prot · G609100 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:100 Omtillsättningen av professuren i energihushållning vid 1§ Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2§Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknadanhåller om tjänstledighet från riksdagsuppdraget den 6 april-den 5maj för arbete med kommittéuppdrag i . Dennaanhållan bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för . 3§ Svar på fråga 1982/83:303 om tillsättningen av professuren ienergihushållning vid har frågat mig vilken hänsyn jag avser att tillmätainformell information utanför den i högskoleförordningen fastlagda formellaordningen vid tillsättning av tjänst som professor. Behörighets-och befordringsgrunder för bl. a. professorstjänster liksom proceduren förtillsättning av sådana tjänster finns relafivt detaljerat angivna ihögskoleförordningen. Det är regeringens uppgift att med utgångspunkt i dessaregler bedöma de handlingar som föreligger i varje ärende och sedan på grundvalav en sådan bedömning fatta beslut om tillsättning. Varjemedborgare har både frihet och rätt att till regeringen framföra sinuppfattning om ett ärende som denna skall avgöra. Detta sker normalt i form avskrivelser fill regeringen. Alla sådana handlingar, även sådana som är Om tillsättningen av professuren i energihushållning vidLunds universitet adresseradetill ett visst statsråd eller en viss tjänsteman, är allmänna och diarieförs.De kan således inte betecknas som informella. Detta är en grundläggande del avoffentlighetsprincipen. Huruvida en sådan skrivelse innehåller uppgifter sombör påverka utgången av ett ärende är en annan sak. Självfallet kan jag intehär föregripa min egen och regeringens prövning av ett enskilttillsättningsärende. 2 (); Jag tackar för utbildningsministerns svar. Det är positivt med ett klart uttalande om vikten av håller på den formella gången vid tillsättningsärenden. Det är ettnödvändigt uttalande. Tillsättning av professurer skall bygga på vetenskapligameriter samt pedagogiska och, i vissa fall, andra särskilt väsentliga meriter. Vetenskapliga meriter kan inte politiker bedöma.Vetenskapliga meriter skall bedömas av de sakkunniga. De är utnämnda för attgöra just detta. , och i det här fallet styrelseneftersom det rörde ett överklagande, prövar sammanvägningen av de sakkunnigasbedömning. Att politiker i sin ställning som företrädare för etteller annat offentligt organ - som i egenskap av ordförande iSSK - försöker påverka eller uttala sig för en viss sökande bör inte förekomma.I detta ärende agerar han inte som enskild medborgare, utan som officiellperson. Sådant bör inte förekomma, om vi eftersträvar objektivitet vidtillsättningen av vetenskapliga tjänster. Jag hade önskat attutbildningsministern i detta hänseende hade varit fastare i sitt uttalande. PoUtiserade vetenskapliga utnämningar är av ondo. "Lysenkovetenskap" måste vara ett memento i detta sammanhang. Jag hoppas att politiker utanför det här huset drar lärdomav det skedda och att vi shpper se brev liknande det skrev somSSK-ordförande. Jag hoppas också att utbildningsministern icke tar hänsyn tilldessa handlingar - hustru får som bekant inte ens misstänkas. 3 Utbildningsminister : Herr talman!Det uttalande som här har gjorts om begränsning av vissa individers möjlighetatt påverka regeringen, nämligen de som har ett politiskt förtroendeuppdrag, ärnågot förvånande. Demokrafin bjuder att regeringen är öppen för och tarkontakter, tar emot brev och synpunkter från alla personer som vill påverka.Att man har ett politiskt förtroendeuppdrag kan inte vara diskvalificerande fördetta. 4 (): gjorde inte uttalandet somenskild person. Han skrev på SSK:s papper, och han gjorde sina bedömningar somSSK:s ordförande. Han hade alltså mycket väl kunnat skriva "bästahälsningar till " som enskild person, men då skulle hanha använt sitt eget brevpapper. Här är han alltså officiell person. Det är en mycket underlig tolkning avoffentlighetsprincipen som gör. Självfallet har också officiellapersoner rätt att uttala sin åsikt till regeringen. 