prot · G60943 · 1982-12-31 00:00:00 — Ända sedan ockupation av Östfimori har frågan om Östfimors rätt fill självbestämmande tagits upp iFN . Med den resolufion som antogs har majoriteten av FN:smedlemsländer för sjunde gången slagit fast Östfimors rätt tUl självbestämmandeoch oberoende. Tyvärr finns med bland dessa länder. Jag trodde att den borgerliga regeringens ändradeinställning till frågan 1980 skulle bli en parenfes, nu när vi har fått en nyregering - men så blev def inte. Den socialdemokrafiska regeringen - ochmajoriteten i utrikesutskottet -fullföljer nu den borgerliga politiken. Försocialdemokraternas del betyder def att man nu ansluter sig fill en polifik,som man hårt krifiserade så sent som . sade den socialdemokrafiske riksdagsledamotenMats HeU-sfröm i en debatt här i kammaren att den förändrade hållningen frånden borgerliga regeringen visade aft det rimligen är och infeÖstfimors intressen som varit viktigast för den . Hur är defdå nu? Vems intressen är vikfiga , när den fidigare så förkastade ochkrifiserade politiken fullföljs av socialdemokraterna? när vår mofion i samma fråga behandladeshär i kammaren hade socialdemokraterna ett särskilt yttrande. Man sade atf definte fanns några bärande principiella skäl, som kunde motivera den ändraderöstning Röstning i FN beträffande som den borgerliga regeringen stått för. Min fråga måstenaturligtvis bli: Gäller infe defta uttalande ? Def har inte hänt någotsom kan motivera en förändring nu heller, och därför borde utskottet hatillstyrkt vår mofion, som kräver en återgång till den gamla linje somföreträddes av socialdemokraterna när de saft i regeringsställning och av denborgerliga regeringen , 1978 och 1979 innan man ändrade inställning. Besvikelsen är stor ute i landet bland alla dem somengagerat sig i solidaritetsfrågor. Jag är övertygad om att flerasocialdemokrater än vanligt kommer aft rösta mot sin övertygelse, om utskottetsbetänkande vinner majoritetsstöd här . Vilka argument använder då utskottet för att hålla fastvid en politik, som man själv fidigare kritiserat så hårt? Vilka argument fårsocialdemokraterna atf springa över fill en hållning, som man själv harförkastat? Jo, man säger i utskoffsbetänkandet aft det krävssamarbete med de indonesiska myndigheterna för atf få fram humanitär hjälp. Ettsådant samarbete kräver tydligen enligt socialdemokrafisk logik aft man ocksålägger sig platt politiskt framför fascisfernas fötter, Atf borgarna iutskottet stöder denna inställning kan man förstå utifrån deras fidigareagerande och de svar som har givits från borgerliga partier tidigare. Nufullföljer socialdemokraterna den linjen, Def här har man mod atf påstå trots atf man säkert kännertill, hur korrumperad hjälpverksamheten i stor utsträckning har varit. Bl, a,har det fidigare kunnat visas hur stora delar av biståndspengarna som gått åtför att hyra helikoptrar av ockupationsmakten och hur hjälpsändningar snabbtdykt upp på svarta börsen i fätorterna på Östfimor, Man vill ha ett gott samarbete med en ockupationsmakt somgenom en medveten svältpolifik försökt mörda kanske halva befolkningen. Hurmånga de mördade är är ovisst - def finns olika bedömningar av det - men såmycket är klarf som att def rör sig om något hundratusental, och det är enkatastrof som i förhållande till folkmängden inte står den efter som följde iPol Pot-regimens spår i , Det kanske är på det sättet att de enda chanserna atf fåin något bistånd nu är via ockupanterna, som då naturligtvis kan hantera dettaefter sitt eget huvud. Men även om det är så - måste man lägga sig plattpolitiskt för den sakens skull? Kan man inte stå kvar vid sin kritik avockupationen och kräva självbestämmande för Östfirrior? Finns det fler argument från utskoftsmajorifeten? Jo, manpåstår aft man inte kunnat rösta för resolufionen, därför att ett fullföljandeav innehållet skulle äventyra FN:s generalsekreterares auktoritet. Vad är nu detta för någonfing? Skall man avstå från aftsäga sin mening i folkrätfsliga frågor, därför aft def finns ett svagt stöd - idetta fall en svag majoritet av FN:s medlemsländer, som naturligtvis har blivitsvagare av atf och några andra länder har hoppat av sin fidigare linje?Eller skall man avstå från att kritisera ockupationer och förtryck ute ivärlden, därför att sådant kan äventyra generalsekreterarens auktoritet? Hanuppmanas ju i resolufionen att ta kontakter för atf lösa problemen i området.Vad är defta Hur skall den förklaras? Är def en ny socialdemokrafisk doktrin, detta att manskall lägga sig när def gäller förslag som man inte tror kan bli framgångsrika?Gäller då inte rätt och moral längre? Skall def här bli den nya linjen iutrikespolifiska frågor, så kommer vi atf få många chocker . Och detskulle inte vara svårt aft fa upp andra länderexempel som jämförelse, där mankan fråga om socialdemokraterna tänker inta samma hållning som i den härfrågan. Jag bara undrar. Detta är principlöshet och bristande förmågaatf föra en rakryggad polifik, ingenfing annat. För det kan väl inte vara så,att man lagt sig platt också för de svenska vapenexporförerna, som ju gör godaaffärer med ? Blotta misstanken är förfärlig, men frågan måsteställas mot bakgrund av atf utskoftsmajorifefens argumentation är så ihålig ochdålig. Vapenmarknaden i ökar starkt år . befraktar som en stor framtida marknad, ASEA,, , Ericssonkoncernen och prins har ju varit däroch lagt grunden för en god marknadsutveckling, Def är klarf atf ett svensktstöd för östfimoresernas självbestämmande infe vore så bra för derasmarknadsplanering och deras affärer. Jag vill infe tro att sammanhangen bakomden ändrade socialdemokratiska polifiken är så djävulska, men misstankeninfinner sig när det infe finns några hållbara argument för den nuvarandeinställningen. Jag yrkar bifall till den av reservafionen. Röstning i FN beträffande AnL 110BENGT SILFVERSTRAND (s): Situafionen på - en liten ö i denostindiska arkipelagen - har diskuterats här i . Dennadiskussion har speglat den upprördhet som många människor i värt land har käntoch alltjämt känner inför def koloniala förtryck som ett litet folk på en litenö genom fiderna utsatts för. Vad vi skall fa ställning till är en av fieraaff-satser i en vpk-motion som väckts under allmänna motionsfiden . Dennaatf-sats far upp röstning i FN i fråga om resolufioner om tänker begränsa mitt inlägg fill denna fråga. Låt mig först slå fast atf aldrig har erkäntIndonesiens överhöghet över . Vi har krävt självbestämmanderätt förområdets befolkning, och vi härefter vår förmåga bidragit till att lindra dennöd och det lidande som drabbat människorna på ön. Vi kan emellertid inte bortse från den utveckling som harägt rum i området och från den de facto-sifuation som råder, nämligen aft har praktiskt taget fullständig kontrollöver . Atf man skall kunna vända denna utveckling ter sig alltmerosannolikt, en uppfattning som också återspeglas i omröstningarna i FN, därresolutionerna till stöd för får allt mindre anslutning. Röstning i FN beträffande och skall,givetvis beklaga och kritisera denna utveckling. Men vad hjälper def demänniskor på som fortfarande lever i svält och misär omresolufioner vinner en bred anslutning i FN medan den humanitära hjälp sommänniskorna bäst av allt behöver inte når fram till de nödlidande? Sanningen ärju atf de länder som stött resolutionen av utestängts frånmöjligheterna atf lämna humanitärt stöd till befolkningen i området. Humanitärahjälpinsatser fordrar fakfiskt samarbete med . Dessa hjälpinsatser ärnödvändiga, och jag har ännu inte hört något förslag, vare sig från vpk eUerfrån annat håll, om hur vi på annat sätt skulle kunna gå fill väga för attdenna hjälp skall nå fram. Inga, aldrig så välformulerade och välmenanderesolutioner kan ändra på det förhållandet. avstod från att rösta då en resolutionom behandlades i FN fidigare . Och vi är ingalunda ensamma -ett femtiotal andra länder intar samma hållning. Def nya inslaget iresolufionen är att man skall ge generalsekreteraren i uppdrag att inledakonsultationer med alla direkt berörda parter för att utforska möjligheternafill en allomfattande lösning av problemet. Detta är resolutionens centralapunkt. Mot bakgrund av utvecklingen i området och med hänsyn tillden internafionella opinionen ter def sig osannolikt, för att inte säga omöjligt,att generalsekreteraren skulle kunna slutföra ett sådant uppdrag med någonutsikt fill framgång. Eftersom i flera sammanhang, senast genomutrikesminister i FN , framhållit betydelsen avgeneralsekreterarens auktoritet och understrukit vikten av att man inteförsätter honom i omöjliga situafioner, ansåg vi oss infe kunna stödja enresolution där just en sådan omöjlig uppgift skulle läggas pågeneralsekreteraren. Att , i likhet med många andra länder, infe kanse något realistiskt alternativ fill den de facto-sifuation som föreliggerinnebär infe på något sätt aft vi avhänt oss möjligheten att i oHkainternationella sammanhang hävda atf Östra Timors folk har rätt tillsjälvbestämmande. förklarade utrikesministern