prot · G60984 · 1982-12-31 00:00:00 — Och när jag ser siffrorna och läser redogörelsen tycker jagatt det måste vara så. Men hur skall det hela i så fall gå till förvederbörande skogsägare och för , som jag förmodar har atthandlägga åtgärderna? Man har rekommenderat mig att i stället föratt lägga ett sådant förslag skulle man tillämpa skogsvårdslagen strikt. Detskulle innebära att man fick skicka ut folk som något avpoliser i bygderna för att tillämpa lagen. Jag har menat att man bör undvikabyråkrati och den typen av metoder så mycket som möjligt och i stället försökaskapa ett ekonomiskt incitament som skulle vara en stimulans för vederbörandeskogsägare att göra den insats som skogsvårdslagen förutsätter. Det skall vara lönsamt att arbeta och sköta sin skog,medan det måste vara olönsamt att vara passiv och inte sköta skogen så somskogsvårdslagen förutsätter. Det är den principen som det här förslaget byggerpå. Genom detta system begränsar vi säkerligen de många fallsom annars skulle få lov att hantera. När jag talar ommånga fall vill jag gärna medge att många skogsägare - ja, de flesta- sköter sin skog bra. Men tillräckligt mänga är passiva och ser, i denutveckling som vi nu har, på skogen som en kapitalplacering i stället för enförsörjningsmöjlighet som man skall utnyttja kontinuerligt. Tyvärr löper vi risk att den utvecklingen ökar, och det äralltså den utvecklingen som vi måste motverka. Vi måste få de passivaskogsägarnas medverkan när det gäller att få fram den skog som vi behöver föratt skogsindustrin skall kunna ta vara på de arbetstillfällen som den kan geoss och som är så värdefulla i så många bygder. Om effekterna av höjda skogsvårdsavgifter 22 (): Jordbruksministernbetygade som så tidigare att de flesta skogsägare sköter sig.Innebär då detta att de flesta kan fortsätta att sköta sin skog som de hargjort förut enligt de skogsbruksplaner som många av dem har? Det finns f. ö. nuett större antal skogsbruksplaner som ligger på hög i skogsvårdsstyrelserna ioch för godkännande. Behöver alla dessa skogsägare inte befara att vara tvungnaatt fylla i blanketter för dispens för fortsatt brukande av sin skog som förut?Slipper de dispensförfarandet och kan de bortse från risker av det slag somnämnts, exempelvis risken att, som när det gäller den här skogsägaren som jaghar anteckningar om, vara tvungen betala in , 2,avskogsbruksvärdet, trots att han avverkat mycket hart och har en finskogsbruksplan som han följer? Det finns som jag så ofta framhållit ingenanledning varför de aktiva skogsägarna skulle på något sätt behöva komma iberåd till följd av det här systemet. är det fråga om att ökaaktiviteten i skogen. Det är fråga om att få med de passiva. De aktiva, de somsköter skogen som skogsvårdslagen förutsätter, behöver inte betala in pengartill systemet. Sä kommer det som tycks vara den stora frågan för alla somjust nu diskuterar problemet. Vi befinner oss i en samhällekonomisk situafion,där vi begär att löntagarna skall vara beredda att avstå från löneförbättringaroch 2 protokoll 1982/83:84-87 Nr 84 t.' o. m. godta reallönesänkningar,och vi är medvetna om de bekymmer som Torsdaeen den ' '' ' med. Dä är jag förvånad om man gör det till en stor uppoffring 17februari 1983 för de aktiva skogsägarna att göra en anmälan tillskogsvårdsstyrelsen om hur de har avverkat för att därigenom slippa vara medoch betala till det här Om effekterna av systemet. höidaskogsvårds- samhällssolidaritetens namn, ochmed hänsyn tagen till vad i varje fall jag aveifter ''" upplevt när jag har talatmed representanter för de aktiva skogsägarna, tror jagatt också de tycker att vi inte har råd med passiva skogsägare. Nog borde manorka bidra med den lilla detaljen att göra denna anmälan för att icke behövabetala in pengar till det här systemet. Detta kan absolut inte vara denspringande punkten. 