prot · G609108 · 1982-12-31 00:00:00 — För att ett övergripandearbetssätt skall kunna användas i orienteringsämnena krävs antingen att tvåeller flera lärare arbetar i arbetslag eller att en och samma lärare är behörigi samtliga fyra i blocket ingående ämnen. Många lärare känner tvekan inför att arbeta i arbetslag,och ingen skall behöva tvingas till ett arbetssätt man inte anser sig kunnafullfölja på ett kvalitativt fullgott sätt. Lärarnas ämneskompetens ochpedagogiska kunnande är en absolut förutsättning för att eleverna skall kunnafå de goda kunskaper och färdigheter som skollagen föreskriver. Det är ettuttryck för bristande respekt för kunskap och kompetens att låta lärare åta sigundervisning i ämnen som de inte är utbildade för. Detta kan medföra allvarligakonsekvenser för utbildningens kvalitet. Samordningen av undervisningen i de enskildaorienteringsämnena får inte utformas så att ämnesgränserna och sakinnehållettunnas ut. Vi moderater anser att det är självklart med hetygsättningi varje enskilt ämne, även efter utgången av /86. Med detta, herrtalrnan, yrkar jag bifall till reservation nr 3. Så fill reservation nr 8. En hel del av innehållet i dennareservation har redan tagits upp. Den rör tillvalsblocket, där oUka kurser kankomma i fråga och där dessa skall vara så inriktade att de inte kan förutses fåen sned könsfördelning. Utöver det som har sagts fidigare vill jag lägga tillytterligare några synpunkter när det gäller just den här reservationen. Jagvill för extra noga understryka följande mening:Jämställdhetsmålet i undervisningen är vikfigt. Men det förhållandet attorganiserandet av en fillvalskurs i förstone möjligen ensidigt skulle lockaantingen flickor eller Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Vissa för skolväsendet gemensamma frågor pojkar fårinte tas till intäkt för att kursen inte alls anordnas. Tvärtom måste en sådankurs ses som en utmaning för syofunktionärer och klassföreståndare attverkligen se till att elever av båda könen intresseras att delta. Hur skall manannars kunna påverka elever att bryta könsbarriärerna? Att inställa eller inteinrätta kurser konserverar sådana attityder som vi alla är ense om måstebekämpas. Dessutom måste kunskapsmålet, vilket har debatterats, vara det somsätts främst. Jag yrkarbifall fill reservation nr 8. I reservation nr 9 framför vi moderater en annorlunda synpå temastudierna på högstadium än den som utskottsmajoritetenhar. De som gäller som riktvärde förfördjupningsuppgifter måste utnyttjas effektivt för att på bästa sätt kommaeleverna till del. Temastudierna bör ge eleverna tillfällen till ordentligfördjupning inom deras speciella intresseområden och leda till goda kunskaper.Då kan de bli ett led i ett individuellt studieprogram anpassat fill den enskildeeleven som förberedelse för vidare studier inom olika specialområden eller förinträde på arbetsmarknaden. Jag yrkar bifall till reservation nr 9. Dessutom yrkar jagbifall till reservationerna nr 1, 5, 6, 7, 11, 12, 14 och 16. 174 () replik: har tagit upp blockbetygen,jämställdheten och temakurser. När det gäller blockbetygen och undervisning i block iolika ämnen har tydligen den ståndpunkten att vi skall haundervisning i varje ämne och betyg i varje ämne. Detta skall alltid gälla, ochvi skall inte åstadkomma någon ändring på den punkten. Vi får respektera attmoderaterna har den uppfattningen. Vi andra har den uppfattningen att det vorebra om man också försökte sig pä att stimulera fram ämnesövergripandearbetssätt på högstadiet när det gäller orienteringsämnena. Där har majoritetensagt, att om man arbetar ämnesövergripande, bör också betygen sättas på detsättet. har inte ställt upp på detta. Man är med på ettämnesövergripande arbetssätt men vill ha betygen satta i varje ämne. Det fårman också respektera. kom fram fill att jämställdheten får vika,om det inte går att uppfylla de andra krav som man har för att t. ex. anordnaen kurs. Men det visar sig, säger jag, att man i regel kan anordna kurser. Medbara små förändringar kan man göra en kurs attraktiv också för det andra könet,så att man får målet om jämställdhet att fungera. Temastudier är fullt möjhga attklara i nuvarande organisation. På den punkten tycker jag att harreserverat sig i onödan. 