prot · G609141 · 1982-12-31 00:00:00 — Vi tycker att kulturen behöver merpengar, vi tycker helt enkelt att kulturen skall prioriteras bland andrafrågor. Vi vill inte ställa upp för det som kör med, att omfördelainom kulturanslaget, utan vi ser hellre att man omfördelar inom budgeten överhuvud taget. Och vi har, öre för öre, redovisat hur vi vill ta pengarna. Vityckerdet är viktigare med kultur än med . 33GUNNEL () replik: antydde att vi moderaterinte helhjärtat skulle ställa oss bakom de kulturpolitiska mål som antogs 1974.Naturligtvis gör vi det, det har manifesterats i flera av anförandena här . Men det är inte vårt fel att dessa mål ibland kommer ikonflikt med varandra. Vi tycker t. ex. att det är märkligt att samhälletsansvar tar sig uttryck i att statliga bolag tillåts konkurrera med privatainitiativ, som på ett lika bra sätt fullgör en viss uppgift. Det gäller häralltså grammofonbolaget Anslag tUl kulturverksamhet, m. m. Caprice, vars anslag vi har velat minska. Som en belysning av Caprices verksamhet skulle jag viljacitera några rader ur en helt fristående musiktidskrift, , nr 41983. Där skriver en recensent; "För övrigt kan jag inte se ett enda vettigt skältill varför offentligt bekostade skivbolag ska göra en inspelning avett franskt verk, som också finns i åtskilliga andra - och bättreinspelningar." Detta handlar om en Messiaen-kvartett, men det säger enhel del om den här verksamheten. 34 () replik: säger att folkpartietfinansierar sin kultursatsning genom en nedskärning av presstödet. Nej, så ärdet inte alls. Vi finansierar den genom att göra en mindre uppräkning änregeringen. Det är mycket lätt att kontrollera. Regeringen föreslår 72 nyafriska miljoner till dagspressen. Kulturen får 7 nya miljoner. Man kan ocksåjämföra med ett annat belopp. Rätten till avdrag för fackliga medlemsavgifterkostar 1 200 miljoner. Det har man råd med. Kulturen får alltså 7 miljoner. Så kom då repliken till . och kommunisternas satsningarger ett intryck av populism, sade . Att stå vid sitt ord - fördet var det som Per Kågeson tog upp i sin DN-artikel- skulle alltså varadetsamma som populism. Höjd författarpenning är populism, sade Ing-MarieHansson. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 35ING-MARIE () replik; Jag skall försöka hinna med många. Jag tarKarl först. Det är viktigt att säga att det även i propositionenförutsätts en ökning av biljettintäkterna. Det ligger i de ramar som man harräknat fram för Operan och . Vi har från utskottsmajoritetens sidabedömt att det i dagens svåra ekonomiska situation inte finns något utrymme föratt därutöver öka intäkterna. Därmed tvingas man att skära. Om man inte kan tain mer biljetfintäkter och får en minskad ram torde verksamheten bli lidande. När det gäller nedskärningen av Stockholmsinstitutionernahar ni från också tagit 500 000 från centrala kulturinstitutioner iStockholm, som ligger under anslaget Regionala kulturinstitutioner, dvs.anslaget för de institutioner som också har kommunalt och landstingskommunaltstöd. Det är inte de centrala helstatliga institutionerna som jag har åberopati det sammanhanget. Så några ord till : Någon ändrad inställningtill jämkade skrivningar tänker vi inte redovisa. Vi menar att vi för en såöppen debatt och försöker arbeta på ett så konstruktivt sätt att det inte finnsmycket mer att göra på den kanten. Om inte anser attskrivningen om samarbete med övriga organisationer och myndigheter kanersättas av att man pekar ut en berörd myndighet tycker jag att de är litetöverkänsliga. och tog upp Per Kågesonsartikel. Jag skall erkänna att jag inte har läst den. Jag skall försöka få tagpå den och se vad som står där. Det kanske inte är nödvändigt att vi för heladen debatten just i kammaren, eftersom Per Kågeson inte sitter med här. I övrigt vill jag bestämt avvisa propåerna om att vigeneröst skulle gå ihop med . Vi har gjort det i en fråga, där vihar kommit fram till en gemensam slutsats i detta betänkande. När redogjorde för