6 (): Jag anser icke att officiella personer skalllägga sig i professorsutnämningar. Allra helst skall de inte göra det om defrån början inte lagt fram ärendet inför sin styrelse utan gjort det efteråt.Som privatperson kan man göra sådana här saker, men officiella personer harmycket mera makt bakom sina ord. Politiserade fillsättningar av professorstjänsterskall vi akta oss för - man har sett i andra länder vad det kan leda till. Om folkhögskolornas kurser för arbetslös ungdom 7 Utbildningsminister : Herr talman!Man måste mycket noggrant understryka alla människors rätt att ta kontakt medregeringen, brevledes eller på annat sätt, och framföra sin åsikt. Officiellapersoner som företräder något organ kan inte vara diskvalificerade att göradetta. En annan sak är vilken hänsyn regeringen i sitt beslut tar till dessa åsikter,men den frågan diskuterar vi inte . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:305 om folkhögskolornas kurserför arbetslös ungdom har frågat mig om regeringenhar för avsikt att öka antalet elevveckor för kurser för arbetslös ungdom vidfolkhögskolorna. har bemyndigat regeringen att i den månarbetsmarknadsläget så påkallar anordna vissa kurser för arbetslös ungdom /83. Regeringen medgav i förordning attsärskilda kurser för arbetslös ungdom får anordnas vid folkhögskolorna /83 och omfatta sammanlagt högst 4 000 eleweckor. Detta antalelevveckor har under tidigare läsår ungefärligen motsvarat det fakfiska behovetav sådana kurser. I den rådande arbetsmarknadssituationen har flera skolorän tidigare funnit det vara angeläget att anordna kurser för denna utsattagrupp ungdomar. har mot den bakgrunden hemställt att regeringenmedger en utökning av antalet elevveckor för kurser för arbetslös ungdom. Regeringen har genom beslut medgivit att ytterhgareelevveckor får disponeras för kurser för arbetslös ungdom. Om förslaget till ny tjänsteorganisation inom högskolan Anf.9 (); Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret påmin fråga. Jag är nöjd med svaret. Jag är övertygad om att ocksåskolöverstyrelsen är nöjd med svaret liksom folkhögskolorna, men framför alltde arbetslösa ungdomar som ges möjligheter att via folkhögskolorna få ta delav den här typen av kursverksamhet. Jag har själv erfarenhet av sådanverksamhet. Det har visat sig vara av stor betydelse för ungdomar att hagenomgått en sådan kurs. Det framgår också av de erfarenheter som SÖ har gjortav verksamheten. Jag skulle vilja fråga: Finns det, när det gäller detmedgivande som regeringen gjort , någon specifikation vad gäller antaletelevveckor? 10 Utbildningsminister : Herrtalman! Vi kommer naturligtvis att närmare precisera beslutet, men i stort settgår vi med på vad SÖ har föreslagit. Det innebär alltså att de folkhögskolorsom har begärt kurser - det är en sammanräkning av deras önskemål - kommer attbli fillgodosedda. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1982/83:307 om förslaget till nytjänsteorganisation inom högskolan har frågat mig om regeringenavser att vidta några åtgärder för att förverkliga lärartjänstutredningensförslag. betänkande (SOU 1980:3) Lärare ihögskolan lades fram . Remissfiden gick ut . När den nuvarande regeringen tillträdde i oktober 1982hoppades vi att det tvååriga beredningsarbetet i de borgerliga regeringarnasregi skulle ha lagt en grund för ett förslag, kring vilket det skulle varamöjligt att snabbt nå enighet. Dess värre visade sig detta inte vara fallet.Under budgetarbetet var det inte möjligt att avsätta tid för detkomplicerade arbetet med de tjänsteorganisatoriska frågorna. Jag avseremellertid att nu fortsätta övervägandena och diskussionerna kringlärartjänstutredningens förslag. Jag vill gärna utnyttja detta tillfälle att klargöra attjag anser att en reformering av tjänsteorganisationen för lärarna inomhögskolan är synnerligen angelägen, inte minst i perspektivet av att denärmaste årens ekonomiska läge kommer att ställa stora krav på ett smidigt ocheffektivt utnyttjande av högskolans samlade personalresurser. Det är minförhoppning att en proposition i dessa frågor skall kunna presenteras förriksdagen vid nästa . 12JÖRGEN (): Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga. En utgångspunkt för lärartjänstutredningens arbete är eninternationell jämförelse, som gjordes med hjälp av några forskare med erfarenhetav universitetstjänstgöring utomlands. Särskilt studerades förhållandena iDanmark, , , och Föreh-tastaterna. I de länderna har man inte som i någon kategoriuppdelning avlärartjänsterna, med tjänster avsedda för forskning och utbildning och tjänsteravsedda företrädesvis eller helt för utbildning. Där har man också, jämfört medsvenska förhållanden, genomgående större frihet att på institufionsnivåbestämma tjänstgöringens omfattning och inriktning. Mot bakgrund av den internationella jämförelsen föresloglärartjänstutredningen - med stor poHtisk enighet, vill jag gärna understryka- ett internationellt anpassat system kännetecknat av en stor lokal frihet ochökad trygghet för enskilda tjänsteinnehavare. Det föreslagnabefordringssystemet utformades så att goda insatser inom forskning ochutbildning skulle premieras. Utredningens förslag fick i sina huvuddrag ett brett stödi remissomgången. Det var nu inte så konstigt. Behovet av en tjänsteorganisatoriskreform inom högskolan har varit stort ända sedan högskolereformen genomfördes islutet av . Den förra regeringen kom också långt i arbetet på enproposition avseende högskolans lärartjänster. Utbildningsministern vet att detförelåg ett förhandlingsunderlag färdigt under den förra regeringens tid. Dennya socialdemokratiska regeringen sade att den skulle lägga fram en propositioni - det anmäldes också för . Men sedan ändrade mansig av någon anledning och uppsköt det hela. Det har skapat enbetydande osäkerhet ute på universiteten och högskolorna om vad som egenthgengäller. säger utbildningsministern -och det tycker jag är bra - att det ärhennes förhoppning att vid nästa , alltså då , kunnapresentera ett förslag. Jag vill bara uttrycka den förhoppningen att regeringenden här gången står fast vid vad den sagt och inte liksom tidigare ändrar sig. Om lägre begynnelselöner för ungdomar Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på frågorna 1982/83:292 och 297 om lägrebegynnelselöner för ungdomar har frågat mig om regeringenoch den socialdemokratiska riksdagsgruppen står bakom mitt uttalande om lägreingångslöner för ungdomar. har frågat mig på vilket sätt jag ärberedd att medverka till att ett försök med lägre ingångslöner för ungdomarkommer till stånd. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Om lägre begynnelselöner för ungdomar Bakgrunden till de två frågorna är en intervju i tidningenKöpmannen. Jag har där framfört en tanke om att arbetsmarknadens parter bordekunna diskutera frågan om ungdomslönerna och medverka till ett försök i ett parlän' för att se vilka effekterna blir. Skälet till att jag anser att ett sådantförsök vore av värde är att jag som industriminister ofta möter påståendet attom bara ingångslönerna vore lägre skulle fler ungdomar få jobb. Detta påståendeframförs ofta, främst från företagarhåll. Jag har också vid ett flertaltillfällen mött frågan vid samtal med arbetslösa ungdomar och föräldrar tillarbetslösa ungdomar. De sammankopplar ungdomsarbetslösheten medungdomslönerna. Jag vill här liksom i intervjun emellertid understryka attdet är arbetsmarknadsparternas sak att fundera över om de vill ta upp fråganeller ej. Men jag kommer som industriminister att ta upp de frågor jag vidskilda tillfällen möter i överläggningar och kontakter med såväl industrinsorganisationer som fackliga organisationer och som rör förhållanden inäringslivet. Jag har således inte uttalat mig om önskvärdheten av lägreungdomslöner. Jag har framfört uppfattningen att det vore av värde om fråganytterligare belyses. Det ankommer, som jag nämnde, på arbetsmarknadensparter att själva avgöra om de vill undersöka om det ligger något i påståendenaatt tusentals nya jobb skulle kunna skapas för arbetslös ungdom om ingångslönernavore lägre. 