här ikammaren att Östra Timors befolkning skall ha sin självständighet och atf detfaktum att striderna på ön nu helt tycks ha upphört infe ändrat regeringensuppfattning i frågan. Def kan därför infe råda något tvivel om Sverigesinställning. Den nedlagda rösten i FN betyder infe heller att vi skallavstå från att söka alla framkomliga vägar för att öka vårt humanitära stödtill Östra Timors befolkning. Även om nödsituationen är mindre akut - detfinns det många vittnesbörd om - finns hjälpbehoven kvar, och risken för nya,akuta krislägen kvarstår. Med detta vill jag yrka bifall tiUutrikesutskottets hemställan. AnL 111HANS i (vpk): Herr talman! Vi får nu höra attsocialdemokraterna står fast vid sin linje. Socialdemokraterna har aldrig, säger , erkänt den indonesiska överhögheten över ÖstraTimor. Men i utskoftsfexfen står det att ÖstraTimor numera är fast anknutet fill . Utskotfsmajorifefen har avvisatden text som vi har velat ha med och som finns i reservafionen, dvs. attÖstfimor är ockuperat av . Det är ju faktiskt en kvalifafiv skillnad. Man erkänner de facto-situationen - diktaturen harlyckats. Ja, visst är det en svår situafion, men för den skull behöver man intelägga sig platt polifiskt när det gäller hållningen fill den situafionen. Sedan står man här i talarstolen och beklagar aftresolutionen i FN får allt mindre stöd, samfidigt som man själv bidrar fill atfden får allt mindre stöd, dvs. ändrar ståndpunkt i frågan. Def är klart atf enresolufion som man inte röstar för får allt mindre stöd. Def är ungefär som omjag skulle stå här i bänken och infe rösta för våra motioner och sedan beklagaatt de inte får något stöd. Def är ju idiofiskt - jag kan inte säga annat. Det humanitära stödet skall man få fram via förtryckarna,som har gjort allt för atf svälta ihjäl befolkningen. Det är klart atf i ennödsituation får man försöka alla vägar - alla framkomliga vägar, sade BengtSilfverstrand. En framkomlig väg är ju atf kanalisera en viss del av stödetöver Fretilin. Socialdemokraterna, som har varit i kontakt meddess utrikesminister , vet aft befrielserörelsen kan fa emot stöd ochockså har begärt att få stöd. Ni socialdemokrater har farit titt och tätt runt påolika solidaritetskonferenser och utropat ert stöd till Frefilin, ända till dendag när ni kommer i regeringsställning. Då ändrar ni politik. Def är skamlöst! Ni är i gott sällskap. Många länder har hoppat av. Ja, detär naturligtvis en majoritet av IGGI-länderna, International Governmental Groupfor , som enligt uttalanden från olika departement - jag har citatliggande i min bänk - hävdar att det här är fill för atf lägga en grund för engod marknadsföring osv. är alltså med i ett internationellt organ för stödfill ockupationsmakten, tillsammans med och en del andra länder. Def ärklarf atf då kan man säga atf man är i sällskap med andra länder som avstårfrån att votera. Det är ju en helt ohållbar ställning som ni nu har intagit. Vi trodde i vår enfald - eller skall man kalla det filltro- inför det socialdemokratiska regeringstillträdet, aft nu skullesocialdemokraterna åtminstone fullfölja en polifik som de stridit . Socialdemokrater har stått här i kammaren tillsammans med kommunisteroch kritiserat den borgerliga regeringen, och så kliver de direkt in i denborgerliga fållan - och försvarar def med en massa ohållbara argument. Jagfinner inte ord, herr falman! Röstning i FN beträffande AnL 112BENGT SILFVERSTRAND (s): Man kan vara upphetsad över och besviken påvad som har skett i det område vi nu diskuterar. Den besvikelsen och denupprördheten är ni i vpk inte ensamma om atf känna. Men samma eller likartadeförhållanden råder på många håll i vår värld. Vikonstaterar att situafionen på förändrats. Röstning i FN beträffande harsituafionen nu utvecklats på det sättet aft ockupationsmakten - låt oss infestrida om ord, för det är vad def var fråga om från början - har kontrollöver området. Vi bedömer situationen sådan , och där står inteensamt, att vi bäst kan gagna människornas intresse genom att se till att denhumanitära hjälp de verkligen behöver når fram. Def har vi medverkat fill imånga olika sammanhang och där har inte vpk anmält någon annan uppfattning. Def är inget dåUgt försvar att hänvisa till behovet av atfstärka FN:s ställning och generalsekreterarens auktoritet. Ett centralt avsnitti tal i FN - jag har infe hört aft vpk har anfört någrareservationer eller någon krifik mot det - går just ut på att öka vårt bidragför atf på olika sätt stärka generalsekreterarens auktoritet. Man stärker integeneralsekreterarens auktoritet genom att lägga på honom omöjliga uppgifter. Vi kan i dagens läge icke påverka utvecklingen i ÖstraTimor när def gäller självbestämmanderätten. Vi har fortfarande kvar vårgrundinställning atf folken skall ha rätt till självbestämmande. Vad vi kangöra nu är att underlätta för människorna, atf hjälpa dem till bättreförhållanden. Vi slår vakt om den humanitära hjälpen på alla sätt, och den kannå människorna bara genom de kanaler som accepteras av . AnL 113HANS i (vpk): Herr falman! Något mer liberalt kluvet ändet senaste anförandet har man svårt atf finna. Tydligare kan hyckleriet infebeskrivas. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med290 röster mot 16 för reservationen av . 3 ledamöter avstod frånatf rösta. 30 § Föredrogs Utrikesutskotfets betänkande 1982/83:10 Internationell för Utskottets hemsfällan bifölls. 31 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas . 32 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellafion framställts 1982/83:47 av () till industriministern omhantverkets utveckUng: genomfördeunder 1980 ett omfattande utredningsarbete om hantverkets situation ochframfidsutsikter. Def utmynnade i betänkandet SIND 1981:2: "Hantverk -produkfion med tradition". a. föreslogs atf en hanfverksgrupp inomramen för SIFU tillskapades med uppgift atf bevaka och sfimulera hantverkets utveckling. Utredningen mötte ett i huvudsak positivt gensvar underremissbehand-Ungen. Såväl i utredningen som i remissomgången betonadeshantverkets betydelse för sysselsättningen, för beredskapsmöjligheferna underavspärrning samt den allmänt posifiva effekten av att erbjuda många människormeningsfyllf innehåll i fillvaron. En del åtgärder fogs upp och redovisades iposifiv anda i den s. k. småföretagsproposifionen 1982/83:118, bilaga 4:4. Näringsutskoftet behandlade vissa lokalfrågor förhantverket i sitt betänkande 1981/82:51 i samband med övriga frågor i nämndaproposition och förutsatte enhälligt att regeringen utan dröjsmål fattar beslutför aft nå en för hantverket posifiv lösning. hade infe annan mening. gavs ett uppdrag fill dåvarande riksdagsmannenJohan A. aft biträda inom industridepartementet med vissa frågor rörandehantverket. Utredningsmannen inlämnade en framställning, daterad den 4 oktober1982, fill industridepartementet med förslag om atf en central hantverksnämndinrättas vilken skulle ha i uppgift att arbeta med utveckling och sfimulans avhantverket samt att bevaka att hanfverkskunnande med framtidsutsikter infespolieras. föreslogs etf anslag i 1983/budget på 4,2 milj. kr.för verksamheten. Enligt min mening är hantverket en för dåligt utnyttjadresurs i def svenska samhället. Här finns utrymme för flexibilitet, nytänkande,resurshushållning och arbetstillfredsställelse - begrepp som alla på ettposifivt sätt kan lämna bidrag också i ett större ekonomiskt perspektiv. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Är industriministern villig medverka till en positivlösning av de i bl. a. här nämnda utredning aktualiserade frågorna förhantverksyrkenas utveckling och bestånd? 33 § Meddelande om frågor Meddelades atf följande frågor framställts 1982/83:173 av (c) till statsministern ombesvarande av frågor i : , vecka 47,framställde jag en fråga till kommunikationsministern om SJ-verkstaden iBollnäs. Jag var beredd att ta emot svaret vecka 48. Jag fickemellerid besked atf frågan skulle besvaras , vecka 49, vilketjag accepterade. Dagen före, , fick jag besked attkommunikationsministern inte kunde besvara frågan den 7:e på grund avuppvaktning i samma ärende . Mot dennabakgrund vill jag fråga statsministern: Kommer regeringen framöver att avsätta tid för besvarandeav frågor som framställs i , eller är uppvaktningar enda möjlighetenatf få komma till fals med statsråden? 1982/83:174 av () till statsrådet om hanteringen utomlands av svenskt kärnkraftsavfall: I en interpellafion tillutrikesministern som besvarades efterlyste jag garanfiermot aft svenskt material, utrustning eller teknologi kan komma atf användas iandra länders kärnvapenprogram. a. pekade jag på de risker som är förbundnamed upparbetning av svenskt kärnkraftsavfall utomlands. Urikesminisfern vägradeatf gä in på detta med hänvisning till att det framför allt varenergiministerns ansvarsområde. Hur avser regeringen att skapa fullständiga garanfier motatt svenskt kärnkraftsavfall kan komma aft missbrukas i utländskt kärnvapenprogram? 34 § Kammaren åtskildes .