175BIRGITTA RYDLE (m) replik: Jag är glad att konstatera att det är vimoderater som står på elevernas, föräldrarnas och lärarnas sida när det gällerden framtida utformningen av betygen i orienteringsämnena. Vi är alltså de endasom hållerfast vid vad som står i läroplanen om att undervisningen skall få bedrivasämnesuppdelat. Och vi håller fast vid att det skall få göras även efter1985/86. Vi anser att det är en frihet som är viktig för att elever och lärarefillsammans skall nå målet för undervisningen på det sätt som de själva finnerbäst. Kommer man med förslag till inskränkningar i detta, frångår man verkligenläroplanen och intentionerna i den och styr undervisningen i en mycket olyckligriktning. Ett samband mellan ämnena betyder inte enhet.Grundkunskaperna i de enskilda ämnena är ju en förutsättning för att elevernaskall få den helhetssyn som eftersträvas. Beträffande jämställdhet får jag fråga : Hurskall man kunna påverka eleverna att bryta könsbarriärerna om man ständigt gervika för att en kurs i förstone bara lockar ettdera könet? Är rätta vägen denatt ställa in och inte inrätta kurser, om det bara är flickor eller pojkar somsöker från början? Är det inte bättre att i stället försöka påverka attitydernaför att nå jämställdhetsmålet? Vissa för skolväsendet gemensamma frågor 176 () replik: Min erfarenhet är att man inte i någon högregrad ställer in kurser på grund av att det är för få av det ena könet som äranmälda till dessa. Tvärtom kan man genom olika förändringar ikursuppläggningen ofta stimulera också det andra könet att anmäla sig, så attkursen blir av. Beträffande undervisningssätt och arbetsformer sadeBirgitta Rydle att hennes parti står på elevernas och föräldrarnas sida. Detvill vi alla göra. Vi vill alla säga att vi står på elevernas och föräldrarnassida. Vi har gjort en ganska fri övergång när det gäller attpröva arbetssätt för hur man i de enskilda orienteringsämnena vill lägga uppundervisningen i skolan framöver. Vi vill inte förbjuda blockbetygen, men vi vill hellerinte tvinga fram en sådan ordning. Vi vill låta skolan själv utveckla ettmönster och låta den komma fram till en bästa lösningen. Jag undrar om inte detär positivare, och ger mera för eleverna, lärarna och personalen, om vi låterdetta utvecklas fritt, utan att vi förbjuder den ena eller den andra formen.Skolan får alltså själv pröva sig fram. Man skall ändå veta att principen äratt arbetssättet styr betygen. Vet man detta och har man en negativ inställningtill blockbetygen, går man inte in för ämnesövergripande undervisning utanhåller sig till en undervisning i varje ämne för sig. Enkelt är det, och detskall vara enkelt. Sedan vi passerat mitten av dettaårtionde får vi se vilka erfarenheter som finns och vilka uppslag de fria ochöppna försöken har lett till. Då får möjlighet att återigen taställning. Då kanske och jag fortsätter den här debatten. 177BIRGITTA RYDLE (m) replik: Jag vill med anledning av vad konstatera att det uppdrag som regeringen gett till ärmenat att tvinga Vissa för skol-väseridet gemensamma frågor fram ettannat och enahanda arbetssätt på högstadiet. Det kallar jag för en styrning,och vi vill inte vara med om det. Jag tycker inte heller att man skall behövaförändra en uppläggning av tillvalskurserna för att få en jämnare fördelning avsökandet. Jag tycker att man skall angripa det problemet på sådant sätt att mankan påverka attityderna hos eleverna. Man skall ge syo-konsulenter och andrachans att påverka attityderna. 