prot · G609164 · 1982-12-31 00:00:00 — Låt mig ställa en ny fråga till : Kan LarsSvensson kortfattat beskriva hur en sådan här "plafsanskaffare" skallgå till väga för att på denna korta tid åstadkomma dessa underverk? Det ärmånga som skulle vilja ha besked på den punkten, inte minst den personal som nuhar det här till arbetsuppgift. De vill naturligtvis veta vad det är för fel degör. Självfallet inser de sin begränsning och förstår att socialdemokratiskastatsråd i kanslihuset och socialdemokratiska riksdagsmän iutbildningsutskottet vet bättre hur det här skall göras. Det återstår bara för LarsSvensson att tala om hur! Med ungefär samma bristande insikt behandlar man frågan omhögre specialkurser och annan påbyggnadsutbildning. Högre specialkurser skallutvecklas inom områden där det finns ett arbetsmarknadsbehov och kräver ennoggrann planering och ett väl utvecklat samarbete med näringslivet,arbetsmarknadens parter, högskolan och andra utbildningsanordnare, t. ex. AMUoch Komvux. Allt defta tar fid, om man skall få rätt utbildning vid rättfidpunkt och med bibehållna krav pä hög kvalitet. I någon mån inserutskoftsmajorifefen detta, eftersom man inte är säker pä att gymnasieskolan kanutnyttja det nya utrymmet som de 2 000 platserna innebär. Fortsättningen av utskoftsmajoritefens tankemöda är dockinte lika väl övertänkt. Om inte gymnasieskolan kan anordna tillräckligt mångahögre specialkurser bör kapaciteten föras över till Komvux, sägerutskotfsmajoritefen. Då vill jag fråga , om han kan ge exempel pånägon kommun där det inom Komvux finns en beredskap att utveckla högre specialkurser. Vi är , och skolan börjar igenomkring . En stor del av tiden däremellan är stängt försemester, och det är ånyo en skrämmande brist pä verklighetsinsikt, att tro attett omfattande utvecklingsarbete kan ske som står till buds. MenLars har möjlighet att redovisa i vilka kommuner den beredskapenfinns. Däremot finns den gymnasialalärlingsutbildningen väl etablerad och i väl kända former. Tyvärr är inteomfattningen vad den borde vara, och det är beklagligt, eftersom det är en brautbildningsform som fyller ett dokumenterat behov på arbetsmarknaden. Skälettill att den inte fått den omfattning som den borde ha är atf utbildningsformenär förenad med stora kostnader för de företag och hantverkare som tar emotlärlingar i sina företag. Därför har vi än en gång från sidaföreslagit att det särskilda stimulansbidraget till industri- ochhanfverksutbildningar också bör utgå fill lärlingsutbildning. Med sammaenvishet säger socialdemokraterna nej. Det finns tydligen oöverstigliga hinderi att ändra i en eller annan liten förordning för att göra detta möjligt. Jagtror inte längre pä det argumentet. Det enda skälet är att socialdemokrafin ochfackföreningsrörelsen är motståndare till en utbyggd lärlings- ochhantverksutbildning. Detta är tyvärr den bistra sanningen, och det är lika braatt de ungdomar som den här vägen hade kunnat fä en gångbar utbildning inseratt majoriteten här i hellre satsar en eller annan miljon pä att"skaffa fram ungdomsplatser" än atf erbjuda utbildning! Jag yrkar bifall fill reservafionerna 1 och 3i utbildningsutskottets betänkande nr 36. Den ekonomiska politiken, m. m. 85 (); De frågor som tas upp i utbildningsutskottetsbetänkande har vi fidigare under detta haft anledning att diskuteravid flera tillfällen. Jag ser därför ingen anledning att nu ta upp en längrediskussion. Låt mig bara säga att vi från sida har hävdat viktenav att vi skall ha ett tillräckligt stort antal platser i högskolan. Tyvärr harvi varit ensamma om den uppfattningen. fullföljer vi reservationsvägen dennavår uppfattning. Jag yrkar bifall fill folkparfietsreservation. 