den finansiering somligger bakom våra olika möjligheter att öka kulturstödet verifierade han attfolkpartiet har tagit en stor andel från uppräkningen av presstödet. Det ärklart att det här också kan vara en fråga om ord, men verkligheten är attanslagen blir mindre än vad man har beräknat att presstödet behöver. Vi vet att man inom kulturområdet kan göra stora.insatserför små pengar. Det må vara en viktig utgångspunkt för kulturpolitiken i dettaträngda budgetläge. Om man verkligen vill värna kulturen har samtliga partierett stort ansvar för att se till att den inte generellt trängs ut avbudgetåtstramningarna. Anslag till kulturverksamhet, m. m. 36 () replik: Jag vill slå fast att förslagbeträffande vägning av statsbidragen till de centrala resp. regionalainstitutionerna inte betyder någon neddragning av verksamheten inom de centralainstitutionerna. Tvärtom - vi föreslår att man genom höjda biljettintäkterskall kunna kompensera sig den vägen. Vi vill också klart markera att det ärnödvändigt att också de centrala scenerna tar hänsyn till de nivåer som deregionala teatrarna måste ligga på när det gäller att ta in biljettintäkter.Det var den jämförelsen jag åberopade tidigare. Jag vill bara ytterligare säga attdet självfallet därutöver är ganska tråkigt - milt uttryckt - att viskall ha den konflikt som också drabbar Operan. Det är sådant som ärnegativt i svensk kulturverksamhet - att man inte kan nyttja de institutionersom verkligen har en stor uppgift att fylla. En fråga skulle kunna vara; Hurlänge tänker regeringen ligga stilla? 37EVA (vpk) replik; Jag är medveten om att det kan vara svårt förkulturutskottets ledamöter att följa alla landets kultursidor. Men jag troddeändå att kulturutskottets vice ordförande följde de artiklar som direkt berörinte minst dagens ärende, och då tänker jag på Per Kågesons artikel. Den ärrätt enkel och kort. Per Kågeson citerar helt enkelt vad socialdemokraternasade förraåret-det var , m. fl. Ni krävde dåen ökning av författarpengarna. Men , när vi från vpk:s och sidaföljer upp ert krav, är det, som sade, populism. Jag tyckeratt det är häpnadsväckande, för att inte säga helt fantastiskt. Jag villåter framhålla att vi från åtminstone några partiers sida försöker se Anslag tiU kulturverksamhet, m. m. till vad det egentligen gäller. Hur har författarna det?Hur har konstnärerna det? Det är ju sakfrågorna, och där är det bara attkonstatera att socialdemokraterna har svikit. 38 () replik: slutade sin replik med atttala om vikten av att vi i trängda tider värnar om kulturen. Ja, jag vill gärnata fasta på det. Det är en ganska ovanlig situation att det finnsoppositonspartier som är beredda att medverka på varje punkt för att göra justdetta. Och jag svarar genom att högtidligt sträcka ut handen. Landet har numerapå kulturområdet en ansvarsmedveten opposifion. 39 () replik; Först vill jag ta upp propåer ombiljettintäkterna. Det är rikfigt att man bör ha en överensstämmelse mellanbiljettkostnaderna i de centrala kulturinstitufionerna och dem som finns ute ilandet. Där har vi inte olika meningar, och jag tror att det är pä väg. Den nu akuta situationen, på grund av den konflikt somfaktiskt inte bara berör Operan och utan som ocksåutvidgas med ett vilande konfliktvarsel från hela , speglarkanske också hur drastisk och besvärlig situationen är för mångakulturarbetare. Därför är det vikfigt att man är varsam och att det inte bliröverutspel som skadar saken för kulturarbetarna. Jag lovar, , att jag skall svara PerKågeson, men jag behöver inte föra den debatten i kammare. Det ärganska naturligt att man som riksdagsledamot reser ute i landet och inte alltidbefinner sig här i . Och utkommer numera som bekantsällan ute i landet. När det gäller författarna har jag tittat på hur mycketsocialdemokraterna har föreslagit i stöd till författarpenning under enfemårsperiod. har i sitt inlägg redovisat vilket stöd de olikapartierna har föreslagit, så jag tänker inte gå närmare in på det. Att vi i kärva tider måste värna om kulturen tror jag ärangeläget. Men då gäller det naturligtvis att få en diskussion om innehållet ikulturen, så att vi får gehör bland människorna och skapar förståelse för hurviktiga satsningarna är. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 40LARS HJERTEN (m); När man lyssnar till dagens kulturdebatt iriksdagen får man lätt uppfattningen att kultur är ungefär detsamma som storaproblem och svårigheter. Någon av talarna - jag tror det var Carl-HenrikHermansson -sade att det verkade som om kultur för nästan bara varunderhållning och förströelse. Det var enhgt hans uppfattning negativt. menar att också underhållning och förströelse måste finnasmed i kulturen. Kultur skall skapa glädje. Men inte bara det. God kultur - dvs.god musik, litteratur och konst - är en förutsättning för mänskligt liv, värtnamnet. Men vi gör oss själva och dem som arbetar inom kultursektorn enotjänst, om vi jämställer god kultur med ständigt högre bidrag. Inledningsvis vill jag också säga att allt inte är eländeinom kulturlivet - långt därifrån. Som ett exempel kan nämnas att barnoch ungdom förmodligen aldrig har musicerat så mycket som de gör just . Detberor naturligtvis på de kommunala musikskolorna, som har byggt upp enverksamhet över hela landet som visar sig vara mycket framgångsrik. Jag skall i huvudsak behandla de moderatareservationerna 28, 32 och 35, som är fogade till kulturutskottets betänkande24, Reservation 28 gäller grundbeloppen. Ett resultat avkulturpolitiken är bl. a. att vi har just denna form av statsbidragtill olika institutioner inom kultursektorn. majoritetföreslår nu att man skall betala 1 895,5 grundbelopp till teaterinstitutioner.Det betyder en ökning med 63,5. Anslaget till musikinstitutioner och skådebanorföreslås däremot bli oförändrat, dvs. motsvarande 691 grundbelopp. Vi moderater vill begränsa ökningen av antalet grundbelopptill teaterinstitutioner och föreslår totalt 38,5 nya grundbelopp tillregionala teatrar. Däremot stöder vi förslaget när det gällermusikinstitutioner och skådebanor. Bakgrunden till att vi vill spara på dethär området är det statsfinansiella läget, men ett skäl är dessutom att vi ärintresserade av en något ändrad utformning av bidragen. Grundbidragen var jutänkta som ett led i en ökad decentralisering. När nästan hargått sedan beslutet fattades av kan man se hur resultatet blev. Över60 %, alltså nästan två tredjedelar, av bidragen har hamnat istorstadsregionerna. Detta kan naturligtvis försvaras med att teatrar redanfanns i storstäderna när fattade sitt beslut, medan praktiskt tagetalla nya teatrar har tillkommit i landsorten. Men grundbidragen var trots allttänkta som ett stöd just för regionaliseringen, och är fortfarandeungefär en tredjedel av våra län teaterlösa. Det betyder inte att man där intehar någon teaterverksamhet, men i stället för en heltidsanställd ensemblesvarar och fria grupper för teaterutbudet. I många regioner kan manpå det sättet få mer teater till ett lägre pris. Det är denna situation som jag och några med mig tar upp imotion 933 och som också nämns i vårt särskilda yttrande nr 2. utredning Landstingen i kulturpolitiken, som presenteradesförra året, framhålls just att alternativen till fasta institutioner medgrundbidrag har rönt . alltför litet intresse från statens sida. Man pekar bl.a. på att om ett landsting eller en kommun engagerar en fri teatergrupp någramånader , är detta en verksamhet som inte utgör grund för statsbidrag.En prövning av detta, där man tar upp ansvarsfördelningen mellan stat,landsting och kommuner, är därför påkallad: Om vi skall ha en regionalisering,som bygger på regionernas villkor, måste en annan och mer flexibel inställningfrån staten komma till stånd. Det är min förhoppning, förhopp- Anslag tiU kulturverksamhet, m. m. 4 protokoll 1982/83:141-142 Anslag till kulturverksamhet, m. m. ning, att utredningsprojektet , staten ochkulturen kommer fram med förslag, som bättre än nu är anpassade till deförhållanden som råder ute i regionerna. Med dettavill jag yrka bifall till reservationerna 28 och 32. När det sedan gäller bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper föreslår vi moderater ett oförändrat anslag. Även här gäller detgivetvis att spara. Ett annat och vikfigt skäl till oförändrat stöd äratt man just nu utreder de fria gruppernas situafion och att /85 skall lägga fram förslag om stöd till just fria grupper. Attinan då kommer med förslag till nya bestämmelser är nog ganska klart. Att i detläget öka anslaget för nästa budgetår tycker vi inte är särskilt lämpligt,varför vi föreslår ett oförändrat anslag till fria grupper. Med dettavill jag yrka bifall till reservation 35. Jag vill fill sist säga några ord om motion932, som i , och jag har skrivit. Dengäller renovering av kyrkor. Utskottet har behandlat den och gjort det, tyckerjag, på ett seriöst sätt. Som vi framhåller i motionen har små församlingar medvärdefulla medelfida kyrkor mycket stora svårigheter att klara de restaureringarsom är nödvändiga. Detta gäller t. ex. och . Ett sätt attklara problemet är att bilda en byggnadshytta, som man nu skall göra påGotland, vilket jag tycker är bra. I motionen pekar vi också på andramöjligheter. Jag väntar med intresse på den utredning i ärendet som utskottethänvisar till i betänkandet. Och när förslagen kommer från den utredningen -det är fråga om 1982 års kyrkoutredning - så har vi säkert anledning attåterkomma till frågan. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillsamtliga moderata reservationer som är fogade till kulturutskottets betänkande24. 41ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I den av fastställda målsättningenför invandrarpolitiken uppställs valfriheten som ett huvudmål vid sidan avjämlikhet och samverkan. Även om det ibland förekommer olika uppfattningarmellan de politiska partierna om hur dessa huvudmål skall tolkas, råder det ialla fall total samstämmighet på en punkt, nämligen att om mycket litet elleringenting görs för att ge dessa målsättningar ett konkret innehåll, så kommerde att förbli tomma fraser, avsedda att användas i högtidliga sammanhang. Valfrihetsmålet innebär på kulturens område bl. a. attinvandrarna tillerkänns rätten att bibehålla och utveckla sin egen kultur. Mendetta mål kommer att förbli en tom fras så länge samhället inte är berett attskjuta till de för ändamålet nödvändiga resurser som gör det möjligt förinvandrarna att förverkliga sin rätt. Inför arbetet med årets budgetproposition har statenskulturråd för sjätte året i följd begärt särskilda medel för kulturverksamhetbland språkliga minoriteter. finner detta angeläget, eftersomman vet att inom de generella bidragen har invandrarändamålen svårt att hävdasig i den Därför är det i högsta grad anmärkningsvärt att regeringen också i åravslår enträgna anslagsbegäran. Detta handlingssätt rimmar mycketilla med den av regeringen i olika invandrarpolitiska sammanhang deklareradevälviljan. Det har betonats förut, och det torde numera vara allombekant, att det kulturella arvet utgör den grund varpå människan bygger sinpersonlighet och sin nationella och klassmässiga identitet. Det utgör också grundenför den nationella gemenskapen. Det är därför uppenbart att möjhgheter förinvandrarna att ta del av och utveckla sin kultur är nödvändiga förutsättningarför att framför allt invandrarbarnen och invandrarungdomen skall kunna stärkasin identitet och självkänsla. Självfallet måste invandrarorganisationerna med sinkulturella och sociala verksamhet bland barn, unga och äldre inta en centralroll för att ge invandrarna tillgång till sin kultur och historia.Invandrarorganisationerna är dessutom ofta den enda länken mellan invandraresom grupp och det svenska samhället. Det är också där invandrarna har möjhghetatt känna sin nationella grupptillhörighet. Därför är det nödvändigt attkraftiga insatser görs för att stödja invandrarorganisationernas kulturellaverksamhet. I sammanhanget är det nödvändigt att komma ihåg attinvandrarna i mycket hög grad saknar möjligheter att tillgodogöra sigsamhällets övriga kulturutbud på grund av språket, men framför allt på grund avatt ett levande kulturHv måste utgå från egna behov och förutsättningar. Svårigheterna gäller i särskilt hög grad det seriösakulturutbudet, varför i synnerhet barnen och ungdomen bland invandrarna blirlätta offer för kommersiella massprodukter i kulturens utmärker - ettförhållande som både riksdag och regering i olika sammanhang sagt sig viljamotarbeta. Ett särskilt bidrag för kulturverksarfihet bland språkligaminoriteter är nödvändigt för att skall kunna stödja sådana projektoch verksamheter inom invandrarorganisationerna som inte ryms inom nuvarandebidragsformer. har i sin anslagsframställning betonatbetydelsen av att detta bidrag inrättas. Vpk ser det också som angeläget att invandrarna självagenom sina organisationer får ett avgörande inflytande över medlens användning.Vi anser därför att de föreslagna medlen bör fördelas av en särskild nämnd inomkulturrådet där invandrarorganisationerna finns företrädda. Jag yrkarbifall till reservation 15 och reservation 21. Utskottet avstyrker även våra motionermed hänvisning till, som det heter, betydande insatser som görs för invandrareoch språkliga minoriteter, bl. a. genom hemspråksundervisning,organisationsstöd, stöd till tidningar m. m., för att invandrarna skall kunnabibehålla och utveckla sina språkliga och kulturella arv. Det som utskottet framhåller är en sanning med mycketstora inodifika-tioner. Anslagen på alla de nämnda områdena har minskats rejältunder . Socialdemokraterna fortsätter nedskärningen.Ing-Marie konstaterar med nästan euforisk entusiasm hursocialdemokraterna Anslag till kulturverksamhet, m. m. Anslag till kulturverksamhet, m. m. i en total förening och broderlig gemenskap med moderatasamlingspartiet och de övriga borgerliga partierna, nu också i totalansvarsfullhet, inser att stöd till invandrarorganisationernas kulturellaverksamhet inte skall kunna filldelas . Statsbudgeten utgår alltid från en givenmängd resurser. Fördelning av dessa resurser mellan de olika anslagsområdenaförutsätter ett politiskt prioriteringsbeslut, som bygger på politiskavärderingar. I det här sammanhanget kan man konstatera att socialdemokraternaspolitiska värderingar sammanfaller till med moderata samlingspartiets ochde övriga borgerliga parfiernas värderingar när det gäller prioriteringar medavseende på ändamålen. När man hört debatten om kulturen kan man inte låta bliatt reagera på talet om frihetliga traditioner och frihetliga värderingar, sompräglar moderata samlingspartiets kulturpolifik. När det gäller moderaternaskulturpolitik och med den medföljande värderingar kan man konstatera att dethar skett vissa förändringar i jämförelse . Den gamla högern hargenomgått en viss förändring. Nationalromantiken under den svenska industriellaexpansionen är definitivt förbi. Punschpatriotismens och nationalchauvinismens kostym harblivit för trång i rationaliseringens tidevarv. är man klädd inyliberalismens blå, kontinentala nyanser. Men något som inte har förändrats ärdet faktum, att när den gamla högern pöser över i demokrafisk indignation ochfrihetligt patos, är det utsugarens frihet högern värnar, det är exploatörensrätt högern vill slå vakt om. Dessa värderingar är desamma nu som . 