24 (): talar om att varjeskogsägare, ca 240 000 privatskogsägare, ändå skall göra en anmälan därvederbörande beskriver sin situation, varvid det hela förmodligen skallverifieras av konsulenter i de olika områdena. Just dennaanmälan är då vad man annars brukar kalla dispens från att betala in vad jag idet här fallet vill kalla straffavgift. Det skulle alltså räcka med en enkelanmälan om situationen. Har man en skogsbruksplan torde det också vara tämligenenkelt. Om jaghar fattat jordbruksministerns svar rätt - nu är inte jagskogsägare - bör det vara överkomligt att skicka in en anmälan, men den storafrågan har ju varit dispensförfarandet. Dä upplevs det hela som en ganska storsak. Enligt jordbruksministern skall det tydligen räcka med en enkel anmälan,förmodligen på en speciell blankett. 25 Jordbruksminister : Herr talman!Börje talar om 240 000 skogsägare. Jag kan väl säga att vi i syfte attbegränsa administrationen har sagt oss att det bör fastställas en nedre gränsför den areal som skall beröras. Vi undantar areal under 10 ha. Därigenombortfaller 90 000 små skogsbruksfastigheter. Det begränsar alltså antalet i höggrad. Det faller inte bort mer än kanske någon miljon skogskubikmeter denvägen. Vi tycker att det skulle vara fel att försöka påverka framtagandet avden miljonen genom att anlita en så pass stor del av administrafionen som detskulle innebära att kolla de 90 000 för att fä fram denna virkesmängd. När det sedan gäller hur själva systemet skall fungeramåste vi göra jämförelsen med vad det skulle krävas för insatser frånskogsvårdsstyrelsernas sida om vi skulle använda den andra metod som harrekommenderats mig, nämligen att tillämpa lagen strikt. Det förutsätter ocksåatt skogsvårdsstyrelserna inte bara engagerar sig i att kolla hur tillståndetär på resp. skogsfastigheter utan också måste ingripa. Jag föreställer mig attdet skulle bli en betydligt både omständligare och mindre tilltalande metod. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1982/83:244 om har frågat mig vilkenuppfattning regeringen har om värdet av som kulturminnesmärkeoch om den planerade avverkningen av ett närliggande skogsområde är ägnad attförhöja detta värde. liksom angränsande skogsområde ägs ochförvaltas av i . Regeringens uppfattning om Hammarbysvärde framgår av att byggnaderna samt parken och trädgården tagits upp iförteckningen över statliga byggnadsminnesmärken. Regeringen har också den 24juni 1982 anvisat . för restaurering av föremålsbeståndet vidHammarby. Genom att parken och trädgården finns med i förteckningen överstatliga byggnadsminnesmärken är de skyddade mot större förändringar ochingrepp. Det intilliggande skogsområdet omfattas däremot inte av detta skydd. Beträffande den planerade skogsavverkningen har jaginhämtat följande. Marken ägs av i , som såltavverkningsrätten till Holmens Bruk hösten 1981.1 juni 1981 anmäldeuniversitetet fill skogsvärds-styrelsen i län att slutavverkningplanerades av skog intill . anmälde enligtgällande bestämmelser ärendet till , som med hänsyn till detkänsliga läget kontaktade naturvårdsintendenten i kommun.Linnésällskapet och . Vid den besiktning som i augusti 1981ägde rum på platsen kom man överens om vissa justeringar i avverkningen, vilkaskulle garantera bevarandet av miljön närmast . Inför avverkningen, som planerats äga rum i början avfebruari 1983, har en debatt uppstått. I samband härmed har länsmuseichefenkontaktat , som efter besiktning på platsen påpekat detangelägna i allmän försiktighet vid avverkningen. Efter vad jag har inhämtat har rektorsämbetet låfitsärskild expertis utreda de biologiska förutsättningarna för landskapsvårdenkring . Den tillkallade experten har svarat att han anseratt biologiska synpunkter ej kan tillgodoses på annat och bättre sätt än genomden planerade avverkningen efter vissa justeringar. Frågan om skogsavverkningen och därmed sammanhängandeskyddsåtgärder har bevakats av samtliga ansvariga. Jag anser att en avverkningav skogsområdet inte påverkar det värde har ur kulturminnessynpunkt. 27OSWALD (vpk): Jag tackar kulturministern för svaret på min fråga. är faktiskt en vikfig plats, och den tordetyvärr vara mer uppmärksammad internationellt än nationellt. Det är ettminnesmärke som har hög besöksfrekvens med mycket stort internationellt inslag.Det rör sig om kanske 10 000 , och under jubileumsåret för ett par årsedan var man uppe iflera gånger det besöksantalet. Med det stora attraktionsvärde som anläggningen har ochdet stora internationella intresse den röner, bör naturligtvis också tas ibeaktande att den skall skötas på ett bra sätt. Det är riktigt, som kulturministern säger, att det hartagits upp som byggnadsminnesmärke. ansvarar för byggnadernaoch har väl skött dem på sådant sätt att de inte tagit skada - man har setttill att de har hållits i stånd. Det har varit sämre med omgivningarna - jag tänkerdå närmast på trädgården och parken, som fått alldeles för litet vård och som istor utsträckning fått - det måste man säga - förfalla. Det är bra att regeringen anslog . -jag har tagit reda på detta tidigare - för att avhjälpa de värsta av detidigare försummelserna. I fråga om inventarier ochannat, som naturligtvis inte intresserar sig för, var lägetkatastrofalt. Detta gällde naturligtvis ännu mera omgivningen. Man kan alltså konstatera att underhållet skötts dåligtoch att tidigare anslag över budget har pendlat omkringbetydligt lägre belopp än de . som nu anvisats särskilt. 1980/81 var det 121 000kr., 1981/82 var det , 1982/83 var det . Det har alltsåinte på långt när räckt till. Efter kulturministerns deklaration - jag hade inte väntatmig någonting annat - att regeringen anser att detta är viktigt skulle jaggärna som en följdfråga vilja fråga kulturministern hur det blir ifortsättningen. Är man beredd att spä på det här extra anslaget och hållaunderhållet uppe när det gäller inventarier, kläder, möbler, osv., och ävensätta parken - jag talar då inte om skogen - och trädgårdsanläggningen i stånd?Detta är ett viktigt spörsmål. Skogen är faktiskt en andrahandsfråga, som naturligtvishar stötts och blötts och där det har förekommit mycken opinionbildning fränlänsantikvarie, riksantikvarie, naturvårdsenheter, m. fl. På den punkten finnsdet kanske nu inte någon annan lösning än den föreslagna, och det beror väl pågamla synder. Hade man haft mera resurser tidigare hade man kanske kunnat skötaskogen på ett mera föredömligt sätt och inte behövt ställas inför faktum attden nu är så dålig att det nu inte går att restaurera den. Jag noterar att och jag harsamma höga uppskattning av och dess förtjänster, både somkulturhistoriskt minnesmärke och som turistisk sevärdhet. frågar om regeringen är beredd att satsapå fortsatt underhåll. Av den redovisning jag gav framgår att regeringen genomsitt ställningstagande markerat sin respekt för värdet av detta minnesmärke. Viär självfallet beredda att mycket noga pröva möjligheterna att lämna ett sådantstöd att kan fortsätta att vara den sevärdhet som det är. 29 (vpk): Det gläder mig att kulturministern intar denhär ståndpunkten och att vi alltså i fortsättningen kan förvänta oss att manuppmärksammar det här bättre än vad som har skett . Det är ide stora sammanhangen närmast försumbara belopp det rör sig om, men det ärviktigt för som kulturnafion att man håller en sådan här anläggning iskick. Både kulturministern och jag har konstaterat att den är föremål för ettstort internationellt intresse, och det är viktigt att vi följer upp och vårdarsådana anläggningar på ett bättre sätt än vad som har skett fidigare med LinnésHammarby. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:280 av () till statsrådet om statsbidraget till fristående skolor: bestämderiksdagen i stor enighet att fristående skolor skulle kunna få statsbidrag ifortsättningen om de uppfyllde vissa villkor. Detta beslut skulle träda i kraftden . I årets budgetproposition föreslår regeringen dock attikraftträdandet av det nya bidragssystemet skall skjutas upp . Resultatetkan bli att t. ex. måste läggas ner, vilket i sin tur innebärökade kostnader för staten men framför allt att skolor med väl fungerandeundervisning och föräldrasamverkan försvinner. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågatill statsrådet : Vilken är anledningen till dröjsmålet med att införa detnya bidragssystemet? 1982/83:281 av () tillförsvarsministern om beredskapssynpunkter på fjärrvärmeanläggningar: Ett stort antal kommuner är f. n. ifärd med att projektera och bygga fjärrvärmeanläggningar. Avser försvarsministern föreslå sådan ändring ilagstiftningen om beredskap att inte utomordentligt sårbaravärmesystem, utan hänsyn till beredskapssynpunkter, i stor skala kan införas ivårt kalla land? 1982/83:282 av () till statsrådet om massmediekommitténs sekretariat: Större delen av dem som ingår imassmediekommitténs sekretariat har lämnat sina platser. a. att statssekreteraren i har meddelat att hanönskar en politisk styrning av sekretariatet. Medanledning av det inträffade vill jag ställa följande två frågor: Ställer sig statsrådet statssekreterarens önskemål om en politisering? Om inte, är statsrådet att lämna garantier för att en politisering av sekretariatet inte kommeratt tillåtas äga rum? 1982/83:283 av () till försvarsministern omkompensationen för inkomstbortfall vid repetitionstjänstgöring: Vid repetitionstjänstgöring inomförsvaret utgår en dagpenning med belopp motsvarande sjukpenningen, för attkompensera det inkomstbortfall den enskilde och hans familj utsätts för. I de familjer där fadern lämnat sin anställning och tagitvårdansvaret för barnen kommer hans sjukpenning att minskas till ettlågt belopp. Om en sådan familj väljer att även vid mannensrepetitionstjänstgöring vårda barnen i hemmet och modern då övertarvårdansvaret, utgår för mannen en dagpenning på /dag medan hustrun i deflesta fall inte får någon ersättning alls. Familjen kommer inte att kunnaklara sina nödvändiga utgifter. Kommer försvarsministern att verkaför att detta missförhållande snabbt rättas till och att dessa familjer t. ex.får den sjukpenning som hustruns inkomster berättigar till? 1982/83:284av (vpk) till utrikesministern om de mänskliga rättigheterna iPakistan: En svensk medborgare har nyligenfängslats i . tillhör de länder där alla demokratiska rättighetersätts åt sidan - ett land där alla de som opponerar sig mot regeringenunderkastas omänsklig behandling, mördas och torteras. Amnesty Internationalhar vid ett flertal tillfällen pekat inte bara på förtrycket utan också på desummariska och orättvisande rättegångarna. Jag villmot denna bakgrund fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta med anledning avterrorn i och vilka åtgärder vidtar den på detinternationella planet för att söka bevaka de mänskliga rättigheterna iPakistan? 1982/83:285 av () tillkommunikationsministern om ytterligare medel till vägprojekt i : När arbetsmarknadsläget ärbesvärligt och beredskapsmedel därför måste anvisas är det väl känt attvägbyggen tillhör de objekt som bedöms lämpliga att ge pengar till.Arbetsmarknaden i är som bekant ytterst besvärlig. Den förraregeringen anvisade medel så att några stora vägprojekt i länet kom i gäng. Sålunda håller väg 29 på att byggas om, men en tredjeetapp återstår. Vidare är en ny sträckning av , Vedeby-Rosenholm,påbörjad, och här är det också viktigt att en fortsättning av en andra etappkan ske. Med tanke på detta och på den höga arbetslösheten i länet är detangeläget att ytterligare medel ställs till förfogande. Är kommunikationsministern beredd att medverka till attytterligare medel ställs till förfogande, så att arbetslösheten i kanbegränsas och ovan nämnda vägprojekt kan komma till utförande? 1982/83:286av () till statsrådet om etableringen avprivatläkarmottagningar: Enligt uppgift i den17 anser statsrådet att det inte är samhällssolidarisktatt lägga en ny akutmottagning i . Statsrådet hänvisadesamtidigt till att det inte finns "några regler eller lagar som kan stoppaden här obalansen" men meddelade också att som bästhåller på att "studera problemet". Avser statsrådet att stoppa ytterligare etablering avprivatläkarmottagningar? Anser statsrådet att ett sådant beslut skulle ge störremöjlighet för alla medborgare att få tillgång till god sjukvård? 11 § Kammaren åtskildes .