86EVA (vpk): I denna sena timme skall också jag fatta mig kort. Vi är inte överens med regeringen beträffande de åtgärdersom föreslås i proposition 1982/83:150, framför allt infe när det gäller18-20-åringarnas arbetslöshet. Det framhålls i propositionen att en allt störredel av de arbetslösa ungdomarna i åldern har genomgått eller avbrutiten utbildning i gymnasieskolan. En specialundersökning om arbetskraftensutbildning visar att en tredjedel av de arbetslösa 18-19-äringarna hade enminst tvåårig gymnasial utbildning. Man hänvisar också till en SÖ-undersökningfrån 1978, enligt vilken av en kull intagna till gymnasieskolanavbröt sina studier. De teoretiska linjerna har färre studieavbrott än många avde yrkesinriktade linjerna. Mot bakgrund av dessa undersökningar föreslär regeringennya och kompletterande utbildningar för att öka möjligheterna tillsysselsättning för ungdomarna. Man konstaterar att det behövs extraordinärainsatser. Det är vi helt överens med regeringen om. Men vi delar interegeringens uppfattning 13 protokoll 1982/83:163-164 Den ekonomiska politiken, m. m. om vilka insatser som bör göras. Vi menar att man måste ta hänsyn till atf den storaungdomsarbetslösheten infe enbart hänger samman med konjunkturerna, utan attden också har strukturella orsaker. I syfte att på förbättrasituationen för främst 18-19-åringarna bör regeringen därför överväga enförlängning till tre är av tvååriga yrkesinriktade linjer. En sådan förlängningskulle medge ökat utrymme för undervisning i s. k. allmänna ämnen pä deyrkesförberedande studievägarna, vilket skulle bidra till atfungdomsarbetslösheten minskade. Med detta vill jag yrka bifall fill nr 6 om förlängning av tvååriga yrkesinriktade linjer pågymnasieskolan. 87LARS (); Liksom de tidigare talarna kan jag fatta migväldigt kort i detta inlägg, eftersom en del av de frågor som tas upp iutskottets betänkande och i reservationerna har diskuterats tidigare här ikammaren. De förslag som berör områdeingår i det paket med sysselsättningsskapande åtgärder som har lagts framför . Det är därför naturligt aff innan skils se till attåtgärder vidtas som underlättar för de lokala skolmyndigheterna att ytterligareöka sina insatser. Jag skulle kortfattat vilja kommentera några av de frågorsom reservanterna tagit upp. Jag anser inte att jag har anledning att gå in pånågon längre diskussion av de förslag som vi fidigare behandlat om avvecklandetav yrkesintrodukfionen. Det är inga drastiska och oplanerade åtgärder som vihar föreslagit. Vi kan, som jag sade i den tidigare debatten, hänvisa till enundersökning som har gjort och som tyder pä att man därär intresserad av atf ha enbart ett system. Jag tror att man kommer att klaraav att skaffa fram tillräckligt många ungdomsplafser. Inom annan verksamhet harman utnyttjat personalanställare och fackliga förträdare med god kännedom omnäringslivet till att just skapa fram platser av den här arten inom en annanmyndighet. Det har visat sig fungera relativt skapligt. Varför skulle vi intekunna förstärka den verksamhet som bedrivs inom skolans område avSSA-sekreterare och syo-funktionärer och ge dem ytterligare hjälp? Det är infefråga om att ersätta dem - det är fråga om att stödja och hjäpa dem med att fåfram ytterligare platser. När det sedan gäller lärlingsutbildningen vill jag sägaatt vi fär tillfälle att diskutera den frågan ordentligt när regeringenpresenterar förslag om hur lärlingsutbildningen skall se ut. Det är fel attgöra gällande att vi infe accepterar lärlingsutbildningen. Vi har enligt budgetpropositionenutökat antalet platser med 1 500 och därigenom skapat möjligheter förytterligare lärlingsutbildningsplatser. Jag skulle också vilja säga tillmoderaterna att det är ett egendomligt förslag man presenterar, när man inte ärvillig att anvisa medel utan hänvisar till finansfullmakten. egnarepresentanter i finansutskottet har talat om vad man skall användafinansfullmakten till, och man anger inte att den kan användas inomutbildningsdepartementets Man går alltså här emot sina egna företrädare ifinansutskottet. Genom de insatser, aktiviteter och förstärkningar som nusätts in och som kommer länsskolnämnderna till del och där de lokalaorganisationerna fär en utökning av gymnasiala specialplatser för de ungdomarsom icke har något jobb sedan de gått igenom gymnasieskolan skapar manmöjlighet att ge ytterligare människor sysselsättning. Med detta, herr falman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter och avslag pä samtliga reservationer. Den ekonomiska politiken, m. m. 88 (): För har broderskaparna mofioneratom ett bemyndigande till regeringen att kunna satsa mer på trossamfundenslokaler. Företrädarna för och har i utskottet velat bifalladetta förslag. Jag räknar självfallet med att broderskaparna stöder sitt egetyrkande. Bifall till reservafionen. 