prot · G60937 · 1982-12-31 00:00:00 — Den utvecklingsplan för som jag har talat ominnehöll fem olika steg. Det femte steget i. den planen handlade om omedelbaraarbetsmarknadspolifiska insatser. I det sysselsättningspaket som regeringenlade fram - tror jag att det var-fanns stora satsningar på . har fått mest pengar både närdet gäller fidigareläggande av statliga investeringar och när det gäller Därmed har totalt för def här året fått närmare700 milj. kr. Beträffande den rapport som vi har fått , , vill jag säga aft regeringen självfallet inte har hunnit studeraden eller ta ställning till den. Den innehåller väldigt många förslag avvarierande slag från den beredningsgrupp som egentligen är en internberedningsgrupp inom , vilken har fått i uppdrag att specielltåka upp till malmfälten för att se vad som kan åstadkommas för att klarasysselsättningen där. Trots att detta är ett arbete som pågår inom regeringen,har vi valt aft offentliggöra förslagen. De kommer alltså att läggas framsenare. Om information om företagsfusioner m. m. AnL 21 (): Att det behövs arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är givetvis sant. Men jag tror aft det är vikfigt att regeringen, dåden ökar insatserna fill länen, för över mer resurser tiU länsstyrelserna, somkan använda dem som offensiva regional- och näringspolitiska insatser. Jag troratt man då får långsikfiga effekter av insatserna. Jag fick inget svar på frågan: Är regeringen beredd attaktivera lokaliseringsdelegationen, beredd aft fa kontakt med störreindustriföretag i landet, de industriföretag som fakfiskt har en fillväxt, föratt få dem att lokalisera sin produkfion fill malmfälten? Jag fick inte heller svar på min första fråga som gälldeSvappavaaragmvan. Om LKAB-ledningen fatfar ett definitivt nedläggningsbeslut,kommer regeringen aft acceptera ett sådant beslut? AnL 22 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Bland de förslag som den här arbetsgruppen nu har förelagt regeringenfinns också förslag om kontakter med industriföretag, förslag som syftar omstrukturering av näringslivet i malmfältskommunerna. Beträffande sade jag i mitt svar att :sledning ännu inte har tagit ställning fill den frågan. Inte heller har denredovisat några förslag för de fackliga organisationerna vid företaget. Jagmenar aft def är alldeles för fidigt för att regeringen i def här läget skullegöra något uttalande. beslut i den här frågan lär komma imitten av december. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1982/83:117 om information om företagsfusioner m. m. AnL 23Arbetsmarknadsministern : Herr talman! harfrågat mig om jag överväger att vidta sådana ändringar i lagen ommedbestämmande som syftar till att förelägga förefagsägare skyldighet aft ge deanställda informafion om planerade företagsfusioneroch/eller företagsnedläggningar i så god tid att de ges reella möjligheter attpåverka utvecklingen. Denfråga som ställer berörs bl. a. av nya arbetsrättskommitténsutredningsuppdrag. Detframgår av arbetsmarknadsutskottets senaste betänkande om medbestämmandefrågoratt regeringen kommer att fillsäfta en särskild beredningsgrupp, som får fUluppgift att förbereda en samlad bedömning av hur det fortsatta reformarbetet påarbetsrättens område skall läggas upp. Beredningsgruppen kommer därvid aft faupp också frågan om förbättrad facklig insyn i samband med företagsförvärveller liknande. Def kommer att ske bl. a. mot bakgrund av nyaarbefsräffskommitténs slutbetänkande och vad som kan tänkas komma fram som enföljd av utvecklingsavtalef mellan SAF, LO och PTK. Jagvill först avvakta resultatet av beredningsgruppens arbete innan jag farställning fill hur kravet på förbättrad informafion bäst kan fillgodoses. AnL24 (); Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Bakgrundentill frågan framgår egentligen av nästa fråga på föredragningslistan, som ärställd fill industriministern. Men bakgrunden kunde också göras mer allmän. Dethör mer till regel än till undantag att företag de facto påbörjarverksamhetsförändringar som exempelvis fusioner, nedläggningar elleromstruktureringar av industrin innan de anställda informeras eller, än mindre,ges reella möjligheter att påverka planerna på förändringar. Därförhälsar jag arbetsmarknadsministerns svar som en välkommen indikation påförstärkning av endera lagen om medbestämmande eller annan arbetsrättsliglagstiftning i syfte att skapa just de här eftersökta reella möjligheterna förde anställda att påverka. Arbetsmarknadsministernssvar kan inge olika grupper av indusfrianställda hopp inför framfiden. Pådenna punkt ser man ännu en våda av etf sexårigt borgerligt regeringsinnehav. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1982/83:118 om solidpappstillverkningen vid AnL 25 IndustriministernTHAGE : har frågat mig dels om jag anser att avvecklingen avForsså Bruk har betydelse för strukturen av svensk skogsindustri, dels om jagär beredd att ta upp förhandlingar med i syfte att behållasoUdpappstillverkningen vid Forsså Bruk utifrån det lokala alternativ sompresenterats. , som ägs av , tillverkarsolidpapp av refurfiber i , . Verksamhetensysselsätter drygt 200 personer. Enligt vad jag erfarit har verksamheten under etf antal årdrivits med mycket svagt ekonomiskt resultat och med dåligtkapacitetsutnyttjande. har därför överlåtit maskiner m. m. till MunksjöAB, som har för avsikt att överföra tillverkningen från Forsså till Timsfors,där har en anläggning för tillverkning av solidpapp. Genomförs dessaplaner, innebär det aft Forssåenhefen kommer att läggas ned. Om en nedläggning av Forsså Bruk sker, innebär det ettmycket hårt slag för de anställda vid bruket och för . Ennedläggning av bruket påverkar däremot svensk skogsindustris struktur i merabegränsad omfattning. Jag har även erfarit aft har för avsikt att vidtaåtgärder för att underlätta skapandet av ersättningssysselsättning om nuvarandeverksamhet vid Forsså Bruk upphör. AnL 26KENTH (): Jag vill tacka industriministern för svaret på frågan. Anledningen till den första frågan, om affärsuppgörelsenhar betydelse för den svenska skogsindustrins struktur, är följande: Den förrasocialdemokrafiska regeringen uppvaktades vid etf par tillfällen avPappersin-dustriarbetareförbundet, samt indusfrifjänstemän och arbetsledare ingåendei fräkartell-samarbetet om behovet av en stafiig sfrukfurplan för svensk skogsindustri.Detta arbete inleddes, men avbröts av den borgerliga regeringens tillträde1976, vilket var och är beklagligt men icke desto mindre uppfordrande för ensocialdemokratisk regering. En sådan sfrukfurplan behövs, ett praktiskt samhälleligtarbete som inte bara förlitar sig på marknadens egna lagar och krafter- även ommarknaden givetvis måste vara grunden. Detta är ännu viktigare i ett annatperspekfiv, nämligen att staten driver Pappersbruk, ingående iASSI-koncernen, med årliga miljonförluster. Staten har vidare medverkat till enfinansiell rekonstruktion av Munksjökoncernen, som uppträder som köpare aven konkurrent, nämligen Forsså Bruk. Både Pappersbruk och bedriver alltsåverksamhet som är likartad eller har en Forsså näraliggandekonkurrensprofil. från den synpunkten har staten etf indirekt ansvar ochborde därför påskynda strukturplanearbefet. Just därför har jag frågatindustriministern om han är beredd att ta upp en diskussion med PLM i syfte attmöjliggöra ett lokalt affärsalternativ som bibehåller produktionskapaciteten iNäsviken. Industriministern är uppenbarligen infe beredd att göradet. Icke desto mindre är det viktigt, som industriministern säger i sitt svartill mig, aft han har erfarit att PLM är beredd att verka förersättningssysselsättning. Det är bra. Det behövs i vår bygd, som är meradrabbad än de flesta bygder här i landet med undantag av . Men industriministern säger i sitt svar: "Jag haräven erfarit att har för avsikt att vidta åtgärder för att underlättaskapandet av ersättnings-sysselsättning om nuvarande verksamhet vid Forsså Brukupphör." Det är mycket intressant att industriministern säger "omnuvarande verksamhet upphör". Såvitt jag förstår har PLM redan frånträttde centrala förhandlingarna och betraktar affärsuppgörelsen såsom varande ihamn. Jag hoppas innerligt aft industriministern kan biträda de anställda ochde lokala intressena i för att få till stånd en snygg avslutning påden här affären. AnL 27 Industriministern : Jag kan instämma i synpunkternär def gäller behovet av ett program för svensk skogsindustri. Jag hoppas afthan skaU få det önskemålet tillgodosett. Låt mig något kommentera den aktuella frågans och detaktuella brukets betydelse för strukturen. Forsså Bruk har en produktion på drygt 30 000 tonpapper. Denna tillverkning skall nu eventuellt överflyttas fill Timsfors.Självfallet har - det är helt klart, så den frågan behöver vi inte diskutera -en nedläggning av Forsså Bruk mycket stor