prot · G6097 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:7 1 § Ersättare för statsråd, m. m. Jag får anmäla att följande ledamöter intagit sina platseri , nämligen ThorbjörnFälldin, , , , , ,, , , , , , och . Uppdragen för deras ersättare i har därmedupphört. Vidare får jag anmäla att följandeersättare kallats att träda i stället för resp. riksdagsledamöter de är statsråd, nämligen för , för , för , för , för , för , för , för , 63 Antalet suppleanter i utskotten för , förHans Gustafsson, för , och för . 2 § Antalet suppleanter iutskotten Som tidigare meddelats kommer val till talmanskonferensen,utskott och fullmäktige i att ske vid tisdagens sammanträde. Enligt till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen föreslagit att i utrikes-, utbildnings- och näringsutskottenskall utses 18 suppleanter, i finansutskottet 17 suppleanter, i konstitutions-,skatte-, social-, trafik- och arbetsmarknadsutskotten 16 suppleanter samt iövriga utskott 15 suppleanter. Jag hemställer att antalet suppleanter i utskotten bestämsi enlighet med valberedningens förslag, dvs. till 18 i utrikes-, utbildnings-och näringsutskotten, 17 i finansutskottet, 16 i konstitutions-, skatte-,social-, trafik- och arbetsmarknadsutskotten samt 15 i övriga utskott. Denna hemställan bifölls. 3 § Upplästes följandeinkomna skrivelse: Undertecknad anhåller härmed om att bli befriad frånuppdraget som ersättare i för Arbetareparfiet-Socialdemokraterna iVästmanlands län. Kammarenbiföll denna anhållan. 4 §Anmäldes och bordlades Förslagfill ny vattenlag m. m. 1981/82:130) 1982/83:6 av Ändring i ufiänningslagen (1980:376), m. m. (prop.1981/82:146) 1982/83:7 av m. fl. 1982/83:8av och i Vårdnadoch umgänge m. m. 1982/83:168) 1982/83:9 av m. fl. Förslag till hälsoskyddslag, m. m. 1981/82:219) 1982/83:10 av 1982/83:11 av med enskild huvudman m. m. 1982/83:1) 5 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1982/83:3av () till arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadspolitiken: Full sysselsättning utgör ett avden ekonomiska politikens viktigaste mål. Arbetslöshet är dels ett slöseri medproduktiva resurser, dels ett allvarUgt socialt problem. Under den gångna valrörelsen stod frågan om jobben icentrum av debatten. Många tecken tyder på att människors oro för att bliarbetslösa varit avgörande för valresultatet och den nytillträddasocialdemokratiska regeringens majoritet i . Från moderata samlingspartiets sida har vi aldrig tvekatatt klart redogöra för de åtgärder som måste till för att hållasysselsättningen uppe på . måste vi snabbt ocheffekfivt angripa de grundläggande orsakerna till arbetslösheten. Att satsaytterUgare på AMS eller utöka den offenfiiga sektornkraffigt innebär ingen långsiktig lösning på sysselsättningsproblemen.Förklaringen till den växande arbetslösheten är att våra företag inte kansälja sina produkter, eftersom de är för dyra. Därmed uteblir nödvändigainvesteringar för framtiden. Antalet jobb i den enskilda sektorn minskar istället för att öka. Nyckeln till en bättre situation på arbetsmarknaden finnsalltså ute i våra hundratusentals svenska företag. För att nå fullsysselsättning måste därför politiken inriktas på att lösgöra den tillväxtkraftsom finns i näringslivet. Svenska företag måste ges förutsättningar attinvestera och växa. Socialdemokraterna ägnade en stor del av sin valrörelse åtatt i alla delar fördöma den moderata politiken och anklaga moderatasamlingspartiet för att medvetet vilja öka arbetslösheten. Densocialdemokrafiska politiken, som innebär växande offentliga utgifter, högreskatter, ökad poUtisk reglering av näringslivet, statliga investeringar ochfackföreningsfonder, framställdes som det enda möjliga receptet för att snabbtlösa problemen på arbetsmarknaden. Det socialdemokrafiska budskapet ivalrörelsen har självfallet skapat väldiga förväntningar om nya jobb, inteminst i många s. k. krisorter. I stora annonser under den sista valveckanutlovades t. o. m. full sysselsättning med en socialdemokratisk regering. 5Riksdagens protokoll 1982/83:1-9 Mot denna bakgrund ber jag att fillarbetsmarknadsministern få framställa följande fråga: När räknar arbetsmarknadsministernmed att den förda politiken resulterar i full sysselsättning? 1982/83:4 av () till ekonomi- ochbudgetministern om åtgärder för att förhindra höjda landstings- ochkommunalskatter: Enligt nu föreliggande uppgifteravser ett antal kommuner och landsting att höja skatterna för . Såuppges exempelvis såväl som planeraomfattande skattehöjningar, vilka sammantagna skulle uppgå till . Dettainnebär en ökad årlig skattebelastning i storleksordning . för familjermed i denna region vanliga familjeinkomster. Politiska förutsättningar förskattehöjningsbeslut föreUgger efter det senaste valet, ibägge fallen övergått till socialdemokraterna jämte kommunisterna. Kommunernas och landstingens finansiella situation inför1983 är förhållandevis gynnsam. Såsom finansutskottet i sitt betänkanderörande bl. a. den kommunala ekonomin (1981/82:20 s. 23) framhöll, beror dettapå att den kommunala utgiftsökningen bromsats, på en god inkomstutveckling somföljd av bl. a. uppbördssystemets konstruktion samt på de kraftigt förhöjdataxeringsvärdena på fasfigheter. Utskottet anger därutöver som en fjärdeförklaringsgrund "en avtagande inflafionstakt" - ett förhållande somnumera närmast har förbytts i sin motsats fill följd av devalveringsbeslutetden . Såväl den dåvarande borgerliga riksdagsmajoriteten som densocialdemokratiska oppositionen ansåg det nödvändigt att utjämna definansiella över-och underskotten inom den offentliga sektorn. Enighet råddedärför om att ett belopp i storleksordningen 3,5 miljarder borde undandragasden kommunala sektorn; den borgerliga majoriteten valde att genomföra en påvisst sätt konstruerad indragning av beloppet till staten, medan socialdemokraternasalternativ byggde på en "frysning" genom avsättning till en s. k.skattereserveringsfond. De åtgärder av restriktiv art som under innevarande ochnästa år riktas mot den kommunala sektorn sammanhänger självklart mednödvändigheten att dämpa den kommunala expansionstakten i ett läge avdjupgående obalans i samhällsekonomin. Det framstår som anmärkningsvärt - ochillavarslande -att denna insikt inte kommit fill något som helst uttryck i dennyligen avgivna regeringsförklaringen. I andra sammanhang har socialdemokraterna angivit en årligkommunal volymfillväxt om som eftersträvansvärd. Under förutsättning attdenna ståndpunkt företräds av den nya socialdemokratiska regeringen, vore detvärdefullt om regeringen kunde redovisa vilka effekter detta kan ha förskatteutvecklingen i kommuner och landsfing . Ett betydelsefullt led i riksdagsbesluten våren1982 rörande den kommunala ekonomin var tillkomsten av en särskildexpertgrupp, filisatt av budgetministern, med uppdrag att lägga fram förslagtiU en permanent konstruktion av indragningarna från kommuner och landsting.Gruppen skulle dessutom ha fill uppgift att lägga fram förslag fill merverksamma metoder att påverka kommunernas volymutveckling och motverka kommunalaskattehöjningar. Arbetet inom expertgruppen har påbörjats men ej kunnatslutföras före regeringsskiftet. Avser regeringen att slutföra dettautredningsarbete så att kommuner och landsting , helst i anslutningtill budgetpropositionen , kan få besked om utgångsläget införbudgetarbetet för ? Hotetom kommunalskattehöjningar av den omfattning som inledningsvis omnämnts förStockholmsregionens del måste avvärjas. Statsmakterna kan därvid inteundandraga sig sitt ansvar. Skattereformen, som innebär i och för sig välkomnamarginalskattesänkningar, skulle ytterligare urgröpas av fortsattakommunalskattehöjningar . Det som inledningsvispresenterades som en skattesänkning - och något senare som en skatteomläggning- men som allmänt uppfattas som vad den är, dvs. en totalskattehöjning imiljardklassen, skulle ytterligare försämras på den punkt där den innebärförbättringar, dvs. i fråga om marginalskatteeffekterna. Varje höjning av dettotala kommunalskattetrycket med en krona skärper progressiviteten med enprocentenhet och strider sålunda mot skatteomläggningens uppgivna syfte. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens fillstånd att tillfinansministern få ställa följande fråga: Avserregeringen att vidta några åtgärder för att förhindra höjningar av landstings-och kommunalskatterna , dvs. skatteskärpningar som ter sigsärskilt allvarUga med tanke på att redan omläggningen av den statligainkomstskatten medför en ökning av det totala skattetrycket? 6§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:2 av Jan-ErikWikström (fp) till statsrådet om utbyggnaden av närradion: beslut om fastare former förnärradion innebär att en successiv utbyggnad skall ske. harbeviljat sändingstill-stånd för sammanslutningar på 34 orter. Långtgåendeförberedelser har gjorts på ytterligare ett 25-tal orter, vartill kommeruttalade önskemål om närradio från ett 25-tal andra orter. Televerketskapacitet för utbyggnad av nya närradiosändare är tillräckUg för att svara motdenna utbyggnadstakt. Från socialdemokratiskt håll haruttalats att utbyggnaden bör ske i långsammare takt. Detta har orsakat oro inomde sammanslutningar runt om i landet där förberedelser för närradio nu pågår. Jag viUmed hänvisning till det anförda fråga: Vill statsrådet verka för en utbyggnad av närradion i dentakt som möjliggörs av utbyggnadskapacitet och närradionämndensadministrativa resurser? 