89 (): Vi har behandlat den här frågan tidigare ikulturutskottet, och jag vill bara säga atf vi inte har några ytterligaresakliga skäl att tillföra ärendet. Jag vill bara yrka bifall tillutskottets hemställan. Av utskottets betänkande framgår klart att det finnsmöjligheter att av sysselsättningsskäl öka insatserna, när så bedömserforderligt av arbesmarknadsmyndigheterna. Då kan man göra insatser för trossamfundenslokaler både som beredskapsarbeten och med bidrag frän anslaget till allmännasamlingslokaler, dit vissa av trossamfundens lokaler räknas. 90KARL BJÖRZÉN (m): Jag har till uppgift att tala omenergibeskattningen. Det innebär att det blir ett väldigt kast fillbaka tillförmiddagens debatt. Varför det har blivit sä här vet jag infe, för jag harinte varit med om att göra upp talarlistan. Det kan dock finnas anledning attgöra en sammanfattning av förslag om energibeskattning som vi har att taställning till. Man kan säga att det var något av ett lappkast frän densocialdemokratiska regeringens sida när den i kompletteringspropositionen kommed förslag till energiskattehöjningar pä . Trots att dethar debatterats mycket här , kan det finnas anledning att redogöra för vadsom har hänt och vad som häller på att hända pä energiområdet och se på.vad detkan få för betydelse för medborgarna och näringslivet.. Frågan om energiskatterna har utretts av en särskildkommitté, energi-skaffekommiffén, som lämnade sitt betänkande Skatt pä energiförra året. Betänkandet har remissbehandlats. har sedanarbetet med en proposifion pågått i . Ipropositionsförteckningen fanns också en särskild proposition omenergibeskattningen aviserad. Propositionen skulle komma eventuellt den 31mars. fick vi höra att den skulle komma . I kompletteringsproposifionen sägs atf man Den ekonomiska politiken, m. m. fortfarande har för avsikt atf lämna den tillvårriksdagen. I en interpellationsdebatt , alltså , fick viav energiministern höra att propositionen är färdigskriven. Men vi har ännuinfe sett den och får väl anta atf vi inte fär den innan vi skiljs åt försommaruppehället. har det gjorts uttalanden frän regeringshållom energiskatterna. I en artikel i var det någon sompåpekade att energiministern i Vi Bilägare lovat att energiskatterna inteskulle höjas. Tvärtom skulle vi dra nytta av de sänkta oljepriserna, hävdadehon. Som en indikation på när en höjning av energiskatterna till nöds skullekunna aktualiseras angav hon i intervjun det tillfälle då oljepriserna kundekomma atf sänkas . Så sent som har i ettbrev fill Bilfronf sagt att nägon bensinskattehöjning inte är aktuell. Tvärtom,säger hon, bör de sänkta oljepriserna utnyttjas för att förbättra ochenskilda konsumenters ekonomi. När sedan lappkastet kom i kompletteringsproposifionen kanman tänka sig atf villaägare, bilägare och hyresgäster ansåg sig vara svikna. har vi behandlat tre särskildapropositioner om skattehöjningar på energiområdet. Jag skall återkomma senarefill detta. I interpellationsdebatten sade energiministernen hel del intressanta saker, bl. a. följande: "Jag tror att det är oerhörtviktigt att vi pä energipolitikens område håller fast vid de rikflinjer ochprinciper som riksdagenhar beslutat skall gälla ." Vidare säger hon att "det bara är med fastaspelregler pä det här området som vi har en chans att klara de mycket ambitiösamål som har satts upp för energipolitiken". Det låter bra, men det är ju just detta som regeringeninfe har gjort, utan man lägger i kompletteringsproposifionen - på knappt tresidor - fram omfattande förslag fill energiskattehöjningar utan att redovisaunderlaget för bedömningarna. Man talar om fasta spelregler, men de lyser medsin frånvaro. I ett annat avsnitt i interpellationsdebatten sadeBirgitta -gentemot inferpellanterna, som tillhör : "Detgår inte atf med förnuftsskäl eller energipolifiska skäl mofivera varför mangär emot energiskattehöjningen." Men inom moderata samlingspartiet anservi att man bör resonera precis tvärtom. Skälet till atf vi har yrkat avslag påalla förslag till energiskattehöjningar är atf vi har bedömt det sä, att detinfe föreligger några energipolitiska skäl för att höja några energiskatter. Säfortsätter : "Och det gär inte atf plocka ut delar av energiskattefrågan utandet aren helhetsfråga." Men när man lade fram förslagtill lag om ändring i lagen om bensinskatt i proposition nr 50 gick det bra affplocka ut delar och inte befrakta det som en helhetsfråga. I proposifion 99lade man fram förslag till lag om ändring i lagen om allmän energiskatt, och dågick det också bra att bryta ut en delfråga och bortse från helheten. Likadantvar det i proposition 100 med förslag till lag om skatt på viss elektriskkraft. De goda synpunkter som energiministern framför leverregeringen inte alls upp till, och därför blir det som det blir. I interpellationsdebattendiskuterades också bensinskaften. Beträffande höjning av bensinskaften sadeBirgitta atf den är "en del av den helhetslösning påenergiskatteomrädet som vi vill genomföra för att kunna ge de långsiktigabesked som behövs för att energipolifiken skall fungera i praktiken. Dessutommäste ju momsbefrielsen när det gäller inhemska bränslen finansieras." Där är det två intressanta saker. Beträffandebensinskatten kan man säga att den verkligen har blivit en riktigt politisksoppa. Andra talare har dessutom här påpekat att motiveringarna förenergiskattehöjningarna har varit varierande och många. Det har gällt attfinansiera inkomstskatfe-omläggningen och det har gällt arbetsmarknadspolifiskaåtgärder. Vid utskottsbehandlingen tillkom sedan finansiering av förbättratubåtsskydd. Här kom ytterligare ett tillskott fillfloran, nämligen att momsbefrielsen när det gäller inhemska bränslen skullefinansieras med den föreslagna höjningen av bensinskatten. Vi drar av defta slutsatsen att vad som har hänt är attden socialdemokrafiska energiskaffepolifiken har lidit ett fullkomligtskeppsbrott. Dä är frågan vad det har för betydelse. Ja, i första hand har detden betydelsen att det försvårar möjligheterna att bedriva en vettigenergipolitik. För medborgarna betyder det en hel del. De berörs naturligtvissom villaägare, bilägare osv., men framför allt berörs näringslivet. Jag tyckerdet är upprörande atf behandla en så viktig fråga som energiskattefrågan pä detsätt som har skett. Det sägs att man vill underlätta för industrin och fåindustriinvesteringarna att öka, men man måste vara medveten om att till destörsta svårigheterna för industrin hör osäkerheten om framtiden. Och när en såviktig produktionsfaktor som energin blir utsatt för en sådan behandling somnu skett, så att osäkerheten om de framtida villkoren bara ökar, då tycker jagdet är befogat att säga atf man har handlat oförståndigt med tanke påeffekterna för värt näringsliv. Det är nu bara att hoppas att det underlag som saknas närvi nu skall fatta beslut om skattehöjningar pä energiområdet i miljardklass ochsom tydligen ligger i skrivbordslåda kommer fram , såatt vi då kan få en mer övergripande debatt och få hyfsning på frågan omenergibeskattningen. Med det vill jag yrka bifall till de moderatareservationerna i skatteutskottets betänkande nr 55. Den ekonomiska politiken, m. m. 91THURE JADESTIG (s): sade ,när det gällde kulturutskottets betänkande angående lokalfrågor förtrossamfunden, att han tyckte att motionärerna skulle kunna ställa sig bakomden reservation som han och står för. Men det kan vi inte.Reservanterna gär nämligen ett steg längre än motionärerna den här gängen hartänkt sig och längre än vad