riktlinjerna för energipolitiken och reservationernaunder den punkten och därtill styrmedelsreservationerna. Låt mig försökakommentera detta i ett sammanhang. Visäger i en reservation om de allmänna riktlinjerna för energipolifiken att den"måste syfta fill att skapa ett decentrahserat energisystem baserat påutnyttjande av i huvudsak inhemska förnybara energikällor". Detta ärhämtat års energipolitiska beslut. Vi anser också att just denna vägmed hushållning och med effektiv användning av tillgängliga resurser är ettgrundläggande krav och att vi på detta sätt får de bästa förutsättningarna föratt kraven på resurshushållning, ekologisk balans, hög säkerhet, försörjningstrygghet,ökad sysselsättning och stark ekonomi skall kunna tillgodoses. Dettastämmer inte särskilt väl med den plädering Per hade här , där hanvill lämna detta åt marknaden eller vad det nu var han åberopade. Jag vill baragöra en enda kommentar. Jagtycker att Per ett litet ögonblick skall fundera över - han är ju ganskaklipsk, sägs det - låt-gå-politiken som vi hade fram till början av 1970-taletoch som kan taxeras i en oljenota på litet . Detvar då den ostyrda utvecklingen pågick. Jag tror att denlåt-gå-pohtik på detta område är hka omöjlig . är ingen isoleradö, här lika litet som på en del andra områden. Vi måste alltså ha en inriktningoch en politisk vilja att klara en sådan inriktning, och den måste vara av ihuvudsak det slag som vi lade fast 1981. Jagskulle välkomna en kommentar på denna punkt - varför det inte gick så bra innanvi fick en energipolifik i detta land. Början fill en sådan fick vi egenthgeninte . Meddet resonemang Per har fört är folkomröstningen egentligen enanormalitet. Den skulle enligt honom aldrig ha genomförts, för det var ju attlägga en del av inflytandet över energiutveckhngen i svenska folkets ochpolitikernas händer. Efter en folkomröstning måste man följa de beslut somfattades, och det kräver politiska åtgärder i enlighet med beslutet. Jag skulle på deri punkten vilja tillägga att detegentligen är så att de som Nr 134 har valt att bygga ut kärnkraften i detsvenska samhället till en hög nivå för att den sedan avveckla den- och Per tillhör dem ~ också har beställt mer styrning idet svenska samhället än vad vi andra har gjort. Man har att utgå från denna höga utbyggnadsnivå, och binder man sig dessutom vid Energipolitik uppvärmning med hjälp av el i stor skala, krävs det "hårdabandage" för att klara omställningen. Det jag nu berört är bara ett par exempel på vilkensituation man kan hamna i med det resonemang Per för. I och för sig ärresonemanget logiskt med utgångspunkt från moderata ståndpunkter på andraområden i politiken, där man förlitar sig på en ensidig marknadssyn. Jag tyckeratt Per har anledning att kommentera de två omständigheter jag har nämntbeträffande det som hände och beträffande hur man skallförverkliga beslutet i folkomröstningen - detta för att inte skallsära ut sig alltför mycket, för vi har ändå en känsla av att spänningarna inomenergipolifiken har minskat något . Jag vill härefter helt kortfattat yrka bifall till vårreservation 2 om allmänna riktlinjer för energipolifiken. När det gäller styrmedlen kommer vi som sagt att under dennärmaste tiden få olika förslag på skatteområdet. De förslagen är naturligtvisoerhört vikfiga just ur styrningssynpunkt. I vår reservafion 4 har vi sagt attvi måste försöka undvika ensidiga beroenden av enstaka energikällor - sådanthar vi ju sett exempel på tidigare -, att vi måste försöka skapahandlingsfrihet och få ett mer anpassningsbart energisystem ochatt, om utvecklingen skulle tyda på att de fastlagda målen inte kommer attkunna uppnås, i första hand de nuvarande styrmedlen bör skärpas. Jag vill i detsammanhanget säga att inte heller vi har visat någon stor entusiasm för denGrafströmska utredningens förslag. Vi tror att vi har en tillräcklig arsenal avstyrmedel, men det gäller som sagt att koppla dem till de mål vi har satt uppoch att vara trogen de målen. Jag villmed detta