178 (): Får jag ställa en fråga till det finns skolor, elever, föräldrar, lärare och skolledare som vill arbetaämnesövergripande och ha ett blockbetygssystem, skall de då få ha det - jaeller nej? Det är en ganska enkel fråga att svara på mot bakgrund av de stoltadeklarationer om frihet och betyg som givit uttryck för. Man blir faktiskt litet fundersam över den vildsintamoderata agitationen från talarstolen. Det är inte särskilt länge sedan som dennya läroplanen trädde i kraft, precis som utskottets vice ordförande sade. Det är bara det att den läroplanen är signerad av har börjat verka . hör vi från talarstolvåldsamma attacker mot den läroplanen. hör vi tala om attvi skall ge barnen och lärarna arbetsro. Det är vi alla överens om. Men skallvi uppfatta detta på så sätt att nu vill ändra på den läroplan somgäller för , eller står ni fortfarande för den? Detta borde Per Unckelkunna svara på, för det är också en ganska enkel fråga att ta ställning fill.Gäller skapelse fortfarande, eller vill ni ändra på den - jaeller nej? Jag skall nu övergå till att kommentera några av dereservationer som är fogade till utskottsbetänkandet. och jag hardelat upp betänkandet så att han har tagit upp reservationerna 1-9, och jagskall ta upp reservationerna 10-16. Reservation 10, en folkparti- och centerreservation,behandlar anslaget till . Där har vi olika synsätt. Vi hävdaratt den anslagsberäkning som regeringen har gjort i budgetpropositionen ärriktig, i reservationen menar man att anslaget skall vara lägre. Reservanternavill ta bort . Detta handlar om tolv tjänster på , därinnehavarna är tjänstlediga eller sjukskrivna, men de kan mycket väl kommafillbaka under arbetsåret. Reservanterna vill ta bort medlen för de tjänsterna.I budgetpropositionen vill man gardera sig för att dessa människor eventuelltkan återkomma och anvisar medel för sex av tjänsterna. Anslaget är inte betecknat som förslagsanslag, vilketbetyder att de pengar som finns på anslaget också skall räcka för att täckaverksamheten. Vi tycker att det är en rimligare budgetteknik att anslå de pengarsom kan komma att gå åt på anslaget. Där skiljer vi oss från de reservanter ifolkpartiet och som har presterat skrivningen i reservation 10. Dettaär i och för sig ingen större politisk fråga, utan det rör sig om olika synsättpå budgettekniken. Vidare finns en gemensam borgerlig reservation, nr 11, somhandlar om skolinformatörerna. Ett utmärkande drag i skolans utveckling under1970-talet har varit just skolans strävan att öppna sig mot närsamhället iallmänhet och arbetslivet i synnerhet. Detta har mött ett mycket gott gensvar. Många människorhar kommit till skolan, ställt upp och medverkat. Framför allt har de fackligaorganisationerna känt ett mycket stort ansvar - i särskilt stor utsträckningLO och TCO. De har i nästan varje kommun organiserat en verksamhet kringskolinformationen. Det har tagits fram människor ute på arbetsplatserna som ärberedda att gå in i skolan och delge eleverna och lärarna sina vardagliga ochpraktiska erfarenheter. Detta kräver naturligtvis utbildning - om verksamhetenskall fä kvalitet och kontinuitet. För den sakens skull finns ett anslagupptaget på 2 milj. kr. sägs i reservationen, att eftersom det förbudgetåren 1977/78-1979/80 utgick sammanlagt 6 milj. kr. för detta ändamål,behövs inga pengar . Det är ett ganska underligt resonemang. Denna verksamhetförnyas naturligtvis ständigt, nya människor kommer in. nya människor skall hautbildning. Då behövs givetvis också nya pengar. Men här hamnar vi som vanligt i en position där vi delaross, och vi står ensamma om att försvara den rätt vi vill ge människor attockså fakfiskt komma in i skolans arbete med närsamhällets erfarenheter. Detkräver instrument och resurser - och det är vad det här handlar om. Jag yrkaravslag på reservation 11. Reservationerna 12 och 13 behandlar anslagsstorlek, ochdet finns ingen anledning att kommentera dem, eftersom de knyter an tilltidigare reservationer och är beroende av dem. Däremot är reservation 14 intressant. Det är en moderatreservation, som behandlar de regionala planeringsråden eller, enklareuttryckt, de regionala SSA-råden. Stryk dem, de behövs inte, säger moderaterna.Men det är också ett ganska märkligt ställningstagande. var nämligenenig när vi bestämde att vi skulle bedriva försöksverksamhet med planeringsråd.Den verksamheten pågår fortfarande och är ännu inte utvärderad. Men innan denutvärderingen är gjord säger : bort de regionala planeringsråden!De behövs inte. Menade inte allvar med sitt ställningstagandedå de var med om att införa den här försöksverksamheten? Eller tycker de attdet inte ens är intressant att utvärdera den? Här byter återigenfot. Uppenbarligen är de inte att lita på i det här sammanhanget. Jag kan ge ett ganska konkret exempel på vad den härverksamheten betyder. Länsskolnämnderna beslutar numera om gymnasieskolansorganisation. Den skall naturligtvis avspegla det behov av utbildning somfinns i länet, framför allt på den yrkesinriktade sidan. Det är då oerhört väsentligt att man, innan man gör ensådan planering, har ett samråd med de människor som finns ute i näringslivetsom är företrädare antingen för arbetsgivare eller för löntagare. I det sammanhangetkommer de regionala planeringsråden in. Jag vill nog påstå att Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Vissa för skolväsendet gemensamma frågor planeringsrådenhar blivit ännu tyngre än tidigare tack vare de beslut som har fattatsom länsskolnämndernas förstärkta ställning i samband med gymnasieskolansplanerings- och organisationsbeslut. Mot den bakgrunden är det en gåta för migatt inte ens vill avvakta utvärderingen av denna försöksverksamhetutan bara säger: Stryk den, den behövs inte. Det finns i och för sig en linje i handlande.Den linjen har ni som följt debatten observerat. I föregående ärende,då debatterade med , hade vi att diskuteraanslagen till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Tag bort dem,sade . Sedan gällde det anslagen till skolinformatörerna. Tag bortdem, sade . är det fråga om planeringsråden, dvs.arbetsmarknadens parters möjligheter att påverka utvecklingen. Tag bort dem,säger . Linjen är tydlig. Den kan inte markeras på ett klararesätt. Men den kommer vi bestämt att motsätta oss i alla sammanhang. Skolanskall vara öppen mot närsamhället och mot arbetslivet. Då måste vi också varaberedda att ta konsekvenserna härav och ge arbetslivets företrädare möjligheteratt komma in i skolan. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 14, Skolledarutbildningen tar upp i en reservation.Reservationen är inte särskilt spetsig. Vad man vill är att regeringen skallges till känna en utvärdering som en amerikansk forskargrupp har gjort rörandedenna utbildning. vet vi som har följt utbildningen att den är väldigtdeltagarstyrd. Det är en fin utbildning. Den läggs upp efter deltagarnasönskemål och behov. Den skolledarutbildning som vi nu har har naturligtvisförändrat sig . Den började , om jag inte missminner mig, ochskall vara fullföljd . Självklart skall denutvärdering eller undersökning som görs i anslutning till den beaktas i detfortsatta arbetet. Vi tycker därför att det är en överloppsgärning att geregeringen detta till känna. Mot den bakgrunden avstyrks centerreservationen. Det finns även en gemensam borgerlig reservation, som rörfortbildningen i ämnet religionskunskap. Även på detta område vill jag säga attvi har en ny ordning, som ännu inte har varit i kraft ett fullt läsår.Bestämmelserna trädde i kraft . Riksdag, regering ochskolöverstyrelse skall lägga fast de centrala riktlinjerna och ramarna fördenna verksamhet. Man talar om vilka villkor som gäller för ledighet och förlön. SÖ skall informera skolan om det utbud som finns och vilken prioriteringsom gäller. Det har SÖ gjort. Det har man visat oss. Högskolan skall arrangerakurserna. Det har den gjort. Det utbudet finns. De lokala skolstyrelserna skallfatta beslut om vem som skall gå och vilken utbildning det gäller. Denna typ av reform känner vi igen från andra skolområden.Jag tycker nog att det är litet klena decentralister, som redan första åretsäger att detta inte går bra och att riksdag och regering måste hoppa in ochkomma med en pekpinne åt kommunerna att följa de centrala rekommendationer ochregler som här gäller. Jag tror att kommunerna ändå