42MAJA (): Det har fallit på min lott att tala något omreservationerna 45, 46 och 47, som är fogade till det betänkande vi nubehandlar. Då det gäller anslag fill konsthantverkskooperativ kanförst konstateras att det råder allmän enighet om att konsthantverket är enkonstform som vi bör slå vakt om. Att konsthantverkarna har en mycket besvärligekonomisk och arbetsmässig situation är ett faktum som är allmänt bekant.Kulturutskottet uttalade , med anledning av en moderat motion,-att utskottet är medvetet om att det föreligger stora problem inomhantverks-och konsthantverksområdena. har också i en promemoria påpekat attkonsthantverkarna, liksom andra bild- och formkonstnärer, har en splittradarbetssituation, där det egna arbetet i verkstad och ateljé konkurrerar omtiden med andra aktiviteter i försörjningssyfte. Konsthantverkarna har dessutom speciella problem pådistribufionssidan. De har svårt att nå ut fill sin publik på andra vägar ängenom den vanliga handeln. För att råda bot på dessa förhållanden föreslogkulturrådet att staten skulle ge bidrag till konsthantverkskooperativ. Ett sådant stöd infördes genom beslut förraåret. Anslaget Vissa bidrag till bildkonst räknades då upp med bl. avsedda för bidrag till konsthantverkskooperativ. Det har bara gått detta nya bidraginfördes. Klart är att Nr 141 ytterligare stöd till dessa kooperativ, såsom föreslår, skulle Fredaeen den kunna vara väl befogat med hänsyn till konsthantverkarnas pressade g 1003 Det är dock många andra mycket angelägna ändamål sominte fått ökade anslag på grund av den budgetsituation som vi har och Anslås till kultur- som övertagits från de föregående borgerliga regeringarna. Reservationerna 46 och 47 innehåller också förslag omökade anslag. föreslår att under anslaget Vissa bidragtill bildkonst, delposten , för budgetåret1983/84 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. Vpkföreslår att man höjer anslaget med . Utskottet anser att SKR bedriver ett värdefullt arbete,och ingen i utskottet har givit uttryck för någon annan uppfattning. Men vi ärockså medvetna om det statsfinansiella läget, och med hänvisning till dettayrkar jag, herr talman, bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter idetta betänkande samt avslag på reservationerna 45, 46 och 47. 43 i (m); Jagskall be att i korthet få kommentera p. Jag övervägde för sedan att interpellera statsrådetGöransson om den konflikt som bl. a. drabbat Operan och som även tvingatKonsertföreningen att avstå från att framföra åttonde symfoni. Jagblev emellertid tillrådd att inte framställa en sådan interpellation, emedanregeringen normalt inte engagerar sig i arbetskonflikter - även om tvåstatsministrar funnit det inöjligt att kalla till sig företrädare för Arbetsgivareföreningenoch ge dem anvisningar om hur de borde agera. I fisdags utspann sig emellertid ett samtal i saken här ikammaren mellan den förutvarande och den nuvarande kulturministern. Båda varöverens om värdet av opinionsyttringar i den här frågan, inte minst här iriksdagen, och det är av den anledningen jag har begärt ordet. Det är emellanåt nödvändigt att tänka på vad man säger, såatt man inte säger vad man tänker. Men om man besinnar hur denna groteskakonflikt -en konflikt mellan några makthungriga och hänsynslösa småpåvar - hardrabbat oskyldiga och försvarslösa konstnärer inom musikens och den musikaliskadramatikens värld, kan man inte känna annat än vad kallade entillbörlig vrede, för konstnärernas skull och för deras publiks skull. Det ärövergrepp av detta slag som obönhörligt kommer att bana väg för krav på enhyfsning av somligas frihet att vålla andra medborgare skada. För det tappraoch uppfinningsrika sätt på vilket Operans ledning och artister försökt parerakonfliktens verkningar, kan man däremot inte annat än hysa respekt, beundranoch tacksamhet. Detta, herr talman, har jag velat säga, som jagber att beträffande p. 11 mom. 2 få ansluta mig till vad anfört,eftersom det inte finns någon reservation som särskilt tillgodoser Operansbehov av en extra uppmuntran inför nästa säsong. Anslag till kulturverksamhet, m. m. 44 (): Jag vill klargöra följande fakta när detgäller mofion 1863 om yrkesverksam finsk teater i . uppdrog den gamla socialdemokrafiska regeringenåt att utreda "de finska teaterfrågorna i ".I sin slutrapport 1977:2, Finsk teater i , redovisade olikaåtgärder. Som ett resultat av detta har medel anslagits för gästspel ochamatörteaterverksamhet. Det tredje förslaget som framlade har fåttvänta på sin lösning, nämligen den yrkesverksamma finskspråkiga teatern iSverige.