14BENGT WITTBOM (m): Jag får tacka industriministern för svaret påmin fråga och konstatera att industriministern nu tyvärr backar enaning. Vi trodde ett tag i moderata samlingspartiet att vi hadefått en ny om än något ovanlig bundsförvant i vårt jobb med att försöka kommatill rätta med de grundläggande orsakerna till den trendmässigt växande ungdomsarbetslösheten.Vi hoppades att industriministerns nyvunna insikt om ingångslönernas storabetydelse i sammanhanget skulle bli bestående och inte, som tydligen är fallet,bara vara ett tillfälligt inhopp för att lugna opinionen i det egna partiet. Jag vill peka på en del i tidningsintervjun medindustriministern som inte berörs i svaret men som jag tycker är väsentlig isammanhanget. Industriministern sade följande: Varför inte diskutera sig framtill en rimlig lösning? Vi inser också från moderata samlingspartiets sida - någotannat har vi aldrig hävdat - att det naturligtvis inte bara är nivån påingångslönerna för ungdomar som är avgörande för om vi skall kunna bryta dennuvarande utvecklingen utan att det också är flera andra grundläggande faktorersom måste angripas. Just därför har vi i lagt fram förslag om enrimlig lösning, nämligen förslag om ett lärlingsutbildningssystem, som tar sigan dels ingångslönerna, dels de andra grundläggande orsaker till problemen somfinns. Jag villfråga om industriministern från den utgångspunkten för det första är bereddatt revidera sin uppfattning om och politikernas möjligheter attvara med och diskutera fram rimliga lösningar på det här området, för det andraär beredd att i princip ge sitt stöd till lärlingsutbildningssystemetsmöjligheter att lösa problemet med den stora ungdomsarbetslösheten. Det finns naturligtvis opinion för detta i landet. Det vetindustriministern och jag lika väl båda två. Det har vi märkt i moderatasamlingspartiet i samband med att vi lade fram vårt förslag tilllärlingsutbildning. Många är de socialdemokrater som har dels kontaktat ossdirekt, dels i pressen gett uttryck för att man tycker att det här verkar varaen rimlig lösning. Många är också de arbetsförmedlare, kommunalpohtiker ochandra som inser betydelsen av att vi gör någonting åt ungdomslönerna. Vi måsteförsöka hitta nya vägar för att ungdomarna skall komma in på arbetsmarknaden. Min fråga till industriministern blir således: Ärindustriministern beredd att ge sitt stöd till det förslag tillläriingsutbildningssystem som moderata samlingspartiet lagt i och somkommer att behandlas av kammaren ? Om lägre begynnelselöner för ungdomar 15CHRISTER EIREFELT (fp): Jag tackar industriministern för svaret. Vi är överens på en punkt, nämligen att ungdomslönernasstorlek inte är något som regeringen avgör utan skall skötas avarbetsmarknadens parter. Men det hindrar ju inte att vi som politiker har bådeansvar och möjligheter att påverka också i frågor där vi inte har att fatta dedirekta besluten. Man kan väl förmoda att det var just förhoppningar omindustriministerns möjligheter att påverka som gjorde att den här delen avintervjun väckte så stor uppmärksamhet och föranledde både applåder och bu-rop. Men därutöver finns det ju faktiskt också politiska vägaratt nå det här målet. Vi har från sida verkat för en rad sådanaåtgärder: bättre lärlingssystem och ungdomsgarantin - för att nämna ett parexempel. Kännetecknande är att de här olika förslagen tyvärr harmotarbetats från såväl LO som socialdemokraterna. Från näringslivets organisationer har det ofta påtalatsatt fler ungdomar skulle få arbete om man hade lägre ingångslöner. Man har inteutlovat några underverk, och det tror jag är realistiskt. Det finns nämligenflera samverkande orsaker till ungdomarnas svårigheter på arbetsmarknaden . När den totala efterfrågan på arbetskraft är svag, är detde som står i begrepp att gå ut i arbetslivet som drabbas först. Och det gälleri hög grad våra ungdomar. En annan faktor som gör