som - enligt mitt sätt atf se - är möjligt inomramen för kompletteringspropositionen och vår motionsräff. De kräver enomläggning av anslagskonsfruktionen vad avser trossamfunden, så att reglernautformas Kommunalekonomiska frågor, m. m. som de somnu gäller för allmänna samlingslokaler - alltså de profana. Skäl kan finnas för sädana tankegångar, men om reglernaskall ändras bör det övervägas, och det bör ske via en parlamentariskutredning. Det finns många sakskäl sorn i ett sådant sammanhang måsteövervägas, inte minst ur trossamfundens synpunkt. Därför utgår motionärerna frän - med stöd av de positivauttalanden som utskoffsmajoriteten har gjort och de uttalanden somreservanterna har gjort i själva sakfrågan - att regeringen i den fortsattahandläggningen också väger in trossamfundens lokalresurser och möjligheternaför samfunden att vidga sin byggnadssektor, bl. a. av sysselsättningsskäl. 92 (): Låt mig säga till min vän atthan har satt ett nytt rekord i tävlingen om argument för att infe biträda sinaegna åsikter. Överläggningen var härmed avslutad." Kammaren övergår nu fill att debattera finansutskottefsbetänkande 45 om kommunalekonomiska frågor inför är 1984, m. m. Kommunalekonomiska frågor, m. m. 94 (): De kommunalekonomiska frågorna ansluter heltnaturligt nära till den allmänekonomiska situation sorn vi har debatterat engod del av dagen. Jag anser det därför försvarligt att fatta mig mycket kort -också av det skälet att dessa frågor naturligtvis kommer tillbaka till kammarenvid åtskilliga senare fillfällen. Den kommunala sektorns betydelse belyses kanske lämpligastpå det saftat att man säger atf den svarar för två tredjedelar av denoffentliga konsumtionen. Kommunerna drar in ungefär 100 miljarder iinkomstskatt från invånarna och får ungefär 50 miljarder fill i statsbidrag. När det gäller den direkta skatten kan det vara intressantatt erinra om atf den för de allra flesta skattebetalare är till allra störstadelen - det avspeglas i relationen 100 miljarder i kommunalskatt motdrygt 30 i statsskatt. Även kommuner och landsting mästeleva inom ramen för våra begränsade tillgångar. Det är den grundläggandevärderingen för, tror jag, alla partier som har skärskådat dettaproblemkomplex. För moderata samlingspartiet -som går längre och är berett atfta ansvaret för ett antal impopulära beslut - är utgångspunkten aff kommunernaav samhällsekonomiska skäl måste utmär- ''Voteringarna redovisas efter debatten om FiU 45. kas av s.k. nolltillväxt. Enligt vår mening hade detta bort gälla redan under löpandeår, men i vart fall bör det ske . De besparingar som därför har ställt sig bakommotsvarar en dylik dämpning av den kommunala verksamheten jämfört med nuläget.Den innebär att beskattningsrätten i fråga om juridiska personer heltförsvinner -det drabbar primärkommunerna. Det alternativet innefattar ocksågenerella indragningar i storleksordningen 2,5 miljarder frän landsfingen ochdärutöver en dryg miljard från primärkommunerna. Jag vill i det här sammanhangetsäga några ord om det s. k. mentalvårdsbidragef. Åtminstone tvä falare - ,finansutskottets ordförande, och - har starkt angripit moderaternapä den här punkten. Det kan infe förklaras pä annat sätt än att de antingen ärokunniga eller talar mot bättre vetande. Mentalvårdsbidragef är i praktiken att befrakta som ett generellt skatteutjämningsbidrag. Den omständighetenaff man sparar på just det bidraget innebär enbart att landsfingen sedan fårprioritera inom befintlig ram. Det gör de . Dessutom är en minskning avdefta bidrag motiverad av att man sannolikt i alla landsting nu är inställd påatt dämpa den slutna psykiatriska värden. Jag vill alltså bestämt opponera mot de mycketuppseendeväckande uttalanden, präglade av antingen illvilja eller okunnighet -förmodligen bägge - som vi har hört fidigare ; man har menat affmoderaterna vill klämma ät de sjuka pä detta speciella område. Det ärlandstingen som gör prioriteringarna, och de har full frihet att satsa likamycket pä det här området i framfiden, om