prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Familjebeskattningen mäste reformeras, och det bör skesnabbt. a. mot bakgrund av sina direktivinte föreslagit några grundläggande förändringar av familjebeskattningen. Vimoderater kräver därför i reservation 14 att familjebeskattningen utreds ochatt förslag till en reformerad familjebeskattning framläggs. Det förslaget bör,enligt vår mening, innebära en mera proportionell skatteskala i vanligainkomstlägen och ett införande av grundavdrag för barn. Man bör också, enligtvår mening, införa avdrag för styrkta barntillsynskostnader upp till ett vissttak för att skapa bättre rättvisa mellan olika kategorier familjer, beroende pähur de vill lösa sin barntillsyn. Jag har också att behandla en del av deytterligare reservationer som avgivits av - till en del ensamma,till en del tillsammans med företrädare för andra partier i skatteutskottet!Det gäller först frågan om fastighetstaxeringen. Där är vi i utskottet överensom att godkänna den framflyttning pä av nästa allmännafastighetstaxering som regeringen har föreslagit. Jag vill betona att vi däråter upprepar begäran, att regeringen förutsättningslöst skall seöver fastighetstaxeringen. I den frågan är vi helt överens. Men vi moderatermenar att man, med tanke pä vad som sedan 1981 års allmänna fastighetstaxeringoch framför allt , som ju är det är som man normalt utgick frän vidbestämmandet av taxeringsvärdena , har inträffat pä fastighetsmarknadenför vissa kategorier av fastigheter och för vissa enskilda fastigheter, bordeinföra en ny grund för särskild fastighetstaxering. Inte enbart förändringar isjälva fastigheten, utan också en väsentlig förändring av fastighetensmarknadsvärde, bör kunna leda till att fastighetsägaren kan begära särskildfastighetstaxering. Reservation 15 om inkomstuppdelning mellan makar inäringsverksamhet har diskuterats tidigare. Det finns därför ingen anledningför mig att ta kammarens tid i anspråk ytterligare för att argumentera för den,utan jag vill enbart yrka bifall till den. Beträffande schablonavdraget i inkomstslaget tjänst; Detfinns naturligtvis förenklingsaspekter som talar för schablonisering över huvudtaget och för schablonavdrag vid inkomst av tjänst. Men det är egentligenenbart förenklingsaspekter som kan anföras för att införa en sådan typ avskatteregler. Schablonavdrag innebär i sig en viss orättvisa mellan olikainkomsttagare - det tror jag trots allt att häller med mig om-och vi menar att det speciellt i nuvarande statsfinansiella läge är orimligtatt använda de statliga medel som skulle kunna finnas till att genomföra dentypen av åtgärder. I motion 1734 har och ytterligare socialdemokrater föreslagitatt man skall fä möjlighet till bostadssparande och att det skall stimuleras avsamhället. Vi tycker från moderat sida att det är ett mycket klokt förslag, ochvi har därför reserverat oss till förmån för den motionen och menar attriksdagen bör begära förslag hos regeringen till uppläggning av stimulansertill bostadssparande just enligt de riktlinjer som anges i den OskarLindkvistska motionen. Under den tidigare riksdagsmajoriteten fanns det eninriktning på att försöka förbättra möjligheterna för det svenska näringslivetatt genom ökad produktion och investeringar skapa trygga jobb och skapaförutsättningar för det välfärdssamhälle som växt fram. Det innebar bl. a. endel åtgärder på skatteområdet som syftade till att underlättakapitalanskaffning. I det sammanhanget infördes en skattereduktion föraktieutdelningar, som genom den nya majoriteten och den nya regeringen harblivit slopad. I reservation 18 föreslår såväl och som vimoderater att den här skattereduktionen äterinförs. Vi menar också attkapitalvinstkommittén bör fortsätta sitt arbete för att fundera på hur ettavskaffande av dubbelbeskattningen skulle kunna gå till. Avslutningsvis: Kapitalbeskattningen har ocksåändrats i skärpande riktning genom den nya regeringen och den nyariksdagsmajoriteten. Det har skett trots att, i samband medfattighetstaxeringarna 1975 och 1981, kapitalskatteskalorna reviderats för attmotverka effekten av fastighetstaxeringarna. Vi tycker det är orimligt att nuskärpa kapitalskatterna, i vissa skikt ganska väsentligt. Jag yrkar därmed bifall till samtliga reservationer iskatteutskottets betänkande 50 där moderater deltar. Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. 16ANITA (): I skatteutskottets betänkande 50 behandlasåterigen avdraget för viss del av fackföreningsavgifter samt stipendier. Dessatvå frågor kommer jag att beröra. Avdraget för fackföreningsavgifter behandlades här ikammaren . I det ursprungliga lagförslaget var tankenatt den skattskyldige själv skulle bevisa att avgift erlagts. Vi i majoriteten iskatteutskottet ansåg att man så långt som möjligt skulle förenkla handläggningenav den stora mängd uppgifter som det gäller här. Man borde sträva efter andralösningar än sådana som innebar att den skattskyldige själv skulle bevisa sinfackföreningsavgift. Det nu framlagda förslaget innebär att denskattskyldige får möjlighet att begära skattereduktion antingen genom sinorganisation eller genom egen ansökan till lokal skattemyndighet. Ansökan genomorganisationer skall ske hos taxeringsåreteller, om uppgifterna lämnas via ADB, . Sistatidpunkten för egen ansökan har fastställts till taxeringsåret.Medlemmarna skall givetvis informeras av sin organisation . Samtliga borgerliga partier har yrkat avslag pä propositionen i Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. denna del.Som skäl för att lagstiftningen skall upphävas åberopar samtliga borgerligatalesmän här i kammaren bl. a. att skattereduktionen kan betraktas somytterligare ett statsbidrag till fackföreningarnas verksamhet. Vi i majoriteten anser, till skillnad frän borgarna, attden mycket kritiserade olikheten i beskattningshänseende som rått mellanarbetsgivarnas och arbetstagarnas medlemsavgifter genom den infördabegränsade skattereduktionen för fackföreningsavgifter nu i huvudsak harundanröjts. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på den borgerliga reservationen. Yrkandet att regeringen skall ge en fylligbelysning av frågor som gäller arbetstagarnas och arbetsgivarnas fackligaavgifter och konflik-tersättningar överensstämmer med den framställning somriksdagen på skatteutskottets hemställan gjorde hos regeringen i november 1981.Det skedde emellertid i ett läge då någon lagstiftning om skattereduktion förfackföreningsavgift ännu inte fanns. har den i motionen aktualiseradefrågan kommit i ett delvis annat läge. En belysning av den art som motionärernaavser bör enligt vår mening i varje fall kunna anstå i avvaktan pä närmareerfarenhet av den nya lagstiftningen. Vi avstyrker därför detta yrkande. Lät mig sä gå över till beskattningen av vissastipendier. Det är en detalj i vårt skattesystem, men likväl en fråga om enangelägen lagändring. I proposition 1982/83:157 föreslås att skattefriheten förstipendier utvidgas något, så att den även kommer att omfatta stipendier fördeltagande i fackliga kurser. Det har gjorts gällande att denna skattefrihetskulle utnyttjas så att fackföreningsrörelsen skulle kunna lämna sinaförtroendevalda skattefria ersättningar och därmed göra stora vinster pä detallmännas bekostnad. Det har också sagts att lagändringen skulle strida motolika principer och ge upphov till ett avsevärt antal rättstvister. Jag vill då, fru talman, kort beröra bakgrunden till detaktuella förslaget. har stipendier inte räknats som enskattepliktig inkomst. En uttrycklig bestämmelse därom finns ikommunalskattelagen. Denna ger emellertid ingen precis vägledning. Vad somskall förstås med ett stipendium har därför fått avgöras irättstvister. har vi fått vissa normer, fastän rättsläget knappast kanbetecknas som helt klart. En förutsättning för skattefrihet har varit att ettstipendium inte utgjort ersättning för utfört arbete och att beloppet inteutbetalats av t. ex. arbetsgivaren. I många fall har det varit enkelt att fastställa omförutsättningarna varit uppfyllda. Tveksamma fall har dock förekommit. Undersenare tid har emellertid en skärpning i rättstillämpningen skett, och detgäller i huvudsak stipendier för deltagande i fackliga kurser. En avgörandefaktor vid den skattemässiga bedömningen i dessa fall var omstipendiemottagaren innehade ett förtroendeuppdrag inomfackföreningsrörelsen. 1 så fall blev stipendietinkomstbeskattat, eljest inte. Det är mot denna bakgrund, fru talman, man har att seregeringsförslaget, som syftar till att ge de fackliga stipendierna en merenhetlig och rättvisare behandling. Den nämnda skärpningen ledde till enosäkerhet, eftersom man skulle bli tvungen att dra en gräns mellankurser av facklig karaktär och sådana som var kunskapshöjande i störstaallmänhet. Vidare ledde den nya tillämpningen i praktiken till attdet inte sällan kunde blir mer eller mindre en tillfällighet som fick avgöra omett stipendium skulle inkomstbeskattas eller vara skattefritt. Beträffande stipendier för deltagande i fackliga kurserskulle det avgörande alltså vara om mottagaren hunnit bli vald till ett mindreförtroendeuppdrag eller inte. Enligt de nya reglerna skall en sådanomständighet inte längre vara avgörande för om beskattning skall ske. Det måste nämligen för många ha tett sig ganska gåtfulltatt ett stipendium av förevarande slag skulle inkomstbeskattas bara för attmottagaren har ett förtroendeuppdrag, som ger ingen inkomst alls eller kanskenågra hundralappar i ersättning. Meningen med de nya reglerna är att möjliggörakursdeltagande även för sådana anställda som inte har rätt till ledighet förstudier med bibehållen lön. Att sådana löntagare skulle kunna få en vissekonomisk kompensation från någon annan än arbetsgivaren eller denne närståendeutan skatteeffekter framstår som ganska rimligt. De nya reglerna innebär inte alls någon mer genomgripandeförändring i förhållande till dagsläget och innefattar inte heller några nyaprinciper. Liksom skall ersättningar som utbetalas till anställdaeller som utgör ersättning för utförda prestationer beskattas som vanliginkomst. De nya bestämmelserna berör alltså över huvud taget inte,, de anställda inom fackföreningsrörelsen eller sådana falldär t. ex. en ersättning utgår för att mottagaren skall hålla ett föredrageller liknande på någon kurs. Den enda nyheten är att ett fackligt förtroendeuppdraginte skall utesluta skattefrihet. Det kan naturligtvis tänkas att den nyalagstiftningen kan komma att ge upphov till vissa gränsdragningsproblem. Jag tror nu inte att detta blir någon större sak-problemet finns redan f. ö. - och dessutom vill jag framhålla att den effektenfår man så gott som alltid när regler ändras. Det är alltså inget specifikt fördet här fallet, fru talman. De nya bestämmelserna är skrivna med sikte främst pästipendier för deltagande i fackliga kurser. Detta hindrar givetvis inte att deäven skall kunna tillämpas för andra slag av stipendier, som kan utges avorganisationer utanför fackföreningsrörelsen. Jag vill då understryka att det skall vara fråga omseriösa kurser. Ersättningen skall också ha den tidigare angivna karaktären -utgöra ett bidrag för att möjliggöra kursdeltagandet. Som vi i skatteutskottet har konstaterat kan det tyvärrinte uteslutas att reglerna kan komma att användas på ett inte avsett sätt. Följdlagstiftning tid inkomstskattereformen, m. m. Följdlagstiftning tdl inkomstskattereformen, m. m. har ocksåutskottet ändrat propositionsförslaget, sä att reglerna till att börja med fårtillämpas . Vunna erfarenheter får därefter utvärderas. Med det sagda ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan och alltså avslag pä reservationerna. 17 () replik: säger att kartläggningen ochredovisningen av de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar ocharbetsgivarorganisationer kan anstå till dess att man har sett hurskattereduktionen för fackföreningsavgift verkar. Jag förstår inte riktigt logiken i detta. Det var faktisktett enigt skatteutskott som begärde enfullständig sådan redovisning, och beslöt i enlighet därmed.Riksdagen sade också att man borde göra en sådan kartläggning innan man tar slutgiltigställning i fråga om medlemsavgifternas behandling i skattehänseende. Det varalltså ett mycket svagt försvar. Jag skulle vilja ställa ett par frågor till AnitaJohansson. Den första gäller integriteten när det gäller fackföreningsavgifter. Jag sade i mitt inledningsanförande att det var rätthäpnadsväckande att den socialdemokratiska majoriteten när det gällerintegritetsfrågan säger att de som det gäller helt enkelt har möjlighet attavstå frän skattereduktion. Det är häpnadsväckande att det när det gällerskattereduktion skall kosta . att skydda integriteten. Anser AnitaJohansson att detta är tillfredsställande? Jag ställde i mitt inledningsanförande en fråga omstipendierna. Utskottsmajoriteten säger att skallutvärdera den saken. Jag återupprepar min fråga: Hur kan riksskatteverketutvärdera en skattefrihet när det inte förekommer några kontrolluppgifter frånarbetsgivarens sida och när det inte i stipendiemottagarens deklarationförekommer någon uppgift om en inkomst, eftersom den är skattefri? 18BJÖRN () replik: Får jag ställa ett par frågor till utskottetsföreträdare, som försvarar systemet att de fackliga organisationernakollektivt skall kunna lämna uppgifter om erlagda medlemsavgifter som skallkunna föranleda skattereduktion: Vem är ansvarig för dessa uppgifter? Har defackliga organisationerna härmed uppgiftsskyldighet, med det åtföljande ansvarsom lagstiftningen anger? Betyder det att det är de fackliga organisationernasom tar ansvar för eventuella felaktigheter i uppgifterna som kan leda till attskattereduktionen blir för stor eller för liten? Har man på det viset befriatden enskilde fackföreningsmedlemmen från att i sin egenskap av skattskyldigansvara för detta? Frågan kan ställas varför man gör justfackföreningsavgifter avdragsgilla. Jag har sagt att jag tror har fullgjort ett beställningsarbete från LO. Mycket av det som AnitaJohansson sade bekräftade mitt intryckatt det är på det viset. Det gäller också de fackliga stipendierna där denursprungliga motiveringen i propositionen var att man, precis som AnitaJohansson sade i sitt anförande, ville gynna de fackföreningsmedlemmar som ickemed nu gällande lagstiftning har rätt till ledighet utan löneavdrag för attdelta i fackliga kurser. Det var precis dem som man avsåg. Om man ville ge en möjlighet att täcka det inkomstbortfallsom en fackföreningsmedlem som deltar i en facklig kurs får om han inte harrätt till bibehållen lön, borde väl, i analogi med detta, stipendiet också blien beskattningsbar intäkt. Om man säger att avsikten är att kompensera förbortfall av en inkomst som blir beskattad, vore väl det naturliga att detstipendium som utgör kompensationen också blir beskattningsbart. sade egentligen ingenting om denutomordentligt hårda kritik som det ansvariga ämbetsverket, ,har framfört. Man får väl ändå säga att det är mycket ovanligt att en statligmyndighet använder så kraftiga ord i sin kritik av ett regeringsförslag somriksskatteverket har gjort. Men icke ett ord om detta från utskottets talesman. Följdlagstiftning tdl inkomstskattereformen, m. m. 19ANITA () replik: Bara helt kort. Frågan om den skattemässigabehandlingen av fackföreningsavgifter har varit föremål för en hel radutredningar under en följd av år. Behandlingen av medlemsavgifter har varit förmånligareför, arbetsgivarorganisationerna och deras medlemmar än för fackföreningarna. Så länge det gäller avdrag som gynnarkapitalägare och besuttna människor i samhället, blir det ett enhälligt ochrungande nej från de borgerliga ledamöterna här i kammaren. Ni talar omintegritet när det gäller fackföreningarna. Vi tycker att ni sysslar medpetitesser. Folk pä riksskattesverket, som vi har talat med, är övertygat omatt det i praktiken kommer att gå bra att genomföra denna ordning. Vi själva är övertygade om att kommer attklara uppföljningen i fråga om stipendierna. 20 () replik: Det är häpnadsväckande att ien integritetsfråga, som har behandlats och ventilerats på många häll ochansetts som mycket allvarlig, säger att det rör sig om petitesser. Är det däockså en petitess när skatteutskottets majoritet säger att den som är oroligför sin integritet kan avstå från detta skatteavdrag? Det är märkligt. Svaret på min andra fråga var i stort sett goddag yxskaft.Beträffande utvärderingen säger bara att hon är säker på attriksskatteverket klarar den frågan. Jag rekommenderar att ringaupp och tala om för tjänstemän där hur de skall göra enutvärdering utan tillgång till kontrolluppgifter på erhållna stipendier. Någrauppgifter därom kommer ju inte heller att finnas i stipendiemottagarnasdeklarationer. Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m, m. 21BJÖRN () replik: Jag tycker det var oförsiktigt av AnitaJohansson att säga att de borgerliga, så fort det gäller begränsningar iavdragsrätten som har betydelse för dem här i samhället som har det bättreställt, aldrig ställer upp. Vad både och mitt parti har varitmed om är just en betydande avdragsbegränsning, som berör dessa grupper. Detskadar inte att tänka sig för innan man framför synpunkter av det slag som vijust har fått lyssna fill. Vad sedan gäller relationen mellan avdragsrätt föravgifter till fackförbunden och arbetsgivarnas avgifter till sinamedlemsorganisationer, har vi ställt oss bakom riksdagsbeslutet om att dennarelation skall ses över. Jag tycker det finns skäl att uppnå likställighet pådetta område. I mitt tidigare anförande frågade jag vad som motiveradeen skattereduktion just beträffande medlemsavgiften till fackligaorganisationer men inte i fråga om avgiften till andra medlemsorganisationer.Jag tycker fortfarande att utskottets talesman går förbi hela problematiken omfackförbundens ansvar som uppgiftslämnare när det gäller de medlem.savgiftersom ligger till grund för den här skattereduktionen. Vad så gäller skattefriheten för stipendier för deltagandei bl. a. fackliga kurser finns det åter anledning att upprepa vadriksskatteverket har påpekat, nämligen att det för skattefrihet ärbetydelsefullt om stipendiegivaren är kopplad till stipendiemottagaren i denmeningen att den senare utför arbete för den förre och att alltså stipendietutgör ersättning härför. påpekar att man med den nyabestämmelsen helt kan kringgå den principen. säger också attdet finns stora risker för att det här får en vidare applikation. Det är frågorsom vi har ställt i utskottet och kammaren, men som vi inte får svar pä. 22ERIK (): Med anledning av mitt påpekande att man inteskulle utöka möjligheten till uppdelning av inkomster bland familjemedlemmarfrågade mig om det innebar att skatteutskottets socialdemokratiskaledamöter nu skulle komma att ta ett initiativ för att ändra på nuvarandelagstiftning. På den frågan kan jag svara nej. Vårt klara ställningstagande äremellertid att de generösa regler som gäller inte skall utvecklas päandra områden. Det är därför som vi säger nej till att använda sammaregler på UTB, vilket vill. Det är mitt svar på den frågan. Beträffande frågan om stödet till familjerna, som jag intebemötte i mitt första anförande, vill reservanterna bakom reservation 14, omjag har förstått dem rätt, få till stånd en ny stor utredning för att särskiltutreda ett speciellt regelkomplex av skatter just för barnfamiljerna. Detskulle kunna lösa barnfamiljernas problem när det gäller höginkomsttagare medstora skatter. Utskottsmajoriteten är helt på det klara med att familjermed många barn har en mycket besvärlig situation, även om inkomsten ärhög. Men situationen blir åtskilligt besvärligare, om inkomsten är låg. utskottsmajoritetenavsiktligt förfäktat att ett fullgott stöd till barnfamiljer aldrig kan skapasenbart över skatterna. Ett bättre sätt, som även skyddar dem med mycket lågainkomster, är att fortsätta pä den inslagna vägen, vilket exempelvis betyderhögre barnbidrag i takt med ett större antal barn. Den vägen anserutskottsmajoriteten att man bör gå. Eftersom regeringen nu har aviserat en samlad bearbetningav de många olika utredningsförslag som har framlagts på det familjeekonomiskaområdet, anser utskottet att man inte skall börja om från början igen utanavvakta denna bearbetning. Därför avstyrker jag reservationen. Det var ett par frågor som jag tidigare inte hann besvara.Stig Josefson frågade om vi från utskottsmajoriteten när det gällerpensionsförsäkringen var beredda att se till att de olika underlagen försocialförsäkringsavgiften blir likställda med vad som gäller för löntagare. Denutredning som pågår om den s. k. staketmodellen-ett förslagom hur manskulle kunna dela upp en företagares företagsinkomster och privata inkomster såatt säga i två skilda bokföringar kommer tämligen snart ut på remiss - skalllösa även problemet med egenföretagares pensionsunderlag sä att han intebehöver betala avgifter på belopp som går till pension. Men staketmodellenskall även lösa problemet när det går åt motsatt håll, vilket också skeribland, då egenföretagaren undgår att betala arbetsgivaravgifter, eftersom degenerösa ned- och avskrivningsregler som finns för företag medför att hankan skjuta sin inkomst framför sig och kanske inte ens tar ut deninom rörelsen utan på annat sätt i slutskedet. Också det problemet skall lösasgenom den s. k. staketmodellen. Jag kanske inte borde lägga mig i frågan om stipendierna,men jag vill ändå till säga att skattereduktionen inte är begränsadtill stipendier för fackliga kurser. Skattereduktionen gäller alla motsvarandestipendier. Jag är nästan säker på att skattefriheten redan finns förandra stipendier. Det är bara några fä som inte har denna skattefrihet och dithör de fackliga organisationerna i första hand. Följdlagstiftning tid inkomstskattereformen, m. m. 23 BOLUNDGREN (m): Jag blev inte riktigt på det klara med vadErik sade när det gällde uppdelningen av räntor mellan makar som ägeren schablontaxerad villa. fördes en ganska upprörddebatt om uttalande att generalklausulen här skulle varatillämplig. Då kom man snabbt fram till att den inte var tillämplig, vilketkanske lugnade en del. Finansministern gjorde dock en del tveksamma uttalanden. uttalande här var emellertid inte tveksamtutan snarare ett uttalande som innebär att viljeinriktningen är klar. Man börförändra möjligheterna att göra denna uppdelning av räntor mellan makar som bori samma hus. Det kan naturligtvis vara besvärligt för en hel del familjer sombefinner sig i den situationen. Därför vore det bra med ett klart uttalande.Jag inser att utskottets ledamöter kanske inte direkt nu i kammaren kan säganågonting. Men eftersom den socialdemokratiska gruppen i skatteutskottet Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. har denuppfattningen, är det väl logiskt att tänka sig att man informellt kandiskutera med regeringen i det här avseendet. Då kommer problemen förvillaägarna fram. Vårt resonemang om familjebeskattningen syftarnaturligtvis inte till att gynna människor med stora inkomster. Ett exempel somjag tog upp gällde en genomsnittlig industriarbetare, en tväbarnsfamilj. Vadkan hända där under vissa omständigheter? säger att barnfamiljernas ekonomiska probleminte kan lösas enbart på skatteområdet. Nej, det jag tog upp var att derasproblem inte får förvärras genom skattesystemets utformning. Vi kan inte lösaalla problem genom att förändra skattesystemet, och det är bl. a. därför som vimoderater har varit pådrivande när det gäller att införa det flerbarnstillägg isamband med det allmänna barnbidraget som också den socialdemokratiskaregeringen tycker är bra. Det är en åtgärd just för att gynna dem som har detverkligt besvärligt - många barn och inte tillräckligt stor inkomst. Det kan faktiskt inträffa att familjer måste hasocialbidrag för att kunna betala sin skatt. Jag tror trots allt att ErikWärnberg och jag kan vara överens om att det är orimligt. De utredningar på familjepolitikens område som gjorts ochsom regeringen nu skall göra en sammanfattande bedömning av har inte tagit uppdessa frågor. har inte gjort det, bl. a. på grundav sina direktiv.