prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Försvaret har samtidigtså till den grad ont om pengar att vi inte kan hälla främmande ubåtar bortafrän våra skärgårdar. Man lägger alltså ner ca 1,5 milj. kr. pä entidskrift, som skulle kunna vara till mycket gagn för värnpliktsförsvaret.Tidningen skulle kunna vara någonting positivt. Men det har varit dåligt meddet . Och kommer själva cloun i den destruktiva attityd och dendestruktiva bild av verkligheten som Värnplikts-Nytt ofta uppvisar - jag villinte generalisera, men innehållet har varit sådant att jag nu formulerar mig såhär - och det är utgivningen av en sexbilaga, ett pornografiskt alster.Försvarsministern håller med mig om att detta icke är lämpligt. Men min frågavar vilka åtgärder som försvarsministern ville vidta med anledning av detinträffade. Svaret blev att han icke avser att vidta några åtgärder. Jag frågar försvarsministern: skall vidta åtgärder, omdet nu visar sig att självsaneringen inte fungerar i fråga om denna tidning?Det handlar om medel som skattebetalarna står för och om det viktigaste vi har,nämligen Om sysselsättningen för anställda vid i försvaretsom en verksamhet inom statens hägn. Jag hoppas att försvarsministern närmarevill ange vad han anser. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1982/83:496 om sysselsättningen föranställda vid bokbinderi i har frågat mig vilkaåtgärder som enligt min mening kan vidtas för att säkerställa att de anställdavid bokbinderi i inte kastas ut i arbetslöshet. omfattar bl.a. divisionen LiberTryck. LiberTryck har, enligt vad jag erfarit, under är 1982gått med förlust. Ledningen för har därför beslutat attgenomföra ett åtgärdsprogram inom LiberTryck, så att divisionen skall kunnavisa ett positivt resultat. Bland åtgärderna finns, enligt vad jag inhämtat, enkoncentration av Libers verksamhet i till och enavveckling av bokbinderiet i . har fattat beslut om rekonstruktionav Statsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68) och därvid behandlat frågan om målför gruppen. har ställt sig bakom skärpta krav på lönsamhet. a. mot denna bakgrund som man enligt min mening skall se de åtgärder som nuvidtas inom . Det ankommer pä företagets ledning att besluta om åtgärderav detta slag. Varken jag eller regeringen kan ingripa i företagets skötsel.Enligt vad jag erfarit har Liber inlett förhandlingar med ett annat företag ombl. a. övertagande av maskinparken vid bokbinderiet i . De anställdakommer, om uppgörelse träffas, att erbjudas anställning i detta företag. 129LENNART (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det rör sig här om ett statligt företag som, i syfte attlösgöra finansiella tillgångar genom fastighetsförsäljning, avser att lägga neden arbetsplats där verksamheten är lönsam. Om företaget fullföljer sina planerkommer de 30 anställda att kastas ut i arbetslