prot · G609126 · 1982-12-31 00:00:00 — För att någorlunda klara livsmedelsförsörjningenhar ^u-länderna i allt högre grad blivit hänvisade ^fill import. hade^u-länderna enligt FAO sammantaget ett visst exportöverskott av livsmedel. Deexporterade för och importerade för 7,94 miljarder US dollar.År 1979 hade situationen bytts i sin motsats. Exporten var då 32,44 miljarderUS dollar, men importen hade vuxit till38,. För att bibehålla nuvarande, katastrofaltlåga, näringsstandard måste ^u-länderna ökasin livsmedelsproduktion . Även om detta lyckas, tvingas man räknamed att antalet undernärda människor i världen ökar med drygt 500 miljonerunder . ^U-ländernasansträngningar att öka sin ^livsmedelsprodukfion i den takt som skulle varanödvändig försvåras i många fall av de naturliga förutsättningarna. Förutom desvårigheter att introducera nya tekniker som hänger samman med analfabetism,orättvis jordfördelning, korruption, svag administration osv. tillkommer rent ekologiskaproblem. En mycket stor del av ^u-ländernasnyodlingspotential ligger i de tropiska regnskogsområdena. Tropisk regnskogkännetecknas dock av att näringsämnena i huvudsak cirkulerar i vegetationen,jorden är ofta mycket näringsfattig, och dessutom starkt benägen att ^eroderaom det skyddande växttäcket tas bort. Andra glest befolkade områden är desavann- och ^steppområden som ligger mellan jordens regnskogs- och ökenområden.Här skapar torkan problem, och en alltför hård användning tenderar att påskyndaökenutbredning. Konstbevattning kan vara en lösning men leder till saltproblemom den inte sköts på rätt sätt. I tredje världens stora bergsområden - ,östafrikanska höglandet, etc. - leder en alltför intensiv uppodling^fill omfattande ^erosionsproblem. Sådana områden i tredje världen som ^å^andra sidan har verkligt gynnsamma betingelser för jordbruk, t. ex. ,Java, östra , har redan en extremt tät befolkning. De ekologiska och andra problem som finnsför att utveckla jordbruket i tredje världen är i allmänhet långt ifrånoöverkomliga. Men de är ofta av den karaktären att en forcerad och dåligtplanerad utveckling kan leda till en jordförstöring, som på litet längre siktmedför kraftigt försämrade odlings- En felaktig användning avkonstbevattning och kemikalier har också visat sig skapa långsiktiga problem.Det är alltså angeläget att ^u-länderna får möjlighet att utveckla sittjordbruk i en takt som är ekologiskt hållbar. En slutsats av detta måste vara atti-länderna måste ta ett betydande ansvar för världens livsmedelsförsörjning.I-länderna svarar för närmare hälften av världens livsmedelsproduktion men harbara en femtedel av jordens befolkning. Detta förhållande är inte bara ettresultat av i-landsjordbrukets tekniska överlägsenhet, utan hänger också sammanmed att i-länderna i stort sett sammanfaller med den tempererade klimatzonen,som, i varje fall med nu känd teknik, erbjuder bättre jordbruksbetingelser därän i flertalet ^u-landsregioner. Det är viktigt att se också den svenskajordbrukspolitiska debatten mot denna bakgrund. Att tala om"överskottsproblem" i en situation där endast hälften av jordensmänniskor får den mat de behöver förefaller något cyniskt. I stället bordeutgångspunkten vara att produktionsförmåga skall utnyttjas i så höggrad som det är möjligt på ett ekologiskt uthålligt sätt. Om detta leder produktion som är större än våra egna behov, bör vi också skapa lämpligakanaler för att se till att det som blir över kan utnyttjas i länder medlivsmedelsbrist. Det finns således ingen anledning att i vårt land föra endebatt om en minskad jordbruksproduktion. Snarare borde debatten handla om debästa formerna för ett mer permanent svenskt livsmedelsbistånd. Särskiltviktigt är det naturligtvis att det utformas så att det inte hämmarjordbruksutvecklingen i mottagarländerna. Med hänvisning till vad som anförts vill jag frågajordbruksministern: Är jordbruksministernberedd att medverka till en svensk jordbrukspolitik som leder till att ,efter förmåga, kan lindra den globala livsmedelskrisen? 1982/83:124 av ^Bert^d^ () till jordbruksministern om ersättningen vidintrång i fiske genom militär verksamhet: beslutade riksdagenatt ersättning skall utgå till yrkesfiskare för ^föriorad inkomst i fiske pågrund av militär verksamhet. Därvid angavs också särskilt de yrkesfiskare somvar ^ersättningsberättigade. Ärende om ersättning ^avgöres av försvaretscivilförvaltning. beslutade även att särskilda^fiskeskyddsnämnder inrättas, vilkas huvudsakliga uppgift är att, innan övningföretas, avge yttrande rörande övningens från fiskesynpunkt lämpligasteförläggning och rum samt beräkna de ekonomiska skador som övningen kanförmodas förorsaka. Nämnderna skall även avge förslag till ersättning till fiskare. Sedan riksdagsbeslutet harövningsverksamheten i kraftigt intensifierats. harförsvarets civilförvaltning ej utbetalat någon ersättning för intrång i fiske iVättern trots att ^avvisningar skett. Den militära övningsverksamheten i harinneburit förändringar av miljön inom allmänt vattenområde genom anhopning avskrot på botten, vilket påverkar yrkesfiskarenas möjligheter till fiske pådessa bottnar. Svenska Insjöfiskarenas Centralförbundhar i anledning av beslut om ^licensiering av yrkesfiskarebegärt att ersättningsgrunderna ökas. Förbundet har också hemställt att den militäraverksamheten i tillämpliga delar prövas av koncessionsnämnden och vattendomstolsamt att övningsverksamheten planeras i samråd med fiskets organisationer ochatt antalet övningsdagar begränsas. Mot bakgrund av dettaanhåller jag om att få ställa följande frågor till jordbruksministern^; Fråga 1^.^ Hur tänker regeringen ordnaersättningsfrågan dels som gått, dels för framtiden när det gällerden militära verksamheten i ? Tänker regeringen pröva denmilitära verksamheten i enligt miljöskyddslagen och i ? 16§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:442 av ^Wittbom ^(m) till arbetsmarknadsministern om följdernaav höjda arbetsgivaravgifter; Socialdemokraterna har underalla år envist vägrat erkänna att lönekostnadsökningar i form av höjdaarbetsgivaravgifter i någon avgörande mån påverkar tillgången på riktiga jobbpå arbetsmarknaden. Vid regeringens ^presentafion avkompletteringspropositionen ^framföll arbetsmarknadsministern att en av demest betydelsefulla delarna för att förbättra läget på arbetsmarknaden varfrånvaron av förslag om fortsättningsvis höjda arbetsgivaravgifter. Sedan tillträdet har regeringen höjtarbetsgivaravgifterna med 2,65 ^%. Hur många arbetstillfällen har eller kommeratt gå förlorade på grund av dessa arbetsgivaravgiftshöjningar? 1982/83:443 av ^Margö ^Ingvardsson (vpk) tillstatsrådet ^Sigurdsen om lämpligheten av att privata näringslivetbekostar statliga tjänster: AB Fortia har erbjuditsig att bekosta en professur i ^oftalmiatrik vid iStockholm. Anser sjukvårdsministern att det ärlämpligt att det privata näringslivet direkt bekostar statliga tjänster? 1982/83:444 av Per ^(s) tillkommunikationsministern om behovet av nya anläggningar för överföring avjärnvägsvagnar till kontinenten: En inom SJ och på uppdrag avregeringen genomförd utredning bl. a. beträffande utformningen av^tågfärjeförbindelserna till kontinenten har överlämnats tillregeringen. I annat sammanhang har därefter ånyoaktualiserats förslag om byggande ^avnytttågfärjelägem. även detta meduppgift att betjäna överföringen av järnvägsvagnar ^m. till kontinenten.Det är ett förslag som radikalt överstiger vad som är slutsatserna i^SJ-utredningen. Jag vill därför fråga: Anser kommunikationsministern att detfinns några bärande motiv för ^etablering av helt nya anläggningar föröverföring av järnvägsvagnar till kontinenten? 1982/83:445 av ^Hegeland ^(m) till justitieministern om skärpt polisbevakningfrån : kommer ca 450fångar att få lämna fängelserna - inte pä grund av avtjänat straff utan tillföljd av ett riksdagsbeslut att strafftiden, på grund av platsbrist, skallhalveras för fångar som ^ådömts straff om högst fängelse. Med anledning häravfrågar jag justitieministern om han anser det motiverat att polisen, förallmänhetens skull, skärper sin bevakning efter nämnda tidpunkt? 1982/83:446 av Per ^Stenmarck ^(m) till justitieministern om frihet att självvälja medlemskap i politiskt parti: Vice statsminister höll ett uppmärksammat ^s. Hanräknade där upp en lång rad friheter, och det framgick att socialdemokraternaskulle arbeta för dessa i regeringsställning. Är justitieministern mot denna bakgrund beredd att tainitiativ till en lagändring, så att det framgår att var och en har frihet attsjälv välja medlemskap i politiskt parti? 1982/83:447 av Per ^Stenmarck ^(m) till justitieministern om förbudet mot^vin-^och spritreklam: Tidningen har fällts i för ett antal annonser där ordet"vin" ingått i texten, såsom angivande av ett företags namn. I sin dom påpekar attett företag visserligen får ange sitt namn i annons, även om namnet anspelar på"viss" dryck. Men om företaget säljer sådan dryck och i annonsenanvänder namnet så att detta förhållande framhävs, så anses marknadsföring avdrycken föreligga. Detta måste innebära att omdet danska företaget ^Vinhvset - där alltså en anspelning sker på"viss" dryck - hade gjort reklam för ost eller konserver så hadeannonserna inte fällts. framkommer endast att man har "stort^udvalg", ^"lave priser" och "god kurs". Detta förhållandeär något svårt att förklara, framför allt i andra länder, där ett utslag somdetta närmast väcker allmän munterhet. Är justitieministern beredd medverka tillatt klarhet kan bringas, så att denna typ av mera ^bagatellartad annonseringinte faller under förbudsgränsen? 1982/83:448 av () till jordbruksministern om begränsning avimporten av vissa livsmedel och trädgårdsprodukter: Miljökraven på svenskalivsm^edel är mycket hårda. Såväl i jordbruksproduktionen som inomträdgårdsnäringen ställs mycket strikta krav när det gäller att undvikakemikalier som ger höga halter av ^restsubstanser. Möjligheterna attkontrollera ^restsubstanser i importerade livsmedel på sådant sätt attkonsumenten garanteras samma högvärdiga produkt som den svenska är emellertidbegränsade. Eftersom man kan anta att i alla länder används de preparat som ärtillåtna, vore en rimlig åtgärd att undvika import av livsmedel från länder somtillåter preparat vilka är förbjudna i . Jag vill fråga jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att medverkatill en sådan ordning att livsmedel och trädgårdsprodukter ej köps från ländervilka tillåter användande av kemiskapreparat som är förbjudna i ? 1982/83:449 av ^Granstedt (c) till civilministern om fördelningen avstatliga arbetsplatser i ; Regeringen beslutade för entid sedan att planerna på att flytta , , tillBotkyrka inte skall fullföljas. Detta måste betraktas som ett svårt bakslag föransträngningarna att få till stånd en bättre fördelning av statligaarbetsplatser i . Avser regeringen attfortsätta arbetet på att få till stånd en bättre fördelning av statligaarbetsplatser i , och hur skall det i så fall bedrivas? 1982/83:450 av ^Granstedt (c) ^fill statsrådetBirgitta om kontrollen av det svenska kärnkraftsavfallet: Det högaktiva svenskakärnkraftsavfall som utförs till skall kontrolleras av^Internafionella atomenergiorganet, ^lAEA, enligt ett avtal slutet den 27 juli1978 mellan ^lAEA, ^Euratom och ^(Infcirk 290). Enligt uppgift från^lAEA har dock ratifikationsdokument ännu inte inlämnats, och avtalet hardärför inte trätt i kraft. När kan det avtal som skall tillförsäkra kontroll av det svenska kärnkraftsavfallet förväntas träda i kraft, och vilkagarantier har den intill dess att så sker? 1982/83:451 av () till kommunikationsministern om åtgärder för att öka underhållet och ombyggnaden avbefintligt vägnät: Vid behandling den6 av trafikutskottets betänkande 1982/83:12 behandlades bl. a.^centermofionen 1982/83:619 om prioritering av anslagen till vägar. I motionenframhölls angelägenheten av en ^omprioritering av anslagen inom vägverketstotalram på så sätt att större andel disponeras för underhåll och ombyggnad avbefintligt vägnät i stället för - som icke sällan sker - nybyggnad av mycketkostnadskrävande nya ^vägsträckningar. Som exempel i det avseendet nämndes denplanerade motortrafikleden . I denna senare fråga har tre^LRF-^avdelningar i en gemensam skrivelse, daterad , till bl. a.kommunikationsministern framfört tungt vägande synpunkter mot byggandet avdenna väg. I ovannämndautskottsbetänkande anförde utskottet bl. a.; "Arbetet med revideringen avgällande ^flerårs- och fördelningsplaner pågår ^f. och nya planer skallunder innevarande år fastställas . Regeringen avser också attinom kort utfärda anvisningar för planeringen med avseende dels på inriktningenav vägbyggandet, dels på den anslagsnivå som planeringen bör utgå från." Mot bakgrund av det anförda vill jag frågakommunikationsministern: Kommerkommunikationsministern att i sina anvisningar avseende inriktningen avvägbyggandet ange riktlinjer som dels bättre ännu tillgodoser underhåll ochombyggnad av befintligt vägnät, dels motverkar byggandet av nya^vägsträckningar som inkräktar på högklassig ? 17 §Kammaren åtskildes .