prot · G60932 · 1982-12-31 00:00:00 — Om postverkets service till allmänheten samhällsvinsterbåde mänskligt och ekonomiskt. En ökning av bidragen till det kommunalavägnätet skulle främja sysselsättningen i kommunerna. I den kommun, ,som jag kommer ifrån sysselsätts drygt 500 årsarbetare inom denbransch som svarar för mark-och anläggningsarbeten. Sysselsättningen 1983beräknas omfatta ca 300 personer. Det blir med andra ord en kraftig nedgång isysselsättningen på det här området. är ett av de län somunder drabbats värst av arbetslösheten. Jag har velat nämnadetta, eftersom kommunikationsministern framhöll - och detta kan jag hålla medom - att de från arbetslöshefssynpunkt värst drabbade områdena i första handskall komma i åtanke. Jag delar alltså denna uppfattning, och härvidlag ligger,som bekant, mycket illa fill. I stort sett är det bara Norrbottenslän som har det sämre. Förutom att sysselsättning kommer att saknas för mångamänniskor kommer stora investeringar i maskiner och fordon att bli outnyttjade.Detta är läget infe bara i den kommun som jag har berört, utan situafionen ärlikartad i ett stort antal kommuner. Jag tycker att regeringen bör ompröva sininställning när det gäller fördelning av resurser till de statskommunalavägarna. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1982/83:95 om postverkets service tillallmänheten AnL 36 Kommunikationsministern : har - mot bakgrund av attbrevbäringen i omorganiserats- bett mig redogöra förmofiven till att postverkefs service till allmänheten , enligt ,ytterligare skall försämras. skall som affärsverk drivas så, att verkettäcker sina kostnader med intäkter från verksamheten. görs enomläggning av brevbäringen med hänsyn till att bl. a. postrnängderna ändras ochnya bostadsområden fillkommer. Vissa hushåll kan efter omläggningen få postennågot senare medan andra får den fidigare. Den allmänna regeln förpostufdelningen i tätorter är att posfen delas ut till företag och hushållmellan och . Företag som i genomsnitt får mer än 50 brev perdag får dock posten före . Det är praktiskt och ekonomiskt för postverketatt skilja ut dessa storkunders post, eftersom den far för mycket plats isorteringsfack och brevbärarväskor. I har fidigare ävenföretag med mindre post, trots merkostnaden i form av sortering och utbärning,utan avgift fått posten före . inför nu på försök en avgiftför denna extra service. AnL 37TORE (): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Jag vill bara säga aft jag inte är nöjd med def. Vad ärpostverkefs uppgift? ärgivetvis att ge service, att genom de tjänster man utför skapa trivsel för ossalla. Def är däremot inte en uppgift för postverket att få överskott utan attfullgöra sina uppgifter. Det talades i svaret om att postverket skall täcka sinakostnader, och det håller jag med om. I svaret antyds att jag utan fog skulleha talat om en försärriring. Jag vill med anledning därav fala om att många harinstämt i detta mitt påstående. Jag är alldeles övertygad om att den nuvarandeutvecklingen är olycklig och tragisk. Det blir dyrare och dyrare att skickabrev, och de kommer fram allt . Brevlådorna töms däremot tidigare. Inteminst var det egendomligt att infe få julkorten på julaftonensmorgon, trots att def därefter följde . Man kunde ha kostat på sigaft göra en extra ansträngning i def sammanhanget. Det har aft göra medpostverkets service. Jag vill också ta upp jämlikhetsaspekten. Vem skall betalaporfot, ? Def är tydligen avsändaren som skall göra det. Men skalli vissa lägen också mottagaren betala? Jag anser att def är orikfigt. CurtBoström har i ett brev av - jag har av mottagaren fått en kopiaav brevet - sagt att postverket inte kan ge extra service grafis. Men är dethär fråga om extra service? Skall man skilja på mottagarna och ge somliga extraservice? avslutar brevet på följande sätt: Jag tyckerinfe att det är orimligt att posten av företagen tar ut vad extra tidigbrevutbäring kostar verket. Jag har mycket svårt aft förstå etf sådant resonemang. Defär kanske ofint att framföra det som jag nu far upp, men jag tycker att detligger i linje med def syfte som jag har, nämligen att utvecklingen mot sämreservice i vårt land inte får fortsätta. Talet om extra brevbäring är inte sant,utan det är här fråga om vanlig brevbäring. Jag tycker aft den som fick brevet i fråga har rätt närhan pekar på att hans företag har fatt oerhört stora kostnader genom denordning som införts. När def gäller brevlådstömningen framhåller han t. ex. har fått bli sin egen brevbärare genom att man inte kan Uta på aft lådornablir tömda som de skall. I stället får man skicka i väg posten med bud tillpostkontoret - och det har också många andra i landet fått göra. Den person def gäller säger som kommentar tillkommunikationsministerns brev : Endast om man accepterar tankenatt de små i samhället skall betala för de större, är reformen rättvis. Atttala om extra service i sammanhanget är oriktigt. Posten i har heltenkelt misslyckats med sin uppgift. Jag vill gärna önska , som jag känner väl,lycka till i hans uppgift som kommunikationsminister och ge honom denrekommendationen aft genomföra en reform som verkligen är en reform. Vad som nuhar genomförts är ingen reform. Stoppa detta och låt i stället strävandena gå imotsatt riktning, dvs. så aft folk får sina brev fidigare. Det finns säkerligenändå möjligheter att se till att postverkets verksamhet bär sig. Om postverkets service tiU allmänheten 8 protokoll 1982/83:31-32 Omförberedelse för dubbelspår på järnvägssträckan 38Kommunikationsministern : Herr falman! Det är här, ,inte fråga om annat än att man får betala för servicen, om man vill ha sin postutburen fidigare. Def är mängden post som har varit avgörande för att det hartagit längre fid för hushållen att få sin post. startar nu enförsöksverksamhet, som innebär att man kan pröva huruvida företagarna ser defsom en avgjord fördel att kunna få sin post utburen tidigare. Det skuUe dåkunna ske som en särskild service, mot en extra avgift. AnL39 (): kan väl inte riktigt stå för det han nu sade. Skulle detgynna näringslivet aft företagen betalar extra för aft de skall få sin post,när de som har skickat posfen redan har betalat porto? Jag har mycket svårt attinse att detta kan vara en rikfig väg att gå. Det måste vara ett olycksfall iarbetet. Mankänner en viss oro för vad som kan följa på denna försämring av servicen. Jagtror inte att det bara är en enstaka företeelse, utan mycket tyder på aft detkan komma en ytterst olyckUg fortsättning. Detär inte något onormalt att posfen bärs ut . Def händerfakfiskt i , där jag bor, att vi får brevposten redan kl. 8.Tidningarna kommer halv sex. Det är därför fel när man påstår aft postverketskunder i skulle ha en gynnad ställning och aft det är därför som manhar startat denna försöksverksamhet. Dessutom tycker jag infe att medborgarrättskall heta pengar. Just dessa människor, som kanske får litet fler brev fillföljd av att de driver ett företag, skall infe straffas med aft behöva betalaextra. Jag ber att tänka om på detta område. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1982/83:101 om förberedelse för dubbelspår på järnvägssträckan har med hänvisning fill pågående omläggning avjärnvägen mellan och frågat mig om jag avser aft fa någrainifiafiv, så aft markarbefen för att förbereda dubbelspår på hela sträckanutförs . Jagvill börja med att förklara att det är SJ självt som enligt de ramar somriksdagen dragit upp bygger och upprustar järnvägar. , som RolfAndersson far upp, tillhör den del av järnvägsnätet där kapaciteten är hårtansträngd . SJ håUer nu på med en omfattande utbyggnad av banan medförlängning av mötesspår och anläggande av dubbelspår på de mest belastadedelarna. SJ har fidigare inteansett det nödvändigt att förbereda dubbelspår på hela sträckan mellan Halmstadoch Gefinge, eftersom ett sådant spår infe behövdes förrän om ett antal år.Enligt vad jag erfarit övervägs emellertid frågan nu på nytt av SJ. Det finnsinget hinder att SJ inom ramen för de medel som verket erhållit för att ökasysselsättningen i länet gör sådana omjjrioriferingar att dubbelspår kanförberedas på hela sträckan . AnL41 (): Jag tackar kommunikafionsministern. Def var etf bra svar. Jagvill dock erinra om att omläggningen av järnvägen mellan och av ett konsortium, där AMS svarar för 67, för 57,statens vägverk för 33 och SJ för 16 milj. kr. Enligt överenskommelsen skaUmakadambäddsarbete, spårläggning och installation av el- och signalsystemutföras av SJ. Detär bra aft SJ nu tänker om och undersöker om infe detta arbete börtidigareläggas. Jag vill då erinra om aft loppet snärt är kört - det måste skeunder den kommande vintern. I annat fall står man införmångdubbelt större kostnader, om man skall göra ferrasseringen när trafiken ärpåsläppf. Det är därför som jag har frågat om kommunikationsministern har föravsikt att ta något initiativ för att påskynda detta arbete, som kan ge ettbetydande tillskott av arbetsfillfällen redan under denna vinter. Omviss lagstiftning rörände marknadsföring av bröstmjölksersättning Såvitt jag har erfarit kommer SJ rätt snart att ta definitiv ställningi denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1982/83:49 om viss lagstiftning rörande marknadsföring avbröstmjölksersättning AnL 43 Statsrådet : har frågat mig om jag är beredd att medverka fill enlagsfiftning om svensk fillämpning av () kod förmarknadsföring av bröstmjölksersäftning. Ettförslag fill svensk etisk kod för marknadsföring av brösfmjölksersättning haröverlämnats till regeringen av . Förslaget, som har utarbetats isamråd med och , bygger i allt väsentligtpå den internationella koden, som antogs av WHO . Viss anpassningtill svenska förhållanden har gjorts. Ärendetbereds nu inom . Det är därför för tidigt aft yttra sig omhur de av WHO antagna reglerna kommer att genomföras i vårt land. Om viss lagstiftning rörande marknadsföring avbröstmjölksersättning AnL 44GUNNEL JONÄNG (c): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Det är infe etf särskilt positivt svar. Det förvånar miglitet att , med sitt engagemang i u-landsfrågor, infe harnågra synpunkter att ge. Det är just farhågorna för aft socialstyrelsensförslag skall genomföras som har gjort aft jag ställt frågan. Det förefalleruppenbart att tänker ställa sig på barnmafsindustrins sida. Både och jag vet hur enormt viktigamningen är för spädbarn. Barn som inte har ammats löper 5-10 gånger så stor risk att dö under de följande sex månadernasom barn som har ammats. Bröstmjölken har en näringsrikfig sammansättning ochskyddar mot diarré och andra infektioner. Amningen är en rätfighet för kvinnoroch barn, och bröstmjölken är dessutom etf billigt näringsmedel. har arbetat intensivt för att iVärldshälsoorganisationen få fill stånd en internationell kod förmarknadsföring av modersmjölksersättning, och en sådan antogs 1981. Inomparentes kan jag säga att jag inte förstår att man över huvud taget får användaordet bröstmjölksersäftning, eftersom bröstmjölken faktiskt infe går attersätta näringsmässigt eller som infekfions-skydd. rekommenderar WHO att denna kod skall omsättas iinternationell lagsfiftning. SIDA;s hälsovårdsbyrå, som arbetar med dennafråga, har i en arfikel om barnmafsindustrins akfiviteter skrivit aft industrinerbjuder sina tjänster till en del länder, där man därigenom får fram mycketsvaga koder. Detta kan vara förödande för barnens hälsa och utveckling. Det är mycket vikfigt att , som har engagerat sig idenna fråga, fortsätter sitt starka engagemang. Det måste innebära att vi ocksåhär hemma får en lagstiftning. Därmed får vi en stark kod, och framför alltblir vi ett moraliskt stöd för andra länder. Def är självfallet betydligtsvårare för SIDA att gå ut i och arbeta med dessa frågor på etfframgångsrikt sätt, om vi inte ens här hemma vill följa upp WHO:srekommendation om lagstiftning. Jag hoppas ändå aft , med sittengagemang för , skall medverka fill att vi verkligen får enlagstiftning, så att vi i vårt land står starka och kan moraliskt stödja ochhjälpa i denna fråga. Jag tror att drar förhastadeslutsatser, när hon för ett resonemang där hon utgår ifrån aft jag inte skulleförstå betydelsen av den internafionella koden. Jag kan försäkra vi i'det arbete som pågår inom departementet till fullo kommer attstödja konvenfionen. Att jag inte nu kan ge några detaljerade synpunkter på hurreglerna skall genomföras) beror på aft vi håller på att arbeta meddefta. Det står i koden att antagandet kan ske genom nationell lagstiftningeller på annat sätt. Om vi väljer lagstiftningsvägen, , kan vifatta beslut i denna fråga tidigast . Det har med den juridiskastatusen aft göra. Vi måste nämligen då göra förändringar i tryckfrihefsför- ordningen,vilket kräver beslut av med ett riksdagsval emellan. Qm vi påandra vägar genom överenskommelser med branschen kan nå samma resultat somgenom en lagsfiftning och det kan ske på ett tidigare stadium - redan i mittenav - tycker jag att det är att föredra. Men jag kan försäkra GunnelJonäng om att innan vi i fastställer hur vi skall gå fillväga kommer vi att ge kvinnoorganisationerna och konsumentorganisationerna pådetta område tillfälle att framföra sina synpunkter. Jag utgår alltså ifrån attGunnel kommer att få fillfälle aft vara med och ge synpunkter på hur viför svenskt vidkommande skall handla i den här frågan. Om viss lagstiftning rörande marknadsföring avbröstmjölksersättning AnL 46 (): Jag vet infe om Gertmd Sigurdsenmissuppfattade mig. Jag uttalade ingen misstro mot . Tvärtomhänvisade jag fill det engagemang som har i u-landsfrågor ochsom jag känner till sedan vår gemensamma fid i utrikesutskoffet. Vad jagifrågasatte var förslag, och det är en annan sak. När def gäller fidsaspekten och den juridiska sidan villjag betona att vi har begränsningar i yttrande- och tryckfriheten.Vi har t. ex. vissa bestämmelser om marknadsföring av alkohol och tobaksvaror.Def finns ju inget starkare sätt att genomföra en sådan här kod i ett land änjust genom lagstiftning. Man måste, tycker jag, ha som målsättning attåstadkomma en lag, i all synnerhet som så många begär def och man vet att detär av stor betydelse för den här frågans utveckling i . Sedan är det positivt att uttalar attkvinnoorganisafio-nerna skall få vara med och ge synpunkter på den här frågan.Det tycker jag är bra, och det uppskattar jag. AnL 47 Statsrådet : Den tidsödande processen med en lagstiftningpå detta område är inte någonting som skapar problem bara för . Def harnyligen varit en konferens i , där man diskuterat detta. Också mångaandra länder har precis samma problem. behöver inte varaorolig- den kommer att medverka fill att det bHr WHO-kodensbestämmelser som skall gäUa. Visst går def att ändra lagstiftningen, men detmåste då ta den fid jag nämnde. Def kan bli klarf först . Om vi mycketfidigare kan få samma bindande bestämmelser genom ett avtal, tycker jag attGunnel och alla andra som, liksom jag, är engagerade i den här fråganskall vara nöjda. AnL 48GUNNEL JONÄNG (c): Jag är medveten om aft def tar fid medlagsfiftning och att det går trögt. F. n. är det bara fyra länder som har väntsig fill WHO för att få hjälp med lagstiftning. Men faran i sammanhanget ärnaturligtvis att barnmatsindustrin i stället går in och hjälper länderna medkoden. Då kan 9Riksdagens protokoU 1982/83:31-32 resultatetbli att vi får väldigt svaga koder, som infe hjälper kvinnor och barn iu-länderna. Barns hela mentala och fysiska utveckUng är beroende avatt de får rätt mat i rätt mängd. Det vikfigaste är modersmjölken, som ger bådedetta och immunitet. Eftersom vi från svensk sida har arbetat så intensivt meddenna fråga fidigare, är jag mycket angelägen om att vi skall fortsätta att favårt ansvar. Vi bör få till stånd en lagstiftning. Jag litar på att GertrudSigurdsen gör def bästa möjliga. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på frågorna 1982/83:77 och 82 om haschförsäljningen i har frågat utrikesministernvilka åtgärder han ämnar vidta med anledning av att den holländska regeringen,i strid mot de internafionella konventioner angående narkotikahandel somSverige och ratificerat, fillåter personal vid kommunala frifidsgårdaratt sälja hasch fill ungdomar. Frågan har överlämnats fill mig. har frågat mig vilka åtgärder regeringenämnar vidta mot bakgrund av den öppna hantering av hasch som äger rum iHolland. Genom olika kanaler fick den uppgifterom att den nederländska kommunen beslutat medverka tillhaschförsäljning på ett ungdomscenter. Den nederländske ambassadören iStockholm uppkallades fill . Från svensk sida ställdesfrågan hur nederländska regeringen ställer sig fill beslutet i ochtill dess förenlighet med nederländsk lag och med bestämmelserna inarkofikakon-venfionen . Vi har ännu infe fått svar på våra frågor. Enligt uppgift beslöt den lokala åklagaren den 17 novemberatt stoppa haschförsäljningen vid ungdomscenfret. har liksom de flesta andra länder i världenratificerat the Single Convention om Narcotic Drugs. Enligt konventionen ärcannabis narkofika och föremål för kontroll. Konventionen föreskriver att parterna skall vidta sådanalagstiftnings- och administrafiva åtgärder att bl. a. handel med och innehav avnarkofika begränsas till uteslutande medicinska och vetenskapliga ändamål. Om ett land infe fullgör sina åligganden enligtkonventionen får den internationella narkotikakontrollsfyrelsen (INCB) begäraförklaringar från regeringen i landet. Därefter kan kommittén anmoda regeringenatt vidta fillrättaläggande åtgärder. Jag anser att det är mycket viktigt att enskilda länderoch internationella organisafioner motarbetar alla tendenser till legalisering av cannabis. Internationellforskning har med allt större skärpa visat på de allvarliga skadeverkningar somkan uppstå vid cannabismissbruk. I har vi också på alla sätt försökt klargöra attcannabis är narkofika och att allt missbruk med kraft måste motarbetas: Det som inträffat i berör naturligtvis direktfrämst och de länder som gränsar till . Def kanemellertid också få betydelse för utvecklingen i vårt land. Enligt vad jaginhämtat har den västtyska regeringen uppmärksammat FN:snarkotikakonfrollstyrelse på det inträffade och uttryckt sin stora oro över dekonsekvenser detta kan få. Frågan är därmed anhängiggjord i konfrollstyrelsen.Det ankommer på styrelsen att avgöra vilka åtgärder som bör vidtas enligtkonventionen. kommer även i fortsättningen att reagera mot allatendenser som kan leda till en accepterande inställning till cannabis. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 50KERSTIN (): Jag tackar socialministern för det härsvaret, som är så fillfredsställande som def är möjligt. Jag hoppas aftsocialministern och utrikesministern får ett svar från . Jag har velat fästa uppmärksamheten på den aktuellahändelsen i en holländsk kommun därför att den angår oss. Världens länder ärinfe så rigoröst åtskilda. Missbruk sprider sig snabbt från land till land. Menframför allt visar def holländska exemplet var vi själva hamnar om vi inte medlagar, lagskipning och opinionsbildning fortsätter att beslutsamt ta itu mednarkofikaberoendet. I har vi arbetat på att minskamissbruket. Vi har inskränkt åtalseftergifterna. Vi har hårdare kontroll påanstalterna. Enligt en ny proposition skall det bli vanligt med åtal vidnarkotikainnehav på fängelser. En lag utarbetas för att man skall kunna kommaåt storhajarna osv. Om ett land sviker dels genom aft stå för en annan syn pånarkotikan, dels genom aft tillåta öppen försäljning, är det nästan omöjligtför oss att stå fast vid den linje som vi följt officiellt. All narkotika äroch skall vara förbjuden. I nya narkofikaprogram säger vi:"En missbrukare kan åtalas om han eller hon har en dagsranson på sig meninfe när den är förbrukad. Samhällets möjligheter att ingripa mot såvälmissbruk som langning och innehav begränsas fill följd av detta. Därför bör detövervägas om infe också missbruket skall kriminaliseras t. ex. om def vidfillfället för gripandet är uppenbart att personen är drogad avnarkotika." Också jag tycker att det är ett rikfigt resonemang. Men det anserinte alla, och framför allt inte i . Jag är övertygad om att statsrådet håller med om att definte finns några ofarUga narkofika. Tillåtmig, herr falman, att citera ur ett brev som jag fått från en 16-årig svenskflicka med anledning av den aktuella händelsen: "När jag läste om det häri tidningen blev jag chockad, ledsen, rädd men framför allt arg. Om Sverigespolitiker har någon råg i ryggen så kämpar de ordentligt. En sådan här grejangår oss alla! Man bör akta sig vansinnigt noga för att ge efter på en sådanhär punkt. Gör vad som går för att stoppa vansinnet!" Jag ber om ursäkt för det någotoparlamenfariska språkbruket. Men måste det även i denna kammare fåsägas ifrån. Jag håller med den unga medborgaren. Jag utgår från att efter def att denholländska regeringen har svarat kommer att bevaka denna fråga i när denna möts och gärna även i FN:sgeneralförsamling som startar sitt möte . Jag skulle väldigt gärnavilja ha socialministerns ord på att kommer aft ta upp frågan där. AnL 51THURE JADESTIG (s): Också jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Med erfarenhet av den holländska inställningen till narkofika utgår jagfrån att den gjorda reträtten är fillfällig. Det är vidare värt aft notera att def endast är den lokalamyndigheten som har reagerat när man stoppat haschhandeln vid ungdomsgården iEnschede. Om sanningen skall fram kan man inte bara nöja sig med attstoppa försäljningen vid ungdomsgården. Det gäller också att fästauppmärksamhet på den marknadsföring, den liberalisering som fortfarande pågår.Def är en mycket öppen hantering av hasch fill ungdomar i den holländskastaten. Tyvärr har liberaliseringstanken också vuxit i andra städer. Vi ärsjälva inte helt fria från den. I gårdagens tidning t. ex. rapporterades från vår svenskautpost i - vi har narkotikapoliser stationerade där. IStockholms-Tidningen kunde man finna den ganska typiska rubriken: Polisen harinte en chans. Dagens Nyheters rubrik lydde: Heroin blockerar kampen mot hasch. Enligt mitt sätt att se på saken räcker det inte med de avde lokala myndigheterna vidtagna åtgärderna. Vi måste också avkräva denholländska regeringen ett klart besked. Vi måste få garanfier för att haschförsäljnings-försöketi infe upprepas. Om den holländska narkofikalagen - den heter faktisktopiumlagen - inte räcker till i kampen när det gäller den lilla marknaden,alltså gatuförsäljningen, måste vi övertyga dem där om att det är vikfigt meden översyn. Internafionellf gäller den allmänna narkofikakonventionenenbart nyttjande av narkofika när det gäller medicinskt och vetenskapUgtändamål. Övrig handel står i strid mot konvenfionen. Jag har mycket noga läst igenorn vad som sägs i konventionen.Den finns faktiskt i svensk översättning i SOU 1967:41 på s. 111-159. t. ex. iåtta punkter på parternas ansvar. Jag vill referera några av punkterna. Nr32 Def sägs: som kännaansvar för mänsklighetens väl och hälsa. Om haschförsälj-som inse, aft atttillvänjning fill narkotika utgör en allvarlig fara för ningen i Hollandindividen och för med sig sociala och ekonomiska risker för samhället, I de praktiska tillämpningsbesfämmelserna sägs i arfikel36: "Varje part skall--- vidtaga nödvändiga åtgärder föratt distribu tion, köp, försäljning, överlåtelse--------------------------- i strid medbestämmelserna i denna konvention- skola utgöra straffbara brott, när de begås avsiktligt." Dessutomsägs i artikel 37 att narkofikan skall beslagtas. Jag anser att den holländska regeringen har nonchaleratdefta, och därför vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder som närmast stundar. AnL 52 Statsrådet : Låt mig först säga fill både Kersfin ochThure Jadestig att vi när def gäller naturligtvis i första hand måsteavvakta det officiella svaret. Enligt de underhandskontakter som vi har kan viförvänta oss ett svar . Det är helt riktigt som säger, att det intefinns någon ofarlig narkofika. Och jag kan helt instämma med den brevskrivaresom tagit upp detta problem i def brev som läste upp.