betydelse för de anställda och förkommunen. Däremot, menar jag, förändrar det inte strukturen i svenskskogsindustri i någon större omfattning, eftersom varken Forsså eller Timsforsi dagsläget har fullt kapacitetsutnyttjande vid sina anläggningar och inteheller beräknar få det framöver. Detlokala initiafivet har ännu inte presenterats för industridepartementet.Hittills har det presenterats via massmedia. Jag kan därför infe ha någrabestämda uppfattningar om def. När det gällersysselsättningsfrågan vill jag upprepa vad som har kommit fram, nämligen attPLM har för avsikt att vidta åtgärder om nuvarande verksamhet vid Forsså Brukupphör. Jag vill gärna understryka att PLM måste ha och förmås att ta etfansvar för att nya sysselsättningstillfällen skapas i Forsså. 28KENTH (): Industriministerns svar om behovet av denskogsindustriella sfmkfurplanen är mycket välkommet. Aft en sådan plan behövsser vi runt om i våra bygder. Men frågan är om infe Forsså Bruk industriellt,produktionstekniskt och affärsmässigt är minst lika lämpat att fortsätta somsolidpappstillverkare och vidareförädlare av solidpapp i Sverige.Maskinutrustning och annat är bättre där än i de två konkurrerande företagen iSverige. Eftersom PLM fidigare inte har satsat särskilt hårt på den här enheteninom sin pappemballagedi-vision, finns det alltså lokala affärsintressenter somär beredda att tillsammans med de anställda driva företaget vidare, förutsattatt PLM sätter sig vid förhandlingsbordet. Det skulle kunna gagna bygden ochomöjliggör ingalunda för Timsfors att leva vidare i Munksjökoncernen. Detär denna indikation, denna hjälp som jag efterlyser hos industriministern. Jagvet att industriministern kommer att få en framställan från lokalaintressen, och då hoppas jag verkligen att ni hjälper till, om inte annat såför att lösa frågan om ersättningssysselsäftning. Den lokala arbetsgruppen och de anställda är naturligtvis välkomna tillindustridepartementet för aft presentera det lokala alternativet. Jag kanemellertid infe ha någon uppfattning om detta, eftersom jag inte kännerfill innebörden. Deftillhör en industriministers hårda vardag aft diskutera frågeställningar därolika bygders intressen ofta kolliderar. Jag försöker verka så, att inte regionställs mot region eller ort ställs mot ort. Företagen, vare sig de är statliga,kooperativa eller privata, svarar för den företagsekonomiska bedömningen. Debedömningarna vill jag inte offentligt kommentera. AnL 30 (): Jag har full förståelse för industriministerns föga avundsvärdasituation när han skall leda en industrisfrukturomvandling som är den hårdastesom vi har haft . Det är också berömvärt att han försökerundvika att ställa region mot region eller ort mot ort. Jag sade också i mitttidigare inlägg att det finns möjligheter för solidpapps- ochwellpappsfillverkarna att existera på flera håll. Hudiksvallskommun och de anställda kommer säkerligen att fråga både arbetsmarknadsstyrelsenoch industridepartementet om en annan typ av hjälp. Man kommer också attdiskutera frågan om . Situationen är nämligen krisartad. Dettanämner jag bara som en upplysning fill industriministern. Jag ber än en gång att fåtacka för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:129 fillkonstitutionsutskottet /83:130 till arbetsmarknadsutskottef /83:131fill konsfitufionsutskottet /83:132 fill trafikutskottet /83:133 fillkonstitufionsutskottet /83:134 till finansutskottet /83:135 tillskatteutskottet /83:136 och 137 tiU lagutskottet Nr 37 9 § AnL 31 TREDJE VICE TALMANNEN: Tisdagenden -lg får meddela aft på morgondagensföredragningslista uppförs dels 30november 1982 utbildningsutskottets betänkande 3 närmast eftersocialutskottets betänkan- de 7, dels skatteutskottets betänkande 6närmast efter näringsufskoftets 10 § Anmäldes och bordlades Motion 1982/83:138av m.fl. Ändring ibyggnadsstadgan (1959:612) (prop. 1982/83:45) 11 § Anmäldes och bordlades betänkanden /83:5 1982/83:6Erkännande av PLO, m. m. 1982/83:7 Den alliansfria rörelsen /83:9Cypernfrågan Socialutskottefs betänkanden /83:5 Abortlagstiftningen1982/83:8 Åtgärder mot fobaksbruket 1982/83:9 Vissa frågor om äldreomsorger m.m. 1982/83:12 Förvaltningen av vissa donationsmedel betänkanden /83:4 Läroplanen förgrundskolan m.m. 1982/83:5 Läroplanen för gymnasieskolan m. m. 1982/83:6Grundläggande högskoleutbildning m. m. 1982/83:6Medbestämmandefrågor m. m. 1981/82:123 delvis) 1982/83:7 