yrka bifall till reservation nr 4. Vi har i reservation nr 7 haft anledning att göra ensärskild formulering angående sysselsätttningseffekterna på energiområdet. Detär viktigt att säga att det inte torde finnas något annat område - dettror jag de flesta erkänner- där det finns så stora möjligheter att uppnå sysselsättningseffekter.Vi kan byta ut import av fossila bränslen mot en inhemsk produktion och som enföljd därav få sysselsättning här hemma i . Dessutom är det fråga omsysselsättning som "hamnar rätt", dvs. på sådana platser och inomsådana regioner som har stark koppling fill t, ex, skogsnäringen. Både torvenoch flisen har stor betydelse för våra möjligheter att bättre utnyttjavedråvaran, så att vi därmed kan använda råvaran bättre också som fiberråvara.På det här området är vi bara i början av en utveckling, men det krävsnaturligtvis att vi är medvetna om att det behöver byggas upp marknadssystem,så att vi får en koppling mellan avnämare och producenter. Jag tror att det ärviktigt att vi från samhällets sida underlättar de möjligheterna. Vi har ju engång haft ett bränslesystem i det här landet som vi tillåtitbrytas sönder genom den oljeflod som vällt in över landet underefterkrigsfiden. Det är klart att det tar att återställa situationen. Jag yrkarbifall fill reservation 7. I reservation 15 tar vi upp en fråga som har varit aktuellspeciellt i , hetvattenledningar från kärnkraftverk. Detprojekt som varit mest seglivat är Forsmarkstunneln. Det finns ju grupper i denhär regionen som fortfarande vill se en sådan storskalig lösning på våraframtida uppvärmningsproblem. Vi menar att det är viktigt att det nu slås fast genom ettuttalande fill regeringen att all utveckling av och allt arbete medhetvattenledningar från kärnkraftverk skall stoppas. Utskottet säger att manerfarit att något projekt med värmeöverföring från kärnkraftverk f. n. inte äraktuellt. Det kan väl ligga något i det, men saker och ting ändras ibland pådet här området. Jag utgår emellerfid ifrån att vi kommer att få en betydligtklarare bild av situationen och ett klarare ställningstagande från regeringen isamband med den proposifion som skall behandla storstädernas värmeförsörjning. Jag yrkarbifall till reservation 15. I reservation 16 tar vi upp en fråga som gäller vem somskall betala de kostnader som uppstår genom att vi måste skydda vårakärnkraftverk mot t. ex. terroristhandlingar. Vi har från sida aldrighelt ställt upp på avgiftsfinansiering som princip, men i det här fallet menarvi att det är fråga om kostnader som bör betalas av kärnkraftverkens ägare -inte att flyttas över på skattebetalarna. Tyvärr har vi i det sammanhangetintemött någon entusiasm från något annat parti än vpk. , som annarsbrukar vilja avgiftsfinansiera saker och ting, har inte varit beredda attställa upp på detta. Jag yrkarbifall till reservafion 16. När det gäller reservation 17, anslag till åtgärder förhantering av radioaktivt avfall, menar vi att regeringen har gjort en missgenom att man inte har följt sin myndighet på det här området, som föreslagiten avgiftshöjning från per kWh till per kWh för att samla infonder avsedda att täcka de framtida kostnaderna för hanteringen av detutbrända kärnbränslet och för rivning av kärnkraftverk. Regeringen hänvisarfill att man skall se över förräntningsmöjligheterna i dessa fonder. Vi menaratt det inte är ett fillräckligt skäl för att inte höja avgiften åtminstone itakt med kostnadsutvecklingen på detta område. Det är möjligt att man dessutombehöver vidga översynen något och också se över återlånerätten i dettasammanhang. har man fått en obehaglig känsla av att det pågårpåtryckningar från dem som åsamkar samhället dessa kostnader för hantering avradioaktivt avfall för att de skall komma undan på billigast möjliga sätt. Jagtror att det är viktigt att vi från samhällets sida följer en klar linje, såatt vi inte i slutändan får en nota som skattebetalarna förväntas betala. Min tid är kanske något för begränsad för attjag skall kunna kommentera varje reservation. Jag vill yrka bifall tillreservation 18, som gällerupparbetning av använt kärnbränsle. Där är våra positioner kända Nr 134sedan gammalt. Vi anser att det är dags med ett lagförbud mot upparbetning den med hänsyn till de stora risker som finns, främst för spridning av vapenplutonium.I enlighet med detta borde man inte heller skeppa ut det utbrändabränslet ur landet, så som skett. Detta har vi anledning att diskutera Energipolitik i andra sammanhang. Jag skulle sedan helt kort vilja säga att jag tror att detär viktigt att vi i det energipolitiska sammanhanget är medvetna om densärställning för energiförsörjningen som har. Det är därför som vimenar att man borde utreda möjligheterna att formera ett särskilt energiföretagi , så att den landsändan framöver finge behålla mer av det som denunder årfionden gett oss. Inte minst från går stora inkomsterin i affärer. Det råder en så speciell situation i attvi borde kunna göra ett avsteg från i övrigt gällande principer. Bifall tillreservation 24. anser vi att det är viktigt att man tittarseriöst på de projekt som inte minst stora energiföretag är beredda att satsapå, det som vi nämner i reservation 37 när det gäller det s. k. Nynäsprojektet.Det är vikfigt att staten-samhället inte snabbt och kortsiktigt förändrar sinariktlinjer-så långt kan jag ge Per rätt - så att man stör den typ avverksamhet som där förekommer. Vad jag tänker på är inriktningen påmetanol-etanol som alternativ till våra vanliga bränslen för transporter.Jag tror att den typ av markering som förekommer i budgetproposifionen ärolycklig, om mari vill se sådana här projekt förverkligade. Inte minst avtidsskäl vill jag inskränka mig till detta och yrka bifall till reservation 37.Ivar kommer senare att behandla övriga centerreservationer tillutskottets betänkande 33. 3 PER () replik; Fru talman.' Den uppmärksamme lyssnaren iakttog nog attjag i mitt anförande inte förespråkade en nedläggning avstaten. Däremot ville jag mana till en viss besinning inför den ständigtlurande frestelsen att som politiker tro att man alltid vet bäst. uppskattade tydligen inte detta. Det må väl förlåtas mig om jag intetycker att allt som hänt i Energisverige stöder . ställde två frågor till mig, och jag skallbe att i korthet få kommentera dem på följande sätt; Jag tror att man bara lurar sig själv om man föreställersig att det minskade oljeberoende som vi nu kan glädja oss åt är ett resultatförst och främst av statliga insatser. Fastmer handlar det om att marknadenreagerar på ökade priser. Att vi lyckades förhindra den snabbnedläggning av kärnkraftverksom för inte så lång fid sedan förespråkade har nog också spelaten inte alldeles oväsentlig roll. Folkomröstningen var en nödvändighet för att inte alltbeslutsfattande skulle gå i stå. Jag tror emellerfid att det finns anledning att också i detta 11 hänseende mana till enviss försiktighet, framför allt i fråga om att ge omröstningen en innebörd somden inte hade. Fram emot , fru talman, kan en sådan försiktighet visasig välbetänkt. Anf.4 () replik: Per var ju, med de trumpetfanfarer som inledde hans anförande,något medskyldig till det här lilla utbrottet från min sida. Det innebär dockinte att jag menar att allt som hänt i svensk energipolifik och somdikterats genom pohtiska beslut har varit riktigt och bra. En av poängerna ivad jag sade var att det inte heller tidigare förhöll sig så. Denlåt-gå-politik som fördes och som lett till den stora oljenota som vi i dagfortfarande bär bördan av var verkligen inte ett uttryck för politiskframsynthet och riktiga politiska beslut. Det var en fråga om att följa minstamotståndets lag och köpa mesta möjliga energi utomlands till lägsta möjligakostnad. Detta kan låta bra på kort sikt, men om man inte har enförsäkringspremie när man hanterar saker och ting på detta sätt riskerar manalltså att få mycket långsiktiga konsekvenser, inte minst ekonomiskt, vilket vihar sett prov på i det svenska samhället och under1980-talet. Jagär litet besvärad -jag erkänner det - av att moderater i framträdandeställning, något som jag har åberopat här i kammaren tidigare, inte står uppför folkomröstningsresultatet. Låt oss inte fördjupa oss i den debatten , mendet är litet besvärande att man från det hållet så klart försöker attdistansera sig från vad svenska folket har sagt och som det är vår skyldighetsom politiker att efter bästa förmåga försöka fullfölja. 