prot · G60988 · 1982-12-31 00:00:00 — Av denna redovisning framgår attregeringen haft överläggningar med kommunförbunden.Efter ytterligare överläggningar med de båda kommunförbunden och beredning avolika delfrågor kommer, som jag inledningsvis antydde, regeringen att behandlade kommunalekonomiska frågorna i en särskild proposition, som inom kortföreläggs . Finansministern framhåller också i propositionen, att denbedömningen nu måste göras att det ytterst är möjligheterna att finansiera enkommunal expansion som sätter gränserna för ökningen i den kommunala verksamheten.Det slås även fast - och det gör också utskottsmajoriteten - att det ärbarnomsorg och äldreomsorg som skall prioriteras härvidlag. Det vill jag ocksåfå sagt. Däremot kan inte några nya uppgifter läggas på kommunernade närmaste åren. Finansministern anser det även nödvändigt att minska denstatliga detaljregleringen av kommunernas verksamhet för att ökaförutsättningarna för ett rationellt utnyttjande av tillgängliga resurser. Utskottet delar finansministerns syn på dekommunalekonomiska frågorna, vilket även kommer till uttryck i utskottetsskrivningar. Det är alltså tillfredsställande att inom kortfår ta ställning fill dessa förslag från regeringen och på ett mer övergripandesätt kan diskutera Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska pohtiken, m. m. de åtgärder som regeringen är beredd att vidta för denframfida kommunala ekonomin. I vad gäller de nu aktuella motionerna och reservationernaom den kommunala sektorn kan det vara skäl att erinra om de kalkyler som den s.k. KEA-gruppen gjort beträffande den kommunala ekonomin. Av dessa kalkyler framgår att kommunsektorns finansiellasituation väntas bli kraftigt försämrad . Det visar sigockså att spridningen mellan olika kommuner och landsting är mycket storhärvidlag. Mot bakgrund av dessa finansiella utsikter och detangelägna i att söka hålla tillbaka skattehöjningar i kommunerna, så finns detinte - som utskottsmajoriteten ser det - några möjligheter att f. n. minskastatsbidragen till kommunerna. Det är viktigt att komma ihåg detta, eftersomdet skulle fä motsatt effekt när det gäller att hälla tillbaka skattehöjningar. Utskottet avvisar också indragningar från kommunerna avden storleksordning som föreslås av moderater och folkpartister. Detta skulle,enligt vår mening, resultera i kraffiga skattehöjningar i vissa kommuner somhar det besvärligt, eller betyda mycket drasfiska nedskärningar av denkommunala servicen. En sådan politik vill utskottsmajoriteten inte förorda.Den skulle ytterligare öka arbetslösheten och medföra andra problem i kommunerna. Moderata samlingspartiet återkommer , som , med sitt gamla krav på lagstiftning om kommunalt skattetak ochskattestopp. Det är i och för sig märkligt att inte lyckades drivaigenom denna för dem så hett eftertraktade reform när de befann sig i regeringsställning.Då hade ju , med som ekonomiminister, det ytterstaansvaret för ekonomin här i landet. Dess bättre är det fortfarande så attmoderaterna är helt ensamma här i då det gäller detta angrepp på denkommunala självstyrelsen. Vi får hoppas att de även fortsättningsvis förblirensamma i det avseendet. I det finansiella läge som vi nu befinner oss i är detinte heller meningsfullt -det säger vi i utskottsbetänkandet - att ange någonpreciserad volymtillväxt för den kommunala konsumtionen. Att ange procenttalför hur stor volymfillväxten kan tillåtas bli är ganska ointressant i ett lägedå det finansiella utrymmet sätter bestämda gränser för kommunernas tillväxt. Vad som här angetts hade tydligen inteuppmärksammat. Däremot hade både , som också sitter med iutskottet, och lagt märke till den aktuella formuleringen. Närdet gäller den här formuleringen kan oUka saker tolkas in. Eftersomförutsättningarna är oUka i olika kommuner och landsfing i landet, kan det mednämnda synsätt kanske bli så, att i vissa kommuner får rätt - därblir det ingen volymfillväxt. I andra kommuner kanske vpk får rätt, om manbefinner sig i den