prot · G609106 · 1982-12-31 00:00:00 — Därför bör förslaget om förbud mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur, svin och höns bestämt avvisas. Utskottetstalesman, , talade om utskottets skrivningar omdispensmöjligheterna. Dessa gör att förbudet under den korta tid som detföreslås gälla kommer att få ringa effekt. Ekonomiskt optimum för ettanimalieproducerande företag når man redan vid måttligt storainvesteringar. Det behövs inga jättestora anläggningar. 154 Naturligtvis bör jordbruksföretagen liksom alla andra företag strävaefter Om företag av olika skäl, ofta skatteskäl, investerar ytterligare, kandet naturligtvis ifrågasättas. Den livsmedelsutredning som här så flitigt haråberopats och de balanser som det här har talats om kommer att med förturpröva olika sätt att påverka produktionsvolymen. Utöver nu gällande regleringsmöjligheter - där vi harsådana, och vi har infört moment i själva jordbruksproduktionensom kommer att kunna påverka utvecklingen - kan förslag om tvåprissystem,stallbanker samt ändrade avskrivningsregler för byggnad för animalieproduktionkomma att diskuteras. Investeringsstoppet måste vara mycket negativt för denlilla men för jordbruket så viktiga industri som ägnar sig åt lantbruketsekonomibyggnader och inredningar. Ett ettårigt stopp är nog för att dessaföretag antingen genom nedläggnirtgar eller övergång till annan produktionförsvinner ur marknadert. För jordbruket kommer stora problem att uppstå,särskilt när det gäller underhåll och service. I ett modernt djurstall i dagingår maskiner och utrustning med hög teknik. Det fordras verkliga experter ochspecialister, inte minst snabb tillgång till dessa. Om dessa småföretag läggsned och försvinner ur marknaden, kommer jordbruket att få mycket stora problemoch drabbas av skada. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till de moderatareservationer som är fogade till detta utskottsbetänkande. Förbud mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur, m. m. 161EINAR (): Den omsorg och det intresse som moderaternahär har visat ställningstagande måste härröra från deras försök attkamouflera sin underliga irtställning. Det måste väl ärtdå vara gartska gertantför en föreningsman och företrädare för jordbrukspolitik att gårakt emot vad vår egen organisation, RLF, har tyckt i detta fall. Den har judels beställt ett förslag av denna karaktär, dels hälsat regeringens förslagmed tillfredsställelse. Därför förstår jag de mångordiga förklaringar med vilkamoderaterna försöker kamouflera detta. En känd statsman har från riksdagenstalarstol sagt att man, om man skall kunna färdas med trygghet och säkerhet påresan, måste använda både gaspedalen och bromsen med anpassningsförmåga ochomdöme, annars råkar man i svårigheter. Om man trampar gasen i botten, kan man plötsligt blitvingad att bromsa i panik. Det är en självklar och klok regel för allabilförare att inte göra så, men den är också bra att tillämpa i många andrasammanhang i livet. har vid åtskilliga tillfällen under många årrekommenderat denna regel när det gäller jordbrukets produktionsanpassning ochinte minst volyrrien av animalieprodukter. Men andra partier har envist vägratatt lyssna på oss. Om socialdemokraterna hade lyssnat på oss ,då vi väckte en motiort i ärendet, så hade vi redan då kunnat ta itu med dettaproblem. Övriga partier har principiella invändningar. Där råder den starkesrätt och djungelns lag, men det kan vi från aldrig acceptera. Att gaspedalen trampats i botten i stället för attanvändas med försiktighet är egentligen den elementära orsaken till dagensdebatt om s. k. överskotts- Förbud mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur, m. m. problem.Det är också orsaken till den partikbromsning som regeringert gör sig skyldigtill och som här i debatten mötts med begofad kritik. Det vore lockande att i detta läge ta en lättköpt politiskpoäng genom att kritisera det krångel och den byråkrati som här har beskrivits.Om man inte hade känt ett realpolitiskt ansvar kunde en sådan taktik i vissafall ha varit partipolitiskt gångbar. Men eftersom det förelåg risk för attregerirtgsförsla-get med sirt stela låsning efter ett panikartat totalstoppskulle gå igenom här i , valde att med sin motiort påverkautskottets skrivuirtg. Jag vill särskilt härtvisa tiU det som står nederst pås. 5 i utskottets betänkande. Vad som där anförs är oerhört viktigt för att fåen praktisk och förnuftig tillämpning av detta riksdagsbeslut. Så här skriverutskottet: "Med anledning av de synpunkter på dispensfrågan som framförtsi de redovisade motionerna får utskottet framhålla att det givetvis kantänkas ytterligare fall, där särskilda skäl kan anföras för en dispens motförbudet. Sålunda kan t. ex. arbetsmiljö- eller djurskyddsskäl liksom ocksåallmänrta miljövårdssynpunkter i vissa fall utgöra starka motiv för att ennybyggrtad tillåts ske, under förutsättning att åtgärden ej eller endast iobetydlig utsträckuirtg medför en ökning av produktionskapaciteten." , herr talman! Vad gäller det större problemet ominvesteringskontroll har vi i vårt särskilda yttrande valt att beskriva hur vitänker oss att denna mer komplicerade fråga skall lösas på lång sikt. Iavvaktan på de utredningar och de överväganden som behöver göras har vi alltsåvalt att använda en praktisk och realpolitisk taktik. Det har medfört enutskottsskrivning som ger utrymme för en i praktiken vettig hantering. 162ARNE i (): I en viktig jordbrukspolitisk fråga harjordbruksutskottets ordförande ägnat sig åt ett trafikpolitiskt anförande, därhan har gasat, bromsat och talat om en förfärhg massa trafikpolitiska finesser.Jag vet inte vad dessa saker har att göra med den fråga vi skall diskutera. Han inledde sitt anförande med att säga att han beundradeden omsorg vi visade hans parfi. Jag vill inte säga emot honom på denrtapurtkt, för vi hade ett visst irttresse av certterpartiets ställrtingstagande idenrta fråga. Mert upprikfigt talat var vi besvikna på , som intevar mer klarsynt än att man ställde sig bakom långtgåertde regleringar påjordbrukets område i stället för att i det längre perspektivets anda ägna sigåt att tillsammans med oss försöka eliminera effekterna avöverskottsproduktionen. må tycka att vi ägnar ertoproportiorterligt stor uppmärksamhet. Meu jag ägnade i mitt anförande 5,5minuter åt sakfrågan och möjligen åt . Eirtar Larssortdäremot gladde oss genom att starta sitt anförande med en vänlighet mot oss.Jag förnekar inte, , att vi var besvikna på för attcenterpartiet irtte ägrtade sig mer åt sakfrågan, såväl i dagens debatt somunder utskottsbehandlingen. I mitt huvudanförande uttryckte jag besvikelseöver att ni biträdde regeringsförslaget och hade motiorter som syftade till attvidga dispensmöjligheterna inom regeringsförslagets ram, som ni i det särskUdayttrandet uttalade ert gillande av de motioner som hade väckts fråncenterpartiets sida och som tog sikte på en etableringskontroll. Längre än tilletableringskontroU kan man inte komma. Så långt sträckte sig ändå interegeringsförslaget. Ni inom leder ligan av regleringsivrare närdet gäller den här frågart. För den skull använde jag sex rader i mittanförande åt att uttrycka besvikelse över att vi inte kunde hjälpas åt i dennaviktiga fråga. Detta var den enkla förklaringert till att jag över huvud tagetnämnde . I sanningens namn förtjänade väl inte någonupphöjelse. Regeringen har i dessa frågor ensam majoritet, varför centerpartietinte behövdes som vapendragare. Det var ett onödigt bistånd i en omöjligsituation. Debatten blev omöjlig, . Förbud mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur, m. m. 163 (): Även om vi har utomordentligt goda kontaktermed jordbrukets ekonomiska och fackhga organisationer, är vi inte i det härsammanhanget några ombud för . Vi tar politisk ställnirtg med hänsyn tillvår politiska inriktning och vilja. Jag kan instämma i anförartde, mert vill påpeka för att det även inomjordbrukets organisationer råder mycket delade meningar ometableringskontroll och investeringsstopp. Näringen är mycket tveksam till ensådan här lösning av problemen. Man är beredd att ta betydhgt större ansvar förhela produktionsbalartsert. Jag och mitt parti tror att det är denna väg somman bör gå. Näringen måste engagera sig mer aktivt. Då det från olikabranschorganisationers sida uttalats att de är beredda att försöka lösaproblemen, tycker jag att man skall ta fasta på detta. Jag trodde att EinarLarsson och hans parti åtminstone visste hur debatten förs i LRF och iföreningsrörelsen. 164EINAR (): i uttryckte besvikelseöver att inte har intagit samma ståndpunkt som . Dettauppfattar jag närmast som en komplimang. Själv skulle jag ha blivit mycketgenerad, om jag hade fått beröm för att jag tagit ställning på samma sätt sommoderaterna gjort i dessa frågor. Vi kan alltså lämna besvikelsen därhän, menjag tror faktiskt att jordbrukarnas och LRF:s besvikelse över moderaternasställningstagande är större än över vårt. Jag vet inte vilka källor har när han gör sina tolkningar. För min del har jag bara hållit migtiU LRF-lednirtgens officiella ställningstaganden och utgått ifrån att LRF:sledning förbehållit sig rätten att själv bestämma. sade att man har skilt mellan ettfackligt-ekonomiskt ställrtingstagande och ett poUtiskt. Jag kan inte förståhur man kan göra en sådan åtskillnad. väljer att försöka hittalösningar och ställnirtgsta-ganden som har en saklig, objektiv och realistiskbakgrund. Sedan kan det väl hända, som antyder, att centerrt inteplockar några billiga poäng på detta. Men detta är inte vår avsikt, om det nuskulle vara så illa att moderaterrta har rätt på dertrta punkt, vilket jagbetvivlar. Jag tror trots allt Förbud mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur, m. m. , att hutgår hem i längden, och folk i allmänhet accepterar det som är sakligt, riktigtoch rätt. Därför anser jag att vi i det här realpolitiska skedet - eftersomcentern principiellt bekänrter sig till det jordbruk vi har, vilket redan är föremålför mycket bestämda ramar - också skall ha styrmedel för att hindra enokynnesetablering. Det har vi bett moderaterrta om att hjälpa ossatt genomföra. Hade vi inte haft företag som etablerade sig på asfalt ochbaserat sin produktion på importerat foder - i vissa branscher står ett endaföretag för hela överskottet - skulle jag ha förstått resonemanget om frihetoch fria marknadskrafter. Men sådan är inte situationert, och därför har visagt att för vår del accepterar vi - liksom LRF - att jordbruket till sittförfogande har vissa möjligheter till korrektiv av felaktiga etableringar somskadar hela näringen, och som i det långa loppet också skadar konsumenternasintressen. Det måste finnas en viss kostym som är lagom för vår produktion. Denskall vi efter hand i den sittande livsmedelsutrednirtgert firtrta grundvalarför att bättre kunna korrigera. Det vill jag gärna också hoppas på. Men det skulle vara mycket ologiskt om i det härläget, när socialdemokraterna funderande på den här frågan tartag i ärendet, inte gick in med en objektiv realpolitisk ambition att påverkautskottsbetänkandet så att det också blir praktiskt hanterbart. Det anser jagatt vi har lyckats med. 165 i (): Jag vill gärna medge att ,efter det uppskärrade inlägget om vårt intresse för hans parti, onekligen berören fråga som är mycket allvarlig, och det är den icke arealbundna produktionen.Jag vill oförbehållsamt säga att det problemet finns. Men frågan är om behovetav den politiska åtgärd regeringens förslag innebär var så hastigt påkommet attvi måste vidta denna åtgärd. Livsmedelsutrednirtgert har fått så påsig för att lägga fram förslag till lösning av problemet att vi inte kunde nöjaoss med detta. Vi är alltså överens om att det finns ett problem men inte omsättet att lösa det. Jag utesluter inte att SvanteLundkvist myste ganska gott över de lovord som östes över hans parti, om änindirekt, då talade om att centerpartietsträvade efter lösningar som hade saklighet och en stark känsla för vadrörelsen behövde, liksom att det fanns realistisk bakgrund. Ja, det må vara välbekommet att jordbruksministern tyckte att det var skönt för örat att lyssnatill. Enligt mitt förmenande är det trots allt ett starkt inlägg för attmyndighetsutövning och hårdare reglering är den ljuvaste musik som finns förett centeröra. Detta med djurstallar är, herr talman, någonting i hästväg. 