det allt svårare att få foteninnanför fabriksporten eller kontorsdörren är den snäva intressepolitik somtyvärr präglar vårt samhälle. Organisationerna värnar helt enkelt om dem somredan finns i medlemsregistret - andra må klara sig bäst de kan. Över huvud taget är det svårt för våra ungdomar att få enchans att visa vad de duger till. När de väl fått den chansen, klarar de sig iregel alldeles utmärkt. Om lägre begynnelselöner för ungdomar Jag menar alltså att våra höga ingångslöner är ett reellthinder för nyanställning av ungdomar, och jag tror att bl. a.arbetsmarknadsministern och SSU har fel när de så kategoriskt hävdar motsatsen. Inte minst för det lilla företaget är det oftast säkrareatt välja en person med arbetslivserfarenhet än att ta en 18-19-åring, somkommer direkt från skolan och som man måste vara beredd att själv utbilda fördet aktuella arbetet. Valet blir med andra ord lätt, eftersom lönen praktiskttaget är densamma. Om man kopplar det till något som jag tror attindustriministern och jag också är överens om, nämligen att en stor del avnäringslivets expansion kommer att ske i små och medelstora företag, blir dethär problemet speciellt viktigt att komma till rätta med. Det är därför min förhoppning attindustriministern inte backar utan vidhåller sin uppfattning att det här börprövas. Jag har inte backat från min uppfattning,utan jag har här upprepat det jag sade i intervjun. Jag har också betonat härsåväl som i intervjuuttalandet att denna fråga är en fråga för arbetsmarknadensparter. Jag har fört fram en tanke om att man kunde göra ettförsök i ett par län med lägre ingångslöner för ungdomar. Syftet har jag klartangivit i intervjun och här, nämligen att försöken skulle testa påståendena attlägre ungdomslöner innebär att mängder av ungdomar skulle få jobb. Men det ärarbetsmarknadens parter som får ta upp denna fråga och avgöra om sådana försökskall komma till stånd. Men jag anser att det för både debattens och denallvarliga frågans skull - det gäller ju ungdomsarbetslösheten - vore av värdeom arbetsmarknadens parter ville göra ett försök på detta område. Utgångspunkten för mitt sätt att resonera har varit attproblemen i på sysselsättningsområdet är så stora ochungdomsarbetslösheten så allvarlig. I detta för nationen allvarliga läge måstealla möjligheter att komma till rätta med problemen prövas. Därför menar jagatt man måste samverka för att hitta lösningar. Då är det inte alltid säkertatt gamla beprövade metoder hjälper. Mot denna bakgrund tycker jag att det vore värdefullt omparterna satte sig ner och diskuterade om man skulle kunna pröva lägre ingångslönerpå försök i ett par län för att testa de påståenden som jag ofta har mött,nämligen att lägre ingångslöner skulle möjliggöra att tusentals ungdomar skullefå arbete, men framför allt få ett fotfäste på arbetsmarknaden, och sedan fåmöjligheter att stanna kvar i arbete inom industrin eller inom andra företag. Här har från olika håll visats intresse för detta. Inteminst innebär det avtal som Metall nyUgen träffade med skall pröva ett system med lärlingslöner. Jag vill ävenundersöka om detta försök stämmer in på verkligheten - att jobben för ungdomarskulle komma till stånd lättare med dessa lärlingslöner som och Metallhar kommit överens om. Det var precis den typen av försök jag avsåg med mittuttalande. 17 (): Det är alldeles utomordentligttillfredsställande att få industriministerns försäkringar om att han intebackar och att han kommer att fortsätta arbetet med att skapa opinion för t.ex. sänkta ingångslöner för ungdomar. Jag skulle vilja rekommendera industriministern att ta ettsamtal med sina partikolleger i utbildningsutskottet i , somhäromdagen förvägrade arbetsmarknadsutskottet möjligheter att realbehandla ochyttra sig över moderata samlingspartiets förslag till lärlingssystem. Vårtförslag innebär just en sådan ytterligare belysning av grundorsakerna - ochförslag till möjliga lösningar vad gäller ungdomsarbetslösheten - som industriministerntar upp i sitt svar. Vi tycker att det är märkligt att den öppna attityd somindustriministern visar inte på något sätt har visat sig bland hanspartikamrater i . Från moderata samlingspartiets sida är vi ocksåberedda att samverka så långt som möjligt för att få bukt medungdomsarbetslösheten. Jag hoppas att industriministern lyckas övertyga sinapartikamrater om att de borde skaffa sig samma inställning somindustriministern har. Om lägre begynnelselöner för ungdomar 18 (): Den utgångspunkt som industriministern nuredovisar tycker även jag är alldeles utmärkt. När det gäller ungdomslönernas betydelse försysselsättningen kan det inte vara på annat sätt än att det finns ett direktsamband. Jag tycker knappast att det behövs något försök. Som företagare tvingas man vara ytterst försiktig med nyaanställningar just eftersom lönekostnaderna är så höga. Speciellt i det lillaföretaget anställer man för att få ett preciserat arbete utfört, och kostnadenfår inte bli högre än att den går att ta ut. Det finns inga marginaler för det. Det är självklart att om man får i stort sett sammalönekostnad för ungdomar som inte har någon arbetslivserfarenhet alls som förden som kanske har arbetat i yrket och har ett dokumenterat kunnande,då blir inte valet svårt för arbetsgivaren. Men en kanske allvarligare spärr äratt man drar sig för att göra de nyanställningar som kanske i och för sig inteär nödvändiga, men som man skulle kunnat göra som en framtidsinvestering ellerför utbildning om inte kostnaden hade varit för hög. Jag tycker att detta är såsjälvklart att det egentligen inte skulle behöva diskuteras. Jag menar att det behövs försök och villpoängtera att mina uttalanden i den här frågan skall knytas samman med enförsöksverksamhet i ett par geografiskt avgränsade områden, t. ex. län. Vi vetinte om lägre Om lägre begynnelselöner för ungdomar ungdomslönerskulle innebära att fler ungdomar anställdes. Erfarenheterna från andra frågordär det gjorts uttalanden med innebörden att fler människor skulle anställas omlagstiftningen ändrades, är inte särskilt positiva. Men jag anser likväl att enförsöksverksamhet skulle ha det goda med sig att vi då får de påståendentestade som ofta förs fram om att lägre ingångslöner skulle innebära att fler ungdomar anställdes. Min uppfattning är alltså att i första hand enförsöksverksamhet bör komma till stånd, och naturligtvis skulle denförhoppningsvis leda till att ungdomar fick jobb och fotfäste påarbetsmarknaden. Men vi skulle också få prövat om det ligger något i depåståenden som ofta förs fram t. ex. från småföretagarhåll. 20 (): Det är bra att industriministern vidhålleruppfattningen att det åtminstone borde komma till stånd en försöksverksamhet.Men industriministern vägrar tydligen att ta upp en diskussion utifrånlärlingsutbildningsförslagets utgångspunkter, och då får jag precisera mig: Årindustriministern beredd att medverka till att försök med lärlingsutbildning-som också innebär lägre ungdomslöner och dessutom har en mängd andra fördelar- kommer till stånd i ett antal län? Min andra fråga är: Anser inteindustriministern att - oavsett om vi fattar beslut om lönerna i -det har någon betydelse för opinionsbildningen och den vidare utvecklingen avden här frågan vad samt partier och polifiker säger? Omsvaret blir jakande, måste en väsentlig del av industriministerns fortsattaansträngningar för att åstadkomma någonting på detta område bU att missioneraockså i hans eget parti om det rimliga i sänkta ingångslöner. 21 (): Jag har självfallet ingenting emot att manbörjar med att göra ett försök. Och jag tror att det vore mycket värdefullt omindustriministern kan medverka till att få till stånd ett sådant. Liksom tror jag att den kanske vikfigasteåtgärden är att komma fram till en bra lärlingsutbildning - det har vi inte . En av de främsta orsakerna till det är att de mindre företagen - som'säkert är bäst lämpade att ta hand om lärlingar - inte har råd att göra det. Destatliga bidragen är för låga för att täcka arbetsgivarnas merkostnader.