situationen att man behöver en volymökning på . Men detär ett sätt att så att säga bryta loss från den stelbenta schablon som skallgälla för hela landet. Det är därför som utskottet skrivit som det gjort ibetänkandet. Jag tror att det är väsentligt för kommunernas möjligheter att isin praktiska verksamhet kunna laga efter läglighet och se till att mandriver en politik som är fill medborgarnas fromma. Kommuner och landsting har ju många vikfiga uppgifter attlösa. Det är vidare viktigt att den kommunala utvecklingen inordnas i ettövergripande samhällsekonomiskt perspektiv. Därför avstyrker utskottet demotionsyrkanden som går ut på att vissa procentramar för volymtillväxten ikommunerna skall fixeras. I centermotionen 2140 återfinns ett märkligt påstående,nämligen att regeringen har åsamkat kommunerna ökade kostnader på 5 miljarderkronor. För att komma fram fill detta har mofionärerna bl. a. räknat in ettbelopp på som utgör kostnader för avtalsenligalönehöjningar. Naturligtvis är det inte korrekt av att resonerapå det sättet. Man kan näppeligen rikta anklagelser mot regeringen. Det är ju kommunernasom med sina motparter på arbetsmarknaden har tecknat aval som får tillresultat ökade lönekostnader. Det är ju, som sagt, inte regeringen som hartecknat avtal, utan det har kommunerna själva gjort. Med öppna ögon har detecknat avtal med sina motparter på arbetsmarknaden. Det är alltså ettfalsarium att påstå, som man från sida gör, att regeringen har dragitin från den kommunala sektorn. Vidare har mofionärerna räknat in höjningen av momsen ocharbetsgivaravgiften i det belopp som man anser att regeringen har"plockat av" kommunerna. I detta sammanhang kan man göra denreflexionen att avtalsrörelsen, som tyvärr redan har fått grus i maskineriet,säkert skulle ha blivit ännu mer komplicerad och ha lett till långt större löneökningar,om regeringen och exempelvis inte tagit bort karensdagarna isjukförsäkringen. Den åtgärden har ju finansierats genom höjningen av momsen. Jag tycker att det hade varit litet mera renhårigt om decenterpartisfiska motionärerna hade redovisat det faktiska förhållandet.Dessutom hade det varit klädsamt om man hade uppmärksammat att regeringen harför avsikt att återställa den begränsning av skatteunderlaget när det gällerfysiska personer som den borgerliga majoriteten drev igenom här i meden rösts övervikt . Vad slutligen gäller yrkandena från vpk i motion 1710 ochreservafion 23, kan jag hålla med om att det naturligtvis skuUe vara tillfördel för såväl sysselsättningen som den sociala välfärden om det vore möjligtatt i det här läget göra de stora satsningar på landsting och kommuner som manföreslår. sade förut att det var något sympatiskt iförslagen. Jag vill gärna instämma i det. Man måste emellertid erkänna att detfinns gränser för vad vi kan klara ekonomiskt i den här situationen och att detfinansiella utrymmet är alltför begränsat för att det skall vara möjligt att nugå fram denna väg. Därför är det, som utskottet anför, regeringens sak attåterkomma fill med förslag till åtgärder som behöver vidtas för denkommunala Den ekonomiska politiken, m. m. Denekonomiska politiken, m. m. Dettakommer också att ske när regeringen har lagt fram sin proposition. Vid detfillfäUet - och andra debattörer - har vi ett bättre underlagför diskussion när det gäller kommunernas ekonomi, såväl i finansutskottet somhär i kammaren. Med det anförda yrkar jag bifaU till finansutskottets hemställan ochföljaktUgen avslag på reservationerna 20, 21, 22 och 23. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 39 ()repUk: Den här debatten, som ingalunda är den första då vi har resonerat omkommunal ekonomi, har egentligen inte fört fram några nya ståndpunkter. Jagskall begränsa mig fill några små tillrättalägganden i anslutning fill vad PaulJansson här har anfört. Vadgäller alternativ är det fråga om en ännu så länge intespecificerad indragning i storleksordningen 2-2 1/2 miljarder samt dessutom deeffekter som det totala indragandet av underlaget för juridiska personer förmed sig. Det blir alltså i pengar räknat ett förhöjt belopp. Vadsedan gäller den vikfiga frågan om lagstiftning om kommunalt skattestopp, harvi visserligen aktualiserat den frågan och i skilda sammanhang begärtutredningar. Men som ståndpunkt från partiet har en sådan lagstiftning inteframförts förrän vi fick partistämmobeslut på det, vilket vi fick förrförraåret. Särskilt för en socialdemokrat, för vilken partistämmo-och kongressbeslutspelar roll, är det en faktisk upplysning att vi nu har ett partistämmobeslutatt verka för en sådan politik. Detfinansiella utrymmet, säger finansutskottet, sätter gränser för konsumtionensfillväxt. Det är i och för sig ett kanske t. o. m. sympatiskt sätt att täcka enreträtt - man vill inte vara med på längre och nämner inget specifikt. Detbeklagliga med formuleringen är emellertid att den egentligen medger hur högvolymtillväxt som helst, . Och den sätter framför allt ingetstopp för en förbättring av det finansiella utrymmet för kommunerna genom attde själva höjer sina skatter - det är en frihet som socialdemokraterna än sålänge vill låta kommunerna ha kvar. Tolkningenav formuleringen kan gå i bägge riktningar, men jag uppfattar den så att den ivarje fall innebär en åtstramning i förhållande till tvåprocentsmålet, och detär ju alltid något. harnaturligtvis liksom andra talat om vikten av att hålla tillbaka skattehöjningar.Det är exakt de formuleringar som finns i varenda skriftlig uppgörelse somträffades mellan och regeringen - att hållatillbaka skattehöjningarna. Men vad händer? man höjer skatterna från20 till , och det visar enligt vår uppfattning alldelesövertygande att man efter en bromssträcka på 12-14 år kan barahoppas på att det skall bli bättre. Och man kan kanske t. o. m. säga att detta ären parad av de obotfärdigas förhinder - om nu förhinder kan paradera. 40ROLF RÄMGÅRD (c) replik: var förgrymmad över att centerninte var sanningsenlig i sin reservation när man lade på ytterligare 4-5miljarder kronor på kommunerna och landstingen. Den eftervalspolitik som densocialdemokratiska regeringen har fullföljt innebär de facto, , ettpåslag för kommuner och landsting i storleksordningen . Tarman då i beaktande det som och har räknatut innebär det, när det gäller devalveringen, att kommunerna åsamkas ett påslagpå 1,7 miljarder och landsfingen uppåt 800 miljoner, sammantaget blir det 2,5miljarder. Räknar man då in inköp av varor och tjänster, räntekostnader ochamorteringar är man uppe i storleksordningen 2,6 miljarder. Momshöjningen gersammanlagt 545 milj. kr., höjningen av arbetsgivaravgiften tillarbetslöshetsförsäkringen 380 miljoner, ökade lönekostnader netto - det är desom ger utslag i vår kostnadsökning, på grund av den inflafion som, inte minstberoende av devalveringen, ger det ytterligare påslag som var intäckt i avtalet- är 680 miljoner, ökade socialhjälpskostnader 250 milj. kr., hyreshusavgifter125 miljoner- sammanlagt 4,5 miljarder. Dessutom fillkommer, om man skall varariktigt noggrann, 4,7 miljarder i stället för de 3,5 miljarder somFälldinregeringen drog in, beroende på att skatteunderlaget ökat mera änberäknat. Det är ytterligare en indragning på skatteunderlaget. Det här äregentligen mer än de 5 miljarder som vi tidigare påstod belastas kommunerna. Vi har inte undanhålUt någonfing i det här fallet. Dettaär saker som både och har räknatut. Jag vidhåller att det är en omvändelse under galgen som socialdemokraternaägnar sig åt. När vi diskuterade de här frågorna i kammaren vartvåprocentsmålet heligt. Det gick inte att komma under detta. , när mansjälv sitter i ansvarig ställning, ser man verkligheten. Man är tvungen attanpassa sig. Vi är inte låsta kring denna procentsats. Vi kan tillåta en tiUväxtpå . Men det är beroende av hur situationen kommer att utvecklasig. Den ekonomiska pohtiken, m. m. 41KARIN AHRLAND (fp) replik: Det här är inte bara en fråga om kommunalautgifter, service och kommunalskatter. Det är Ute tjatigt att behövasäga det, men det är fakfiskt en fråga med moraliska dimensioner också. Viskrev i vår motion 1647, som gick in på, att problemet med detväxande budgetunderskottet och därmed de i accelererande takt ökande räntebetalningarnahar också en moralisk dimension. De offentliga utgifter som vi inte villbetala för måste betalas av kommande generationer. Deras konsumtionsutrymmeminskas av vår överkonsumfion . Det är det som är bakgrunden till att vi ifolkpartiet tycker att det är bra om vi inte har kört hela landets affärer ikonkurs innan våra barn är vuxna. Det är bl. a. för att sänka statens budgetunderskott somvi också vill göra besparingar på de utgifter staten har för kommunerna. Noteraatt vi inte tar Den ekonomiska politiken, m. m. några pengar av kommunerna. De 100 miljarderna ikommunalskatt får de plocka in så mycket de vill. Vad vi gör är att gekommunerna litet mindre i statsbidrag av statens budget. kanske jagskall påminna om att vi, eftersom vi vill sänka moms och arbetsgivaravgift, gertillbaka pengar till kommunerna- i varje fall sänker vi kommunernas utgiftermed drygt en halv miljard. Det är inte obetydliga pengar. Jag tror, herrtalman, att vi i kanske har en större tro på kommunerna,kommunalpolifikernas och de kommunalanställdas kompetens än vadsocialdemokraterna har. Vi tror faktiskt på att det finns möjligheter ute ikommunerna att effektivisera servicen, att arbeta så att man får mer för depengar man har till service. Det är detta som är vårt recept. Det är alltså enoptimistisk tro på de människor som finns ute i landets kommuner och landsting. 42NILS (vpk) replik: Ha tålamod med att städningen tar tid, sägerPaul . Ja, det är jag medveten om. Jag sade också att det var ett dåligtarv som borgarna lämnade efter sig. Men det behövs starka rengöringsmedel ochrejäla kvastar för den städningen, ! Och är det bara en fidsfråga? Det finns oklarheter om vadregeringen ämnar göra, bl. a. när det gäller viljan att satsa på kommuner ochlandsfing. Jag skaUpeka på en fråga, som bör vara bekant för . I två debatter här ikammaren - jag har protokollen här - där både och jagdeltog hävdade linjen att kommunernas tillväxt borde vara 2 %.Förklara nu för mig vad det är som har förändrats, så att det är omöjligtatt ange någon preciserad volymtillväxt! Vari består skillnaden? Är detmöjligen det förhållandet att socialdemokraterna sitter i regeringsställningoch att därför är Htet försiktigare och i utskottet hävdar enståndpunkt som han inte hade ? Synpunkten att man skall inordna kommunerna i ettsamhällsekonomiskt perspektiv har jag ingenting emot. Men ta då med helheten!Vad kostar det stat och kommun att låta hundratusentals arbetsföra ocharbetsvilliga människor gå arbetslösa? Arbetslöshetskassorna sinar, ochutförsäkrade ökar kostnaderna för kommunernas socialhjälp. Produkfionsbortfalletär förödande stort. Angelägna uppgifter, bl. a. inom kommuner och landsting,blir inte utförda. När skall ni börja ta med de här faktorerna i beräkningarna?Det tycker jag ni borde göra. Till detta kommer hänsyn till de mänskUgatragedier som blir följden dels av arbetslöshet, dels av sociala försämringar. Jag menar att en offensiv satsning på kommuner ochlandsting direkt motverkar arbetslösheten genom de anställningar som kan göras.Därtill kommer också stimulansen på byggnadsverksamhet och på industrisysselsättning.Att satsa på kommuner och landsting är alltså ett mycket vikfigt vapen i kampenmot arbetslösheten. Sedannoterar jag att intygade att vpk har sympatiska förslag. Jag uttrycker förhoppningen att de är så sympafiska att denästa gång bifalls. 43 () replik: Till kan jag säga attmoderaterna tidigare här i tydligen har levat laglöst frånpartiprogrammets synpunkt. säger han ju att man inte har haft någotstämmobeslut på att kräva kommunalt skattestopp och skattetak - det har kommitförst nu . Detta är ju ett gammalt krav, i varje fall från LennartBloms sida. Skall vi då tolka det sä, att har lyckats driva dennafråga i sitt parti så att han har fått hela partiet med sig? Jag beklagar i såfall att har varit så framgångsrik. Då vill det till att framförallt kommunalmännen och människorna ute i våra kommuner inför nästa riksdagsvalser till att inte kommer i regeringsstäUning, för då kan vi riskeraatt få detta skattestopp och skattetak, som jag upplever som ett starkt ingreppi den kommunala självstyrelsen. anklagar vår regering för att man inte harkompenserat kommunerna för devalveringen. Får jag då påminna om att borgerligaregeringar har devalverat kronan precis lika mycket som de som vår regering devalverade - fast ni har valt att göra det i treomgångar. Jag har inte hört något tal från sida om att kompenserakommunen för de devalveringarna. Men plötsligt - för att det var ensocialdemokratisk regering som tvingades tillgripa en devalvering - skallkommunerna ha kompensafion för detta. Det resonemanget är Utet ologiskt, RolfRämgård. Eftersom inte svarade på det måste jag än engång fråga: Är det korrekt att räkna lönehöjningar på 1,3 miljarder, somKommunförbundet träffat överenskommelse om med sina motparter påarbetsmarknaden, som ett belopp som regeringen har berövat kommunerna? Är detkorrekt att räkna pä det sättet? talade om moral. Det skall man ha. För etttag sedan förekom en sängdebatt här i kammaren som tydligen var mindremoralisk. Men det spelar ingen roll vad man har för moral i den härdiskussionen -faktum är ju att nu med detsamma vill dra in 3miljarder kronor från kommunerna. Ni är där faktiskt värre än moderatasamlingspartiet, som stannat för 2,5. I de kommuner där man har detbesvärligt kan detta komma att leda till ökad arbetslöshet och utslagning påden sociala sidan -det är en sak som inte kan komma ifrån. Sist några ord fill . Vi får tänka på dethär med rengöringsmedlen. Man kan naturligtvis ta till starka sådana, men deskall vara miljömässiga också! Den ekonomiska politiken, m. ni. 44LENNART () replik: Låt mig helt kort till säga attjag håller med honom om att en lagstiftning om kommunalt skattestopp är ettmycket kraftigt ingrepp. Det fanns i tidigare skeden ett betydande motstånd moten Den ekonomiska politiken, m. m. sådan åtgärd, men sade även de av vårakommunalmän som i det längsta sagt att kommunerna på egen hand skulle klara uppdet här, att det uppenbarligen inte längre gick. De var beredda att accepteraett kommunalt skattestopp därför att de övergripande, samhällsekonomiskabedömningarna gav vid handen att man inte kan låta den kommunala skatten stigafrån till och fortsäUa upp mot . Det är bakgrunden. Eftersom jag vet att är intresserad av dettavill jag bara klargöra att det nu finns ett partistämmobeslut på den härpunkten. När frågan tidigare varit aktualiserad har det mera varit de juridiskaaspekterna, förenligheten med grundlag och liknande, som diskuterats. Jag kaninte se annat än att det är en tidsfråga innan fler än vi faktiskt kommer atthamna på den här ståndpunkten - det blir nödvändigt. Det är mycket vi fårompröva här i landet. 45ROLF RÄMGÅRD (c) replik: Låt mig för klarhetens skull säga att vi fråncenterns sida inte accepterar något kommunalt skattestopp. Det har vi klargjortvid tidigare debatter, och det håller vi fast vid. Vi menar att de speciella statsbidragen, som uppgårtill bortåt 40 miljarder, utöver skatteutjämningsbidragen skulle kunna inordnasi ett skatteutjämningssystem. På det sättet skulle man få en bättreeffektivitet och ett bättre utnyttjande av de pengar som disponeras förkommunerna. Därigenom skulle man också kunna spara en del. Det är den väg viförordar. Jag tycker att regeringen snart borde komma med förslag på denpunkten. Så till och de beräkningar han gör och hanstal om den städning i kanslihuset som socialdemokraterna varit tvungna attgöra. Var det så illa ställt när man hade ett likviditetsöverskott på 9miljarder kronor i kommuner och landsting 1982? Det har inom loppet av ett parmånader förbytts i ett underskott på 8 miljarder , och beräknarman att det skall bli bortåt . Jag förstår inte dessaberäkningar. Jag tycker tvärtom att man var på rätt väg. Kommuner och landstinghade en god ekonomi, och man kunde för att hjälpa den totala samhällsekonomindra in litet av det likviditetsöverskott som där fanns. säger vidare att också de borgerligaregeringarna har devalverat och att kommunerna då inte fick någonkompensation. Men dessa devalveringar skedde i omgångar och på ett sådant sättatt kommunerna hann ta hänsyn till dem i sina budgetar. hann kommunerna integöra någonting i sina budgetar enligt den redovisning som jag tidigaregav. De faktiska beräkningarna ligger till grund för det påslag som kommuneroch landsting får i storleken enligt regeringens eftervalspolitik.De summor som jag har redovisat är kostnader som kommunerna saknar täckning föri budgetar. Vi tycker att det är korrekt att redovisa detta inkl. delöneökningar som blir en följd av de klausuler som utlöses på grund avkostnadsfördyringarna. 46KARIN AHRLAND (fp) replik: använder en känd gammal politisktaktik när han debatterar. Men jag måste säga att jag är litet förvånad. sitter i finansutskottet och bör ha läst folkparfiets motion samtreservationerna. Han har fäst sig vid summan . Det är ensiffra som ingår i ekvationen. Men slutresultatet blir inte 3 miljarder kronor.När jag stod i talarstolen berättade jag om att man skulle försöka sparapengar. Slutresultatet för kommunernas del blir kanske 2 miljarder men inte 3.Jag nämnde att kommunerna enligt vårt förslag om man tar bort momsenskulle tjäna . Att en siffra ingår i ett tal innebärinte att det är detsamma som slutsumman för vad vi skulle räkna ut. Den ekonomiska politiken, m. m. 47 (vpk) replik: Även socialdemokraterna fällde med all rättmånga hårda ord om de borgerligas attack mot kommunerna, när på en gång 3,5miljarder överfördes till statskassan. Vi från vpk underkände helt borgarnasmotiv för åtgärden. Vi hävdade att det inte fanns något verkligt överskott. Depengar som fanns behövdes för att lösa angelägna sociala uppgifter och för attbekämpa arbetslösheten. Bakom socialdemokraternas förslag att frysa pengarna iriksbanken låg både en eftergift för de borgerligas påstående om ett överskottoch ett - om än vagt - löfte om att återföra pengarna till kommunerna. Jag tycker nog att både socialdemokraterna och deborgerliga, som åberopade ett överskott såsom skäl för ingripande motkommunerna, nu bör dra konsekvenserna av den nya situafionen. Jag skall tillåta mig att citera ur en intervju: "Kommunernahar ett underskott på ungefär 5 miljarder och nästan det dubbla för1985. Om vi också räknar in landsfingen , blir det samlade underskottet15 miljarder." Det hävdade avdelningsdirektör i ien intervju . Vad tänker ni göra åt detta? Ni visste hur det s. k.överskottet skulle angripas. Det skulle gå till statskassan eller frysas. Är niberedda att visa samma intresse för det underskott som uppenbarligen kommeratt finnas hos kommuner och landsting? Låt mig till slut, herr talman,erinra om att i det socialdemokratiska krisprogrammet Framtid för stårföljande: "Om full-sysselsättnings-målet skall hållas uppe, är detuppenbart att det måste ske med hjälp av den offentUga sektorn." Glöm intedetta i fortsättningen. 48PAUL () replik: säger att det är en tidsfråganär vi får kommunalt skattetak. Jag hoppas att han har fel, och det gäller attjobba för att han kommer att ha fel. sade att han är kategorisk motståndaretill införande av skattestopp och skattetak för svenska kommuner. Vi fick ingetbesked från om var står. När vi diskuterade tidigarevar Den ekonomiska politiken, m. m. med - jag hoppas att man inte numera harglidit åt höger. Sedan sade att devalveringarna som deborgerliga regeringarna genomförde gjordes i omgångar. Det spelar välegenfligen ingen roll. Det är precis samma resonemang som han förde somkuperade svansen på hunden en bit i taget så ätt det skulle göra mindre ont. Men därefter sade något mycket intressant,nämligen att kommunerna visste om och kunde i sina budgetar kalkylera inkostnaderna för de devalveringar som de borgerliga regeringarna gjorde.