prot · G609132 · 1982-12-31 00:00:00 — Militären försöker utnyttja och har redan utnyttjatmänniskors naturliga oro och kräver i ökade militäranslagfram till 1989 - kanske också för att slippa en debatt om det faktum att inteminst militärens eget agerande bidrog till misslyckandet i Hårsfjärden.Kommissionens rapport medger att vårt lands kustförsvar och gränsskyddförsvagats . Men rapporten visar också att antalet kränkningar avsvenska farvatten konfinuerligt ökat , något som knappast kanha undgått militären och ansvariga politiker. Ändå försvagade man år kustförsvaretsgränsskydd - inte ens försvarsbeslut innebar någon förändring. Vi hadeförslag från vårt parti om att stärka gränsskyddet. Varförhar kustförsvarets gränsskydd försvagats? Jo, bl. a. därför att man då som nuhar en övertro på flygets betydelse och därför genomdrev ett miljardslukandeflygplansprojekt, som slukade resurser från andra områden. Då var det -är det JAS. Därför är det en felsyn om man tror att bara Ökademilitäranslag skulle lösa alla problem och öka vår säkerhet. Detförändrade säkerhetspolitiska läget i ställer nya krav på vårt lands försvars- och fredspolitik. Vårt lands militära försvar, som är en dyr 47 stormaktskopia,måste radikalt förändras. Inom totalförsvarets ramar måste resurser omfördelas- mer måste satsas på civilförsvar och ekonomiskt försvar. Kustförsvaretsgränsskydd måste få ökade resurser. Men vi måste arbeta på olika plan. Vi måste arbeta för enlevande skärgård. Merparten av alla observationer av främmande ubåtar görs avskärgårdsbefolkningen, och därför är också en levande skärgård ett viktigtinslag i vårt lands säkerhetssystem. försvarspolitiska beslut utformades dock eftersamma gamla linje som . Det har samma övertro på flygets betydelse ochinnehåller ett nytt miljardslukande stridsflygplan. Detta trots atterfarenheterna av och dess negafiva konsekvenser för helatotalförsvaret borde ha stämt fill eftertanke. Men uppenbarligen har militärenoch flertalet politiker i det här huset ännu inte dragit den slutsatsen. Hurgår det annars att förklara att man nu är i färd med att upprepa samma misstagsom tidigare? var det de borgerliga partierna somgenomdrev JAS-beslutet, mot våra och socialdemokraternas protester.Socialdemokraterna sade då att beslutet skulle omprövas efter en valseger.Säkert trodde nog också många socialdemokratiska väljare att deras röster varen röst mot . vet de bättre. är vårt parti ensamt om att gå emot JAS-projektet.Vårt parti ingår tillsammans med andra i den starka opinion som finns emot JAS.Hela fredsrörelsen, det , det socialdemokratiskakvinnoförbundet och den socialdemokratiska har deltagit iopinionskampen mot JAS. De är också representerade här i men har intevunnit gehör inom sitt eget parti, som kommer att tillsammans med de borgerligagenomdriva JAS-beslutet. Varför säger då vårt parti nej till JAS-planet? För detförsta därför att det framöver binder oss vid dagens otidsenligaförsvarssystem med ett miljardslukande flygplansprojekt, som inskränker vårförmåga att vidta förändringar och som riskerar att sluka resurser från andraangelägna områden - som t. ex. ubåtsbekämpning - såsom skedde under dettidigare . För det andra säger vi nej därför att är enmycket äventyrlig ekonomisk affär. På mindre än - utan att ett enda planbyggts - har projektet redan sprängt kostnadsramarna. När man väl dragit i gångett sådant här projekt är det svårt att hoppa av. Det kan och kommer förmodligen att uppstå situationer därangelägna försvarssatsningar inte kan genomföras eller skjuts på framtidendärför att kostar så mycket och tar så stora resurser avmihtäranslagen i anspråk. På samma sätt kan man faktiskt påstå att JAS-planetredan i dag tar resurser från civila ändamål. Man säger från regeringens sida iandra sammanhang att man saknar resurser t. ex. när det gäller att avskaffa delärarlösa lektionerna, att sänka matpriser och hyror, ja, t. o. m. att kunnabekämpa arbetslösheten på det sätt som man helst skulle välja. har gjort en sammanställning som visarhur mycket annat man kunde få för JAS-miljarderna. Att t, ex, hålla i gångSvappavaaragruvan motsvarar knappt ett JAS-plan. Att ta bort de lärarlösalektionerna motsvarar ett halvt JAS-plan. Att höja barnbidraget med . perbarn och år motsvarar fyra JAS-plan. 'Uppräkningen kunde fortsätta. När vi föreslår långsiktiga och mångåriga program för attskapa nya, varakfiga arbeten - både inom industrin och inom den gemensammasektorn - får vi ofta höra hur omöjligt detta är, av både tidsmässiga ochekonomiska skäl. Men när det gäller finns det inga sådanaförbehåll. Här satsar man i ett enda beslut mer pengar än man någonsin satsat iett och samma beslut i kampen mot arbetslösheten. Ändå skapar JAS-planet inganya, varaktiga arbeten. För det tredje säger vi nej till JAS-planet, därför attdet knyter oss allt närmare och NATO. Viktiga delar till planet kommer frånUSA. skall vidare leverera delar till , och vi vet inte var och hurdessa kommer att användas. Detta strider enligt vår mening inte bara mot dentraditionella neutralitets-och fredspolitiken utan också mot våra bestämmelserför vapenexport. Dessa tre skäl, menar vi, är vart och ett för sigtillräckligt starkt för att kunna stoppa . De tre skälentillsammans och den breda opinion som finns inte minst inom socialdemokrafinoch fackföreningsrörelsen borde definitivt kunna medverka till att JAS stoppas. försvarsbeslut och JAS-förslaget bygger på enofidsenlig uppfattning om försvarets organisafion. Man har inte tagit hänsyntill det radikalt förändrade säkerhetspolitiska mönstret i och . Det innebär att det svenska försvaret också ifortsättningen blir en stormaktskopia, och därmed får vi inte det försvar ochden säkerhet som vi borde ha. Vi blir tvärtom sårbara. Vår säkerhet och vårförmåga att skydda vårt land och folk undergrävs. har internationellt sett ett gott anseende -och det med rätta-tack vare vårt lands solidaritet med förtryckta länder ochfolk, vårt lands engagemang när det gäller fred och nedrustning i FN och iandra sammanhang. Trovärdigheten i fråga om våra nedrustningsinitiativ ochstyrkan i vår kritik av andra länders rustningar blir ju inte starkare efterett svenskt beslut om att spendera miljarder på ett nytt stridsflygplan. kommer en majoritet inom densocialdemokrafiska gruppen att tillsammans med de tre borgerliga parfierna gåemot en stark opinion och genomdriva JAS-beslutet här i kammaren. På kort siktvinner man alltså den striden. Men de som tror, eller hoppas på, att de därmedockså besegrar och knäcker fredsrörelsen misstar sig grundligt. Vi inser betydelsen av vårt arbete, av att fredsrörelsensarbete måste skärpas - kampen för fred och nedrustning kommer att gå vidare.Det är vi som på kommer att framstå som vinnare. Vilkaframtidsperspektiv skulle annars möta oss? 4 protokoll 1982/83:132-133 Inom fredsrörelsen kommer man att öka sina ansträngningar.Man kommer att fortsätta sitt arbete för att få bort och frånstormakternas militär- och kärnvapenstrategier, för att göra till enkärnvapenfri zon och för att få bort alla kärnvapen från och i övrigtfrån hela världen, i syfte att upplösa militärpakterna. Vi kommer att fortsätta kampen för en global nedrustning,ett svenskt nedrustningsprogram och ett förändrat svenskt totalförsvar - förfred och säkerhet. - när all uppmärksamhet är koncentrerad avslöjande rapport och när olika kretsar försöker skapaopinion för ökade svenska rustningar - finns det anledning att varna för ochprotestera emot dem som, både i och utanför det här huset, försöker piska uppen ny, kall krigsstämning i vårt land. De som agerar på det sättet skadar i grunden vårt landssäkerhetsintressen, och de bidrar på inget sätt till att vi får en seriösdebatt om dessa viktiga frågor. I detta anförande instämde , ,Margö , , , , ,, , , ,Per , i , , ,, och (alla vpk). Med anledning av att åhörare kastade ned flygblad iplenisalen yttrade Jag har redan varnat åhörarna på läktaren. Dagens försvarsdebatt äger rum mot en mörk bakgrund. Det internationella läget är spänt. Förhållandet mellanstormakterna har gradvis försämrats. Det är i och för sig glädjande att manåter börjat förhandla om strategiska och eurostrategiska vapen. Menmöjligheterna att få till stånd avspänning och en balanserad internationellnedrustning är långt ifrån ljusa. Vi i får dock inte förtröttas i våraansträngningar att uppnå avspänning, rustningskontroll och nedrustning. För del har lagt fast attsvenskt territorium har utsatts för en rad grova och systematiska kränkningarav utländska ubåtar. Kränkningarna har berört vitala skärgårdsområden ochmilitära installationer. I den protest till Sovjetunionensregering framhålls med skärpa att kränkningarna utgör ett allvarligt brott motfolkrättsliga regler, vilkas upprätthållande är en förpliktelse och ettgemensamt intresse för alla stater. Den strävan är attupprätthålla lugnet och stabiliteten i norra . Regeringen utgår ifrån attalla berörda stater omfattardenna målsättning och avstår från åtgärder som står i strid Nr 132 'därmed. Vi hoppasatt det budskapet når fram. Det är vårskyldighet och vår bestämda föresats att med alla de medel som vi hartill vårt förfogande hävda territoriella integritet. Regeringen har redan tidigare beslutat om en skärpning avreglerna för ingripanden mot kränkningar. Främmande ubåtar som påträffas iundervat-tensläge i svenskt inre vatten kommer i fortsättningen att tvingas upptill ytan för identifiering. Om så bedöms nödvändigt skall vapenmakt tillgripasutan föregående varning. Felbedömningar av våra avsikter kan därför i framtidenkomma att visa sig mycket kostsamma för den som planerar ovälkomna besök i vårafarvatten. Det är en utomordentlig styrka att frågor somberör nafionens säkerhet kan avgöras under bred polifisk och folkliguppslutning. Ingen kan sålunda tvivla på vår nafionella sammanhållning. Denbreda åsiktsgemenskapen gäller också de grundläggande principerna för Sverigesutrikes- och neutralitetspolitik, såsom de kommit till uttryck i uppslutningenkring den svenska noten och i uppslutningen kring desäkerhetspolifiskä bedömningarna i samband med försvarsbeslut. Grunden för vår säkerhetspolitik är alliansfriheten ifred, syftande till neutralitet i krig. Det är en politik som har sin rot ivåra historiska erfarenheter och i vårt geografiska och strategiska läge. Detär en polifik som vi själva valt och vars innehåll vi själva bestämmer. Vi står orubbligt fast vid den svenskaneutralitetspolitiken. Vår polifik måste utformas så att den inte skapar varesig misstro eller förväntningar. Allra minst får den ge grund för misstankenatt svenskt territorium i en konflikt kan komma att användas av en annan stat. Den svenska neutralitetspolitiken kräver en fast ochkonsekvent utrikespolitik och självständighet i våra bedömningar av omvärlden. Men det räcker inte med vilja. Neutralitet ochalliansfrihet får inte bli tomma ord. Det råder därför en bred enighet om att ett efter våraförhållanden starkt och allsidigt sammansatt försvar är ett viktigt stöd tillutrikespolitiken. Omvärlden måste tro inte bara på vår vilja utan också på vårförmåga att i handling hävda vår neutralitet, värna vårt territorium och avvisakränkningar. visar på en allvarlig lucka ivår försvarsförmåga, och den luckan måste nu täppas till. Ett starkt och allsidigt sammansatt försvar, byggt på denallmänna värnplikten, kräver betydande uppoffringar av det svenska folket. Även om försvarets relativa andel av våra samlade resurser - av vår bruttonafional- produkt - och av statsbudgeten sjunkit avsevärt , så kan bördan kännas tung, inte minst i fider av ekonomisk snålblåst. Men denna uppoffring är i sig ett uttryck för beslutsamheten att fullfölja den utstakade säkerhetspolitiken. Även det förhållandet att vi själva i stort utvecklar och anskaffar vår försvarsmateriel är en viktig fillgång och en signal till omvärlden. Därtill kommer att försvarsmaterielen skall kunna utnyttjas och 51 Vi understryker därmed i praktisk handling att vi inte i någotläge kommer att söka stöd hos andra stater. skall.i dag ta ställning till regeringensförslag om fortsatt utveckling av JAS-systemet. Det rådde i 1982 årsförsvarsbeslut full enighet om det svenska luftförsvarets betydelse och om attViggen-systemet behöver ersättas med ett nytt system med början under1990-talet. Ur rent militär synpunkt räcker det om vi fattar beslut omett nytt flygplanssystem 1987/88. Men då skall vi ha klart för oss en sak: vidden tidpunkten kommer det inte längre att finnas någon svensk utvecklingskapacitet.Då blir man tvungen att köpa ett plan ufifrån, anfingen i dess helhet eller somlicensfillverkning. Det finns ingenting som säger att ett sådant alternativblir billigare. Däremot medför ett utländskt alternafiv att vi förlorarkompetens och ökar vårt beroende av utlandet. Regeringens beslut i JAS-frågan bygger på bedömningen attbåde JAS och den allmänna värnplikten ryms inom den ekonomiska ram förförsvaret som angetts i årets budgetproposifion. anser jag att det är nödvändigt attförsvaret också är med och bär sin del av de besparingar som är nödvändiga föratt sanera den svenska ekonomin. Om vi inte kan uppnå samhällsekonomisk balanskan vi fill slut hamna i en beroendesituation, i förhållande fill långivare ochandra, som i sig kan äventyra vår oberoende pohtik. försvarsbeslut,med den inriktning som anges i regeringens budgetproposifion, ligger fast. Regeringen ställer sig bakom ubåtsskyddskommissionensförslag till åtgärder för att förstärka ubåtsskyddet. Förslagen är välmotiverade och kommer att genomföras så snart som det är prakfiskt möjligt. Jag kommer att föreslå regeringen attöverbefälhavaren ges anvfsningar om att kommissionens förslag skall ligga tillgrund för den nu pågående försvarsplaneringen, dvs. för perioden1984/85-1988/89. Jag vill särskilt framhålla vikten av att alla berördamyndigheter inom försvaret nu prioriterar åtgärder för att snabbt förbättraubåtsskyddet. Vissa ytterligare omprioriteringar enligt kommissionens förslagbör kunna ske . I det budgetförslag för försvaret som nu skallta ställning fill anmäls att regeringen avser att innehålla 100 milj. kr. av deprisregleringsmedel som skulle ha filldelats försvaret. Detta förslag är ettled i de allmänna besparingssträvandena. militäre expert, ,inkom i går till regeringen med sina synpunkter vad gäller finansieringen avkommissionens förslag. Stefenson betonar att denna reduktion av tillgängligamedel -tillsammans med devalvering, höjd dollarkurs och högre moms - lett mycket besvärlig planeringssituation. Likviditeten kommer inom en näraframtid att bli hårt ansträngd. Försvarsstabschefen anser att den aviseradereduktionen med 100 milj. kr, av prisregleringsmedel inte bör verkställas. Beslut om medlen för prisreglering kommer att fattas ijuni månad, således inom två månaders fid. Regeringen kommer att göra enanalys av planerings- och likviditetsläget inom försvaret, bl. a. av hurprisreglerings- medlen bör disponeras.Regeringen kommer därvid att särskilt beakta hur likviditetssituafionenpåverkar möjhgheterna att genomföra kommissionens förslag. demokrafi är det naturligt att det råder delade meningar om detaljerna ochavvägningarna när det gäller försvarets innehåll liksom naturligtvis den exaktastorleken på försvarsanslagen. Men känns det särskiltfillfredsställande att kunna konstatera att de olika förslag som har att ta ställning till avspeglar åsiktsskillnader som trots allt ärmarginella. Det är en utomordentligstyrka för den svenska försvarspolitiken. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 56 (vpk)replik: Försvarsministern säger att det går att utan större problem vänta medett beslut i flygplansfrågan fram fill 1987. Det är samma argument och sammadiskussion som i arbetarekommun . Hansäger att problemet då är att vi måste köpa eller licenstillverka ettufländskt plan. Just detta är inget obestritt påstående, och det är litet anmärkningsvärtatt man också säger att det inte skulle vara bra för vårt lands oberoende ochneutralitet. sägs ju att viktiga delar av JAS-planet kommer frånandra länder, främst , något som även i detta fall rimligen borde vara ettgiltigt argument mot JAS-planet. Argumentetblir ännu märkligare när regeringen medger att detta blir det sistasvenska stridsflygplanet. Inte kan väl det betyda att vi kommer att omprövaeller urholka vårt oberoende eller vår neutralitetspo-lifik? Jag tycker inteatt det argumentet är särskilt bra. Det är ett något konstruerat och ansträngtargument. Vidandra tillfällen har man anfört sysselsättningsskäl. Jag skall då bara be attfå citera vad sade inför förra årets försvarspolitiska beslut och idebatten om JAS-planet: "Dethar gjorts många beräkningar, och i en sådan vägs en miljard satsad påmilitärutgifter mot en en miljard satsad på andra ändamål. Om man satsarmiljarden på sjukvård eller utbildning finner man att sysselsättningseffektenblir mycket större än om man satsar miljarden på militärutgifter." Det påståendet står sig äni dag. Försvarsministernkan inte vara omedveten om att det finns en stark opinion mot ,Det är inte bara vårt parti och en grupp enskilda socialdemokrater här iriksdagen som säger nej till JAS-planet. Det finns en bred opinion inomsocialdemokratin, inom ungdomsförbundet, inom kvinnoförbundet, inombroderskapsrörelsen och hela den svenska fredsrörelsen, som jag fidigarerefererade till. Vadskall t. ex. de arbetslösa eller lågavlönade barnfamiljer som brottas medmatprishöjningar och höjda hyror tro, när de får höra att det inte finns pengar attförsvara dem mot arbetslöshet och ekonomisk kris som regeringen ärberedd att satsa nästan på ett nytt militärtstridsflygplan, trots att vi redan har ett modernt flygvapen? Med all rätt stårmånga människor frågande inför detta. Det finns inga starka militära skäl för att skaffadetta stridsflygplan. Viggenplanet kommer att kunna leva upp till de krav somställs fram . har forcerats, inte av militärpolitiskaeller säkerhetspolitiska skäl utan främst av andra skäl, såsom krav frånmilitärindustrins sida. 57GOTHE (): I denna ärendebehandling ingår också detekonomiska försvaret. Det utgör en vikfig del av vårt totalförsvar. Det gällerförsörjningsberedskapen, tryggandet av livsviktiga varor och produktion åtvårt folk i en avspärrningssituation eller krig. Beredskapslagringen av importerade insatsvaror harhittills varit den dominerande beredskapsåtgärden. Självfallet är detfortfarande nödvändigt att lagra vissa viktiga råvaror, särskilt olja. Lagringär emellertid dyr och binder kapital. Samhällets ökade svåröverskådlighet ochstörre importberoende även i fråga om halvfabrikat och komponenter medförockså att andra metoder än lagring måste sökas för att upprätthålla en godförsörjningsberedskap. Det kan därför i vissa fall vara nödvändigt att lämnafinansiellt stöd till sådan beredskapsviktig industri som har svårt att hävdasig i en internationell konkurrens. Den typen av stöd bör dock begränsas ochfår inte komma i konflikt med t. ex. våra internationella åtaganden. Sådantstöd skall självfallet vara motiverat endast av beredskapsskäl. Beredskapsåtgärderna inom ekonomiskt försvar bör så långtmöjligt syfta fill att förbereda framställning av - och övergång i kristidertill - inhemska substitut för importerade varor. Detta arbete bör ske medutgångspunkt i att standard och kvalitetskrav i kristider måste kunna sänkasbetydligt. Oljelagring ingår givetvis som en viktig del avförsörjningsberedskapen. I försvarsutskottets betänkande nr 10 behandlas dessaanslag. Där har vi moderater i motionen 1796 också tagit hänsyn till den starktsjunkande oljekonsumtionen i vårt land . Detta faktum -att oljekonsumtionen minskar - bör leda till att vi kan minska lagringen elleråtminstone lagringstakten. Regeringen har rättat sig efter detta och föreslår ipropositionen att oljeinköpen för kommande budgetår minskas med i det tidigare uppsatta programmet, som stannar vid . Vi moderater finner det motiverat att något korrigera denav regeringen och utskottsmajoriteten föreslagna anslagssumman för oljeinköp -detta dels med hänsyn fill det statsfinansiella läget, dels med tanke på detsjunkande behovet och oljelagringskommitténs väntade rapport. En prutning med100 milj. kr. är på sin plats, och vi föreslår därför i vår reservation tillbetänkande nr 10 ett reservationsanslag på . Kan vi för dennasumma köpa in ochlagra olja, är det bra. Och mycket talar för att Nr 132 anslaget räcker, eftersom världsmarknadspriserna på olja har sjunkit, sedan Torsdaeen den regeringen gjorde sin kostnadsberäkning. Jag yrkarbifall till reservationen i försvarsutskottets betänkande nr 10. Allt område innanför den svenskaterritorialvattengränsen Totalförsvaret tillhör på samma sätt somall mark, alla berg, skogar, sjöar och vattendrag innanför gränser ärsuveränt svenskt område. Detta är den svenska nationens hemvist. Här gällersvenska lagar. Här lever vårt folk i demokratisk frihet. Detta är vårt land,vårt . Det råder total enighet mellan våra demokrafiska partierom att detta land skall försvaras. Vi slår vakt om vår frihet, vårt nationellaoberoende och vår suveränitet som nafion. Men vi utgör inte något hot motnågon. Vi vill ingen annan nation något ont. Vi uppträder inte provokativteller aggressivt mot annat land. Ännu mindre kan vi tänka oss att inledafientliga handlingar och militära angrepp på en annan nation. är medandra ord en fredligt sinnad nation. I högsta grad. Och vi försöker på olikasätt bidra till en fredlig samexistens i vår värld. Mot denna bakgrund är det desto mera provokativt ochkränkande att den store grannen på andra sidan , ,systematiskt och i stor omfattning bedriver militär verksamhet i våra svenskaterritoriella vatten. Det som klarlagts av är något såallvarligt som avsikfiiga och självfallet olagliga utforskningar av det svenskasjöterritoriet. torde vara en obehaglig erinrantill dem som trott på Sovjetmaktens upprikfighet bakom allt dess tal om fredhgsamverkan och samexistens. Den som aningslöst svalt den kommunistiskafredspropagandan och sagt sig att inte varit eller är utsatt för någothot från öst, även denne svensk måste ha förstått att det brister iöverensstämmelse mellan Sovjetmaktens tal och handling. fredspropagandaär -antingen den uttalas på gator och torg eller från denna talarstol - ettotäckt hyckleri. Det borde stå klart för alla och envar i vårt landatt ständigt är utsatt för hot. När sovjetiska ubåtsbesättningaropererar inne på svenskt vatten och på svensk sjöbotten i våra skärgårdar, därdet råder militära skyddsbestämmelser, är det med vissa givna uppdrag. Manutforskar och kartlägger, man övar sig och man förbereder. Vad manförbereder är inte svårt att förstå. I princip är det ingen skillnad om en främmande maktbedriver sådan militär verksamhet i vårt sjöterritorium eller om man bedriverden på våra landområden. Men kanske skulle det ha varit ännu mer uppskakandeför oss svenskar, om vi funnit att sovjetiska kompanier befunnit sig inne i densörmländska eller blekingska eller värmländska terrängen. Kränkningarna av vårt territorium och brotten motfolkrätten är emeller tid inte mindre, när de begås av ubåtar som döljer sig i skärgårdsfjärdar, än om det vore exempelvis ett sovjetiskt arméförband som landsattes i svensk terräng. Men jag misstänker, herr talman, att chocken för den svenska 55 allmänheten skulle havarit ännu större, om man funnit ryska soldater på svensk jord, än riär densovjefiska ubåten upptäcktes på ett grund i eller närvi nu fått klart för oss att Sovjet-ubåtar opererat inne vid vår marinbas påMuskö och kanske t. o. m. ända inne på ström. Vadjag vill ha sagt med detta är att vissa delar av den svenska allmänheten kansketrots allt ännu inte förstått hela vidden av det allvarliga som dessa mångaubåtskränkningar innebär. Och dess värre förefaller det som om vissaföreträdare för regeringen inte vill inse vad som krävs. Den intervju medstatsministern som socialdemokratiska i går, onsdag, återgav är,tycker jag, något oroväckande.