1982/83:3 av () tillutbildningsministern om högskolans antagningssystem: har vikfigaförbättringar gjorts i högskolans antagningssystem. De s. k.föreningsmeriterna har tagits bort. Betydelsen av yrkeserfarenhet har tonatsner. Andelen garanfiplatser för studerande som kommer direkt frångymnasieskolan till högskolan har ökat från en femtedel tiU en tredjedel. Trots detta visar antagningen fiU de utbildningar sombörjade klart och entydigt att ytterligare förbättringar är nödvändiga. Mot denbakgrunden vill jag fråga utbildningsminstern: Vilka konkreta förändringar vill statsrådet genomföra föratt förbättra högskolans antagningssystem? 1982/83:4 av (vpk) fill statsrådetBirgitta om lagring av kärnbränsleavfall: De svenska kärnkraftbolagenförbereder ett lager för låg- och medelaktivt avfall under havsbotten vidForsmark. Frågan är ännu inte slutgiltigt prövad av ansvariga myndigheter.Trots detta har socialdemokrater och moderater i kommunfullmäktigetillsammans avhänt sig det kommunala vetot, och det slutgiltiga avgörandetkommer att ligga hos regeringen. Kritik mot det tekniska underlaget för detta stora projekthar framförts från flera håll. Någon lagring under havsbotten av radioaktivtavfall har, såvitt känt, inte genomförts tidigare. Några garantier för attradioakfivitet inte förr eller senare läcker ut har inte kunnat lämnas avkärnkraftbolagen. Jag villdärför fråga energiministern: Bedömer regeringen att de planerför avfallslagret som lagts fram är fillräckliga ur säkerhetssynpunkt nu och iframtiden? 1982/83:5av (vpk) till justitieministern om förbättrad rättssäkerhet förkvinnor som utsätts för övergrepp: Ett antal kvinnoorganisationer harmed all rätt protesterat mot det sätt på vilket handläggningen av fallet medvåldtäkten i skedde. Uppenbarligen fick inte kvinnans advokat tidatt sätta sig in i ärendet. Också i övrigt kan ifrågasättas hurhäktningsförhandlingarna gick till. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tilljustitieministern: Är justifieministern beredd attvidta åtgärder för att förbättra rättssäkerheten för kvinnor som utsätts förövergrepp? 1982/83:6 av () till utbildningsministernom betyg i enskilda orienteringsämnen i : Höstens debatt om blockbetygenvisar att en mycket bred opinion av elever och lärare önskar att det också ifortsättningen skall vara möjligt att ge betyg i enskilda orienteringsämnen.Det har också visat sig finnas ett betydande polifiskt stöd för detta. Då jag ivåras som skolminister prövade denna fråga fastslog tillgänglig juridisk ochannan experfis att en ordning med betygsättning i varje enskiltorienteringsämne måste anmälas för . Är utbildningsministern beredd att göra en sådan anmälantiU så att det också i framfiden skall bli möjligt att ge betyg ienskilda orienteringsämnen i ? 1982/83:7av () fill justitieministern om förbättrad rättssäkerhet förkvinnor som utsätts för övergrepp: "Fotbollen är internafionell,flickorna är internationella och pojkarna är också internationeUa", sadeenUgt massmedia den åklagare som skulle föra en ung flickas talan i detuppmärksammade våldtäktsmålet i . Målet lades ned, och det visar hurfruktansvärt utsatta kvinnor är i samband med våldtäktsmål. Behovet av ettjuridiskt ombud som kan vara med från början vid poHsförhör tills målet äravslutat är tydligt. Jag vill mot denna bakgrund fråga justitieministern: Ämnar jusfitieministern lägga fram förslag om rätt tilljuridiskt ombud för kvinnor i våldtäktsmål? 1982/83:8 av (c) fill justitieministern omförbättrad rättssäkerhet för kvinnor som utsätts för övergrepp: har genom ettflertal fall kvinnans mycket utsatta rättsliga ställning vid våldtäkt kommit iblickpunkten. Det kan inte uteslutas att det fortfarande i svenskt rättsväsendedöljs sekelgamla schabloner i frågor som jämställdhet och kvinnans rättsligaställning. I praktiken kan det bli så, att den utsatta och angripna kvinnanblir den som genom det rättsliga förfarandet blir dömd, medan angriparen gårfri i brist på bevis. Regeringsdeklarationen nämner inte ordet"kvinna" över huvud taget. Det är djupt oroande att de oacceptablaförhållandena när det gäller våldtiiktsoffers rättssäkerhet inte ger regeringenen tankeställare om behovet av en ny kvinnosyn. Är jusfitieministern beredd ge sin syn på hurvåldtäktsoffrens rättssäkerhet skall kunna garanteras? Nr 7 7 § Kammaren åtskildes .