Värdesäkring avstatliga egenlivräntor 1982/83:8 Tjänstledighet för fackligt och politisktarbete 1982/83:9 Statlig lönegaranfi vid konkurs 1982/83:10 Jämställdhet1982/83:11 Medborgarskap 1982/83:14 Granskning av den årligaredogörelsen för tillämpningen av terroristlagstiftningen (skr. 1982/83:47) 1982/83:2Effektivisering av den fysiska riksplaneringen 1982/83:5 Ändring i byggnadsstadgan, m. m. 1982/83:15) - dispens rätt 9 1982/83:6 Exploateringssamverkan m.m. (skr. 1982/83:39) 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:141 av () fill socialministern omviss försöksverksamhet med kiropraktorer: begärde attregeringen skulle låta medicinalan-svarskommittén överväga legitimafion avDoctors of Chiropracfic och personer med motsvarande utbildning. 1979 avgivit förslag i frågan uppdrog regeringen åtsocialstyrelsen att i enlighet med kommiftéförslaget genomföra enförsöksverksamhet med kiropraktorer i offentlig sjukvård. Mot bakgrund av uppgifter i pressen, som gör att man ifrågasätteröverensstämmelsen mellan intentioner och det förestående försöket,vill jag fråga socialministern: Syftar projektet - förutsatt att det faller väl ut - tilllegifimation av Doctors of Chiropracfic och personer med motsvarande utbildning,eller syftar det enbart till att föra in själva behandlingstekniken i svensksjukvård? 1982/83:142 av () till utrikes- ochhandelsministern om arbetskraften vid SIDA-stödda projekt: fördes en diskussion ombiståndet till med anledning av uppgifter om att tvångskommenderadarbetskraft användes i anslutning fill SIDA-stödda projekt i . Liknandeuppgifter cirkulerar nu i anslutning fill Bai Bang-projekfet. Statsrådet har enligt TT förklarat att rekryteringen och behandlingen avarbetskraften är en intern vietnamesisk angelägenhet. Frågan kommer inte afttas upp i kommande förhandlingar. Vilka uppgifterhar utrikesministern rörande dessa förhållanden? Anserutrikesministern aft dessa frågeställningar har betydelse 'för utformningen avsvensk biståndspolitik? 1982/83:143 av () till statsrådetRoine om vissa husaffärer av dotterföretag fill domänverket: Allvariiga missförhållanden haruppenbarats i samband med husaffärer som ett dotterdotterbolag fill domänverkethar bedrivit i . Harskattepengar kommit fill användning i de transaktioner som gjorts? Drar statsrådetnågra principiella slutsatser av def inträffade beträffande affärsverkslämplighet att driva affärer i dofferdotterbolags form? 1982/83:144 av () tiU komritunministern omde anställdas inflytande inom den kommunala sektorn: behandlade hösten 1981etf antal motioner som berörde medbestämmandet inom den offentliga sektorn.Beslut fattades om att förorda en utredning, som skulle klara utgränsdragningen mellan de anställdas inflytande och den politiska demokrafin. Kommunförbundefs och Landstingsförbundefs enhälligastyrelser ansåg aft dét var otillfredsställande aft kommunerna vid sinaavvägningar saknade fillräcklig vägledning genom aft frågan om gränsdragningenmot den politiska demokrafin blivit dåligt belyst i förarbetena tillmedbestämmandelagen och lagen om offenflig anställning. Med anledning härav önskar jag ställa följande fråga tillkommunministern: När avser kommunministern att tillsätta den av riksdagenförordade utredningen om gränsdragningen mellan de anställdas inflytande ochden politiska demokratin inom det kommunala verksamhetsområdet? 1982/83:145av () fill statsrådet om svenskundervisningen förvuxna invandrare: En angelägen fråga att lösa är denframfida organisationen av svenskundervisning för vuxna invandrare. Höstensproposifionslista upptar ingen proposition för defta område. Kommuner,studieförbund och lärare behöver besked om vad som planeras. Jag vill därförställa följande fråga till statsrådet: När och på vilket sätt avser statsrådet vidtaga åtgärderför att reformera svenskundervisningen för vuxna invandrare? 1982/83:146 av () tillutbildningsministern om ett närmare samarbete skola-arbetsliv: I petita för /84 föreslår skolöverstyrelsenatt statbidraget fill lärarlöner skall dras in under den fid högstadieelevernaär ute på prakfisk yrkesorientering och då gymnasieeleverna har s. k. yo-vecka.Ett sådant förfarande synes strida mot Lgr 80:s intentioner om ett fördjupatsamarbete skola-arbetsliv. Med anledning av det anförda vill jag frågautbildningsministern: statsrådet fullfölja Lgr 80:s principer om ettnärmare samarbete skola-arbetsliv? 13 § Kammaren åtskildeskl.