de så vill. Det kommunala skattestoppet under 19841985 är för vår delen absolut förutsättning för att den här ekvationen skall gå ihop. Mot denbakgrunden är vi kanske något förvånade över att det motstånd som vi på denpunkten möter för del har motiverats med atf ett temporärt skattestoppskulle få till följd att ojämlikheterna i fråga om service, skatter och avgifterfryses pä nuvarande nivå. Det påståendet kan inte betyda något annat än atf maninte vill ha skattestopp utan skattehöjningar för att kommunerna skall blijämställda! Det är en linje som har drivit här i Storstockholmoch därigenom hjälpt socialdemokraterna att höja skaften, men det är ickemoderaternas linje. är själva ståndpunkten oklar. Jag förutsätter attherr Rämgård kommer att förklara den. Jag skall avsluta dessa kortfattade synpunkter före deyrkanden som är aktuella med att notera atf utskottet har ställt sig posifivttill en moderat mofion, nämligen den om att man närmare skulle undersökamöjligheterna att införa enhetliga redovisningsprinciper för kommunerna. Detvore ett utomordentligt betydelsefullt framsteg om det kunde uppnäs. Där är vieniga. Jag vill dessutom yrka bifall till två särskilda motionerdär vi än sä länge är ensamma. Den första är väckt av och gälleratf statlig, och landstingskommunal verksamhet inte skall utformas meddifferenfierade, inkomstrelaterade avgifter. Det förslaget avvisas med Kommunalekonomiska frågor, , m. m. Kommunalekonomiska frågor, m. m. svepskäletatt det administrativt är för besvärligt. Vi konstaterar atf detta mycket välgår att ordna med schabloner, om man vill. Vi skall infe ha dubblaprogressioner - det är tanken bakom den motionen. Den andra mofionen avser en utredning om komplettering avupphandlingskungörelsen. Den baseras på uppfattningen att åstadkommandet av ennödvändig dämpning av den kommunala verksamheten skulle avsevärt underlättas omman säg till atf kommuner och landsting i varje aktuellt skede som upphandlingskungörelseroch andra sådana bestämmelser täcker in också var skyldiga att prövaalternativet entreprenad eller annat arrangemang som ligger utanför offentligservice. Vi har infe heller på den punkten än så länge fått stödfrån annat håll, men vi finner atf detta är i hög grad behjärtansvärt som ettlitet men nödvändigt led i den anpassning som också kommuner och landstingmåste göra fill en förändrad samhällsekonomisk bild, om vilken det undertidigare debattim-mar talades mycket men inte särdeles mycket relevant. Jag konstaterar avslutningsvis, herr talman, atfregeringen i de fre propositioner den har avgivit i vilka kommunalekonomiskafrågor behandlas - budgetpropositionen, den speciella propositionen ochkompletteringsproposifionen - ständigt har utlovat intressanta besked ipåföljande propositioner om åtgärder pä det kommunalekonomiska området. Dethela har slutat med en magnifik väsfgötaklimax. Därmed inget ont sagt omSkaraborgs läns landsting, som emellertid tyvärr har samlat på sig litet förmycket pengar. Men jag noterar att när sanningens minut randas för densittande regeringen, får den lov att tala om konkret pä vilket sätt man skallspara även pä det här området. Det är vår uppfattning att det också innebär atfett kommunalf skatfestopp, som vi i och för sig inte gärna ser, ändå införs iåtgärdsarsenalen. Annars blir det aldrig möjligt att klara uppgiften.Landstingen och kommunerna är ju den mest expansiva sektorn. Jag yrkar sammanfattningsvis, herr falman, bifall fillreservationerna 1, 5, 6,8,14,15,20 och 22 samt till reservationerna 26 och 27,som avser de bägge motioner som jag här har omnämnt. 95 (): Kommunerna har en tung och avgörande roll isamhällsekonomin, samfidigt som de fått ta över stora ansvarsområden isamhällsplaneringen. Inte minst gäller det sysselsättningen. Eftersom kommun- och landstingsverksamheterna bedrivs iförhållandevis decentraliserade former, har dessa också stor regionalpolitiskfunktion. kan de kommunala verksamheterna erbjuda variation i detlokala utbudet av arbetstillfällen.