gör det. Men låt dem få åtminstoneett eller två fulla år på sig, innan hoppar in med sin pekpinne. Medstöd av de erfarenheter som vi har när det gäller det decentraliseradebeslutsfattandet på andra områden i skolan tror jag att kommunerna är fulltmogna att ta sitt ansvar också på detta område. Mot den bakgrunden avstyrks denborgerliga reservationen om att man skall gå in med en pekpinne redan innan detförsta året har gått. Detta var de reservafioner, herr talman, som jag hade attkommentera, I övrigt instämmer jag i vad har sagt och yrkarbifall till utskottets hemställan i dess helhet. Vissa för skolväsendet gemensamma frågor 179PER () replik: hävdade att fråntalarstolen gått till våldsamma angrepp mot den läroplan för grundskolansom signerats av . Hade alltjämt varit ledamot avdenna kammare, hade hon säkerligen känt sig rörd till tårar av den Perssonskaomfamningen. Vad handlar nu den våldsamma attacken mot läroplanen om?Jo, först handlar den om betygen, om kvartsamtalen och om intagningen tillgymnasiet på höstterminsbetygen, samtliga tre punkter som moderatasamlingspartiet genom hela läroplansarbetet med kraft har betonat. Reservationerna handlar vidare om integrationen, somBirgitta Rydle har talat om för högstadiets del, en fråga därsocialdemokraterna nu begär sanktion för ett uppenbart brott mot denläroplan som så hjärtligt omfamnade. Hade återigenläroplansförfattaren alltjämt varit ledamot av denna kammare, är jag intealldeles säker på att hon hade känt sig så lycklig över den Perssonskatolkningen av hennes egna ord. Vidare handlar de moderata reservafionerna omtillvalen och om teman, gamla moderata ståndpunkter, kända underläroplansarbetet och syftande till att ge eleverna de valmöjligheter somsocialdemokratin alltjämt förvägrar dem. Vad är nytt? Och så handlar de moderata reservationerna om kunskaperoch färdigheter - en medveten tillspetsning som vi har velat göra för att sevad som verkligen ligger bakom det yviga talet från inte minst socialdemokratinom att kunskaperna nu skall ges företräde. Jag beklagar att den här debattenhar visat att det var åtskilligt av högstämt tal och litet av konkret innehålli de socialdemokratiska parollerna. Jag tror att vi skall erkänna, , att detfinns brister i skolan . De som ramlarurhögstadiet gör det inteaventillfällighet, utan de gör det därför att de finner otillfredsställelse med denundervisning som skolan kan erbjuda. Det är vår skyldighet att ta tag i dessagrupper och hjälpa dem till en meningsfull start i livet. , herr talman! Skolan skall vara öppen förnärsamhället, säger . Ja, det skall den vara. För oss är skolansöppenhet till närsamhället lika med att vi t. o. m. vill låta eleverna genom enutbyggd lärlingsutbildning få utbildning i det närsamhälle villöppna Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Förstår jag tidningsuppgifterna rätt, ärsocialdemokratin emot detta. Socialdemokratins kontakt - litet tillspetsat -med närsamhället inskränker sig till relationerna med närmastefackföreningskontor. 180 () replik: sade att det inte är någon storpolitisk fråga som tas upp i reservation 10, och det är det heller inte. Det ärinte heller någon särskilt stor ekonomisk fråga i och för sig. Men tror inteGöran ändå att om SÖ hade "befarat" att de personer som ärtjänstlediga skulle komma fillbaka, man då hade tagit tillfället att äska medelför tjänsterna? När man nu så klart har sagt ifrån att de här personernainte kommer fillbaka, tycker jag nog att regeringen med öppna armar borde hatagit emot de , för det finns alltid en massa områden där dekan komma till nytta. Sedan några ord om skolinformatörerna, som vi har berört ireservation 11. Jag delar helt och hållet den uppfattning som , att skolan har varit en sluten värld och att det ärviktigt med öppenhet gentemot närsamhället och en klar samarbetsvilja när detgäller arbetslivet. Jag tror att elevernas relationer till de teoretiskautbildningarna blir mycket bättre och klarare om man har den kopplingen tillarbetslivet. Men här är det också