166SVEN (): Kära , jag trodde att även EinarLarsson hade kontakter med de olika branschorganisafionerna. Inte minst urtderdert har ledande personer från mjölksidan, slaktsidan osv.uttalat att man är beredd attsjälva försöka lösa problemet. tar upp olika påståenden om att förbehåller sig rätten attsjälv tolka sina uttalanden. Jag vill dock säga att det gör också vi moderater. Ja, jag vet inte om det är vi moderater som behöver tala om att hutgår hem. Jag tror att kanske skulle sätta sig i sirt egert lillakammare och furtdera. Men jag skall ändå säga till att vi frånmoderat håll heller inte har något till övers för det som han här kallarokynnesetableringar. Jag berörde det i mitt inledningsanförande. Jag sade attdet sker nyetableringar där ekonomiskt optimum redan är nått. Näringen ärinte betjänt av sådana etableringar, och vi är beredda att försöka klara detproblemet på andra sätt. Men vi tror inte att näringen mår bra av merplanstyrning. Anslagtill polisväsendet och åklagarväsendet 167 (): Med ett försök till viss hänsyn till kammarens arbetsförhållanden villjag bara mycket kortfattat säga att jag inte har talat om tolkningen avcenterns uppfattningar. Det har missuppfattat. Jag har sagt attjag tror att LRF självt bäst tolkar sin uppfattning, och jag har följt deofficiella uttalanderta frårt LRF;s ledning. Det torde vara svårt för herrLorentzon att påstå att den har någon anrtart uppfattning någonstans ibakgrunden. Sedanvill jag väjkomrta i när han nu - liksomsocialdemokraterna - börjar erkänna att det var tokigt med okynnesetableringarpå asfalt. Det är bra att man vaknar till insikt. Det är bara att beklaga attdet är litet sent. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (förslag om avslag på propositionen) Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mot 92 för reservation 1 av iLjung m. fl. Mom. 2-4 Utskottets hemställan bifölls. 19§ Anslag till polisväsendet och åklagarväsendet 1982/83:20 om anslag tillpolisväsendet (prop. 1982/83:100 delvis) och 1982/83:21 om anslag tillåklagarväsendet (prop. 1982/83:100 delvis). Anslag till polisväsendet och åklagarväsendet betänkanden 20 och 21 debatteras i ettsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. 169 (): Låt mig kortfattat artföra några synpunkterpå de moderata reservationerna till ett av de betänkanden frånjustitieutskottet som vi nu behandlar och som gäller i första handpolisväsendet. På många sätt styrs betänkande 20 av pågåendegenomgripande utredningar inom det här ämnesområdet. Polisberedrtingens arbeteär änrtu irtte avslutat, och kommissionen som skallutveckla ett samlat program mot den ekonomiska brottsligheten och skatteflyktenhar vittgående uppgifter, bl. a. när det gäller organisatiorts- ochresursfrågor inom polisen för att bekämpa dessa typer av allvarliga brott. Moderata samlingspartiet är representerat i de härkommissionerna. Av det skälet har mitt parti i utskottet funnit det lämpligtatt avvakta med mera väsentliga ställnirtgstaganden tills resultaten av dessautredningar förelig- Också på anrtat sätt firtrts det begränsningar i våramöjligheter att göra de satsningar inom poUsområdet som i och för sig medhänsyrt till brottslighetsutvecklingen vore behövliga. Det är de stränga kravpå återhållsamhet och besparingar som är nödvändiga för att få vårsamhällsekonomi i balans. Det gäller naturligtvis också på detta område. Vad som kan göras är omfördelningar mellan olika resurserför att om möjligt öka effektiviteten och få till stånd en kraftsamlirtg mot deallvarligaste tendenserna i kriminaliteten. På en punkt har vi inte ansett att det är nödvändigt attinvärtta polisberedningens slutliga förslag, och det gäller vårt förslag om enprofessur i polisforskning vid . Den förutsätts finansieras genomen motsvarande reducering av anslaget till brottsförebyggande rådet. Frågan har diskuterats och bemötts mycketpositivt av utskottet, som vitsordat behovet av just denna forskning. Frågan gäller väl egentligert rtu bara om dennaforskningsprofessur har ett så väsentligt samband med polisberednirtgertsarbete att det är olämpUgt att bryta ut dert. Vi kan inte finrta att dettasamband är sådant att inte skulle kunna fatta beslut i frågan . Jag vill därför yrka bifall fill reservationerna 1 och 4vid justitieutskottets betänkande nr 20, där det framhålls att en sådanprofessur bör komma till stånd. Omfördelning av vissa polisresurser är ett inslag ibudgetpropositionen vilket syftar till att få till stånd bättre prioriteringar.Vi moderater har mot bakgrund av den statsfirtansiella situationen kunnat godtaden antalsmässiga omfördelningen i stort, men vi vill använda de sålundafrigjorda resurserna på något annat sätt. Men jag vill understryka att vi gördetta i avvaktan på de båda kommissiorterna motnarkotikabrottslighet och ekonomisk brottsUg-het. Avde 50 tjänster som socialdemokraterna vill sätta in i kampen mot ekonomiskbrottslighet vill vi i stället anvärtda 20 tjänster i kvarterspolisverksamhet.Det finns, tycker vi, viktiga motiv för detta. Detbrottsförebyggande arbetet är av avgörande vikt i kampen mot otryggheten pågator och torg och framför aUt i kampen mot ungdomskriminalitet av olika slag.Både undersökningar här i och särskilt i pekar på att kvarterspolisersom får god och förtroendefull kontakt med ungdomarna inom sitt ansvarsområdemärkbart påverkar kriminalitetsnivån nedåt och bidrar till ökad trygghet föralla i området. Möjligheterna att tidigt ingripa mot t. ex. vandalisering ochnarkotikamissbruk ligger bl. a. i föräldrarnas, skolans, polisens ochsocialtjänstens nära kännedom om ungdomar med problem. Lyckasvi bryta kriminalitetskarriärer tidigt hos ungdomarna, kan vi sannolikt få nerungdomskriminaliteten också totalt med icke föraktliga tal. Eftersomungdomskriminaliteten är vårt storleksmässigt största brottslighetsproblem -låt vara inte kvalitetsmässigt - är kvarterspoliser en viktig satsning för attfå ner den totala brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Det är detskäl som ligger bakom vårt önskemål om en omfördelning inom den ram somjustitieministern totalt avdelar. Jagvill mot denna bakgrund också yrka bifall till reservation 7 vidjustitieutskottets betärtkartde rtr 20. Anslagtill polisväsendet och åklagarväsendet 170 (): Det råder en bred enighet om att den ekonomiska brottsligheten är ettstort problem i vårt samhälle. Denna form av brottslighet kan sägas rikta sigmot samhället självt och skulle kunna äventyra hela grundvalen för vårtsamhällssystem, ett system som bygger på ansvar för oss själva och för våramedmänniskor, med skatter och avgifter som medel för oss att uppnåfördelnirtgspolitiska och sociala mål. Det är en viktig uppgift för oss här iriksdagen att med all kraft medverka till att bekämpningen av dennabrottslighet bhr så effektiv som möjUgt. Ekonomiskbrottslighet är ingen ny företeelse, även om den uppmärksammats alltmer påsenare år. Det är en typ av brottslighet som man tidigare betecknat med debrottsrubriceringar som finns i och anslutande författningar ochsom man inte som givit något samlingsbegrepp. Ekonomisk brottslighet ärfortfarande inte någon brottsrubricering i formell mening. Det finrts därföringen helt klarläggande definition av begreppet. Den definition som alltmerkommit att användas är hämtad från ett betänkande från justitieutskottet vid1980/. Man räknar där till ekonomisk brottslighet sådanbrottslighet som har ekonomisk som direkt motiv och som har enkontinuerlig karaktär, bedrivs systematiskt och förövas inom ramen förnäringsverksamhet som i sig inte är kriminaliserad men som i det enskildafallet utgör själva grunden för de kriminella handlingarna. Som exempel angavsskattebedrägerier, valutabrott, vanliga 11Riksdagens protokoll 1982/83:105-106 Anslagtill polis-vä.sendet och åklagarväsendet Vidtidigare debatter i denna fråga här i kammaren har det från socialdemokraternassida gjorts gällande att ingenting gjordes av de centerledda regeringarrta.Statsrådet , som glädjande nog är närvarande här i kammaren, tycks dockha en mera positiv inställning, då han dristar sig att uttala att det hargjorts åtskilUgt . Jag vill därför, även om timmen är sen, tanågra minuter i anspråk för att peka på en del som har hänt . Framtill regeringsskiftet hände inte mycket pä detta område. Det var först närden första icke-socialistiska regeringen gav brottsförebygganderådet i uppdrag att se över den organiserade och ekonomiska brottsligheten somden första samlade regeringsåtgärden vidtogs. BRÅ:s arbete har varitframgångsrikt och avkastat en lång rad rapporter och promemorior. De allraflesta har också lett till lagstiftning. Utöver BRÅ:s arbete har det inom fleratraditionella stadiga utredningar arbetats fram förslag som sedan lett tillbeslut i regering och riksdag. Detrör sig om ett trettiotal större lagstiftningsprojekt som genomförts under desenaste sex åren. Ingripande ändringar har gjorts i hyreslagstift-ningen,valutalagstiftningen, konkurslagstiftningen, skattelagstiftnirtgen,tullagstiftningen samt lagstiftningen om yrkesmässig trafik och om miljöskydd.Härutöver har flera ändringar gjorts i beträffande häleri, vissaarbetsmiljöbrott, dobbleri och miljöbrott. Nya lagar har tillkommit; hit hörlagsfiftningert om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, omsäkerhet för skattefordringar och om utredning i utländska skatteärenden samtlagarna om finansbolag och handel med begagnade varor. Slutiigen är ej attförglömma lagen mot skatteflykt och den nya utsökningsbalken. Ochdet är inte bara på det rena lagstiftningsområdet som vi genomförde omfattandeskärpningar. Också organisatoriska förändringar har företagits. Inom pohsen harskapats en helt ny organisation i form av ekonomiska rotiar. Dessa har länensom primärt verksamhetsområde. Också taxerings- och exekutionsväsendet haromorganiserats. pågår äveu ett omfattande samarbete mellan demyndigheter som i sin verksamhet har att arbeta med den ekonomiskabrottsUgheten. Detta arbete äger rum såväl på central och regiortal som pålokal nivå och har även fått till följd att betydande insatser gjorts frånenskilda kommuners sida. Satsningenpå att bekämpa den ekonomiska brottsligheten har fortsatt också underinnevarande budgetår. I förra årets budgetproposition föreslogs, ochbeslutades av , inrättandet av fyra nya ekonomiska rotiar. Beslutfattades vidare om att fyra tjänster som kvalificerade ekonomer skulletillföras polisväsendet för utreduingar i komplicerade ärenden. Även pålagstiftningsområdet fattades många viktiga beslut om skärpningar. Densocialdemokratiska majoritetert härtvisar på många ställen i det betänkande vinu behandlar till kommissionen mot ekonomisk brottslighet som densocialdemokrafiska regeringen med, vill jag nog påstå, stora åthävor harinrättat. Denna kommission var dock inte något nytt. den icke-socialisfiskaregeringen gav BRÅ uppdraget att utföra en lagstiftningsöversyn, kan man sägaatt en kommission irträttades. Denna avlöstes av en samrådsgruppinom för att samordna de olika departementens arbete påområdet. De förslag som utarbetats före regeringsskiftet har genom beslutet omen ny typ av kommissiort kommit att fördröjas väsentligt. Det är minförhoppning att när den Heurgrenska kommissionen väl funnit sina arbetsformerett lika gott arbete som fidigare skall kunrta utföras och ytterligareförbättringar av lagstiftningen på området vara möjliga. Detär inte minst mot bakgrund av socialdemokraternas tidigare agerande underoppositionstidert som jag med stor förvåning noterat de socialdemokratiskautskottsrepresentanternas ovilja att utan onödig tidsutdräkt fortsätta arbetetpå detta område.