5 (): Inriktningen av den energipolitik som vill föra är attskapa handlingsfrihet och ett anpassningsbart energisystem.Ett ensidigt beroende av enstaka energikällor skall undvikas. Ytterst viktigtär också det som enligt vår uppfattning ofta kommer på efterkälken i denallmänna debatten om energisystemet, nämligen att den bör ge minsta möjligamiljö- och hälsorisker. Alla kända energisystem för med sig någon formav miljö- och hälsorisker. Det kommer vi inte ifrån. Attstarkt betona kravet på att minska oljeberoendet är minst lika viktigt i dagsom det varit under fidigare år. Vi får inte låta tillfälliga konjunkturer påoljemarknaden styra vår långsiktiga politik på energiförsörjningens område.Dagens situafion på oljemarknaden bör inte vara ett undantag. Enav de viktigaste energipolitiska uppgifterna är att få fram alternativaenergikällor - energikällor som kan ersätta sådant som det i folkomröstningenrådde enighet om att man skulle ersätta under en väl utdragen tidsperiod. Skallde fastställda målen nås så krävs det ett omfattande forsknings- ochutvecklingsarbete på området. Skilda riksdagsbeslut har angivit ramarna för energipolitiken under1980-talet. Kärnkraften skall vara avvecklad . outbyggdaNorrlandsälvarna samt ett antal andra värdefulla älvsträckor skall av miljö-och rekreationsskäl undantas från vattenkraftsutbyggnad. Sedan är det en annansak att en del av de politiska parfier och politiker som sedanställde upp till försvar för de outbyggda Norrlandsälvarna sviktar i sinövertygelse och är beredda att offra det som för bara var rättoch riktigt. För del vill jag slå fast: Låt de fyraNorrlandsälvarna leva vidare! Kultur-, miljö- och rekreationsskäl talar på ettövertygande sätt för detta. Enligt vår uppfattning kommer energipolitiken under denärmaste åren framför allt att handla om att genomföra redan fattade beslut. Viberör i vår mofion 1104 och i våra reservationer en del områden där vi anseratt kompletterande åtgärder är nödvändiga eller bör övervägas för att nå de målsom redan är fastställda. När det gäller forskning och utveckling pekar vi pånågra områden där vi nu anser det möjligt och rimligt att gå fram snabbare änvad vi tänkt oss tidigare. Jag övergår så till att något kommentera endel av de reservationer som står bakom. I reservation 4 beträffande styrmedel inom energipolitikenkonstaterar vi bl. a. att inriktningen av energipolifiken bör vara att skapahandlingsfrihet inför framfiden och att få ett anpassningsbart energisystem. Vianser att ensidiga beroenden av enstaka energikällor bör undvikas.Energisystemet bör utformas så att det sammantaget ger minsta möjliga miljö-och hälsorisker. De styrmedel inom energiområdet som har fastställt,främst genom beslut om riktlinjer för energipolitiken, är enligt våruppfattning fillräckliga. Om utvecklingen skulle tyda på att de fastlagda måleninte kommer att nås är det i första hand nuvarande styrmedel som bör skärpas. I reservation 23, beträffande anslag fill statensvattenfallsverk m. m. inkl. , hävdar vi från bestämtatt det finns många starka skäl som talar emot en utbyggnad av Fatsjökraftstation. Det gäller både hänsyn till miljöintressen och ekonomiska skäl.Det är väsentligt att vattenkraftsprojekt som strider mot ytterst viktiganaturvårdsintressen inte kommer till stånd. Statsmakterna bör inte ta ställningtill kontroversiella utbyggnadsprojekt förrän vattenkraftsberedningens arbeteär slutfört och remissbehandlat. Det är anmärkningsvärt att regeringen tar uppdet här projektet på detta som jag anser utmanande sätt innan utredningen harslutfört sitt arbete.