fråga om pengar. Man har ju haft enganska stor utbildning , och man har också fått ett nyttanslag när det gäller kommunernas uppföljningsåtgärder, där man har möjlighetatt använda just den här formen av utbildning. Därför tycker jag att det finnsallt skäl att man gör just den prioriteringen. tyckte att det var ganska onödigt att vi togupp frågan om skolledarutbildningen. Han menade att det var alldeles klart fullföljer detta. Det är vi naturhgtvis medvetna om. Vi vet emellertid attskolledarna fått både förändrade och utökade arbetsuppgifter.Jag tycker att det då finns skäl att titta litet grand framåt: vad finns detför behov när det gäller denna utbildning. Den lilla utvärdering som gjortsvisar på ganska många områden där man behöver göra insatser. Det hade varit avvärde att man sett litet framåt i det sammanhanget. Så till frågan om personalutbildning i religionskunskap.Göran säger att vi här inte skall gå in med pekpinnar, och det har vialdrig tänkt göra. Men faktum är att denna utbildning inte blivit vad man engång tänkte att den skulle bli. Det tillhör faktiskt SÖ:s uppgifter att följaupp intenfionerna i läroplanen, och detta är en del av förverkligandet avläroplanen på detta område. 181BIRGITTA RYDLE (m) replik: ställde en fråga till mig, ochjag skall svara mycket kort. I motsats till den socialistiska synen ärvalfrihet för den enskilda människan ett honnörsord för oss moderater. Det ärden valfriheten vi vill slå vakt omäven när det gäller skolorna. Lärare och elever skall ha frihet att Nr 108 välja hurde vill utforma undervisningen. De skall inte tvingas att använda ett Torsdaeen den 182GÖRAN () replik: borde kanske läsa den moderatareservationen 3, som slutar på följande sätt: "Några blockbetyg böralltså inte kunna komma i fråga varken före eller efter /86. "säger hon här att elever och lärare själva skall få komma överens om hur manskall organisera det - vi skall inte ha någon centralstyrning. Men om det nu ärså, , att man vill ha den här typen av undervisning och den härtypen av betygsättning, skall man då inte få ha det? Hur stämmer det här meddet moderata resonemanget om frihet och betyg? Inkonsekvensen lyser ju långväg., Jag ställde en enkel fråga till Per . Han varmångordig i sitt inlägg, men han svarade inte på frågan. Den löd kort och gott:Står fortfarande fast vid den läroplan som signerades av BrittMogård? Att skulle ha blivit rörd om hon hört mig betvivlar jagkanske inte. Men det är dock så att vi antog den här läroplanen efter en ganskaomfattande debatt. Det fanns anledning att vara kritisk mot pä enlång rad punkter, men när vi kom fill beslut var vi i stort sett eniga. Vad somnu håller på att hända är att maler sig ur den gemenskapen för attprofilera sig i dessa frågor. Det var så sent som somläroplanen började gälla. Då är frågan verkligen aktuell om ni vill ge elevernaoch lärarna arbetsro. Står ni alltså fast vid läroplanen? Det är viktigt att fråga detta, eftersom det här ytligamoderata talet om kunskap strider så klart mot den svenska skoltraditionen ochmot det bildningsideal som ligger fill grund för den svenska skolan och som såförträffligt formulerades av när han sade att det är fostran iOrdets vidaste och djupaste mening som skolan skall syfta till. Står ni intefast vid den ståndpunkten, Per ? Man blir utan tvivel litet skrämd närman hör Per tala från talarstolen. Han påpekade att det där sades 1940och att det nu är 1980, så det gäller inte. Det är minsann en ganska konstig ståndpunkt att inta i endebatt, särskilt som man gör anspråk på att företräda det som står förtradition här i samhället. Jag vill nog påstå att det är viktigt att vi slårvakt om den bildningstradition som finns inom det svenska skolväsendet. Det är,som sade, fostran i ordets vidaste mening det handlar om. Står ni för det fortfarande, Per , eller vill niförflacka debatten på så sätt som ni förut har antytt i tidigare inlägg? Ettsvar på de båda frågorna vore ganska fint att få. Vissa för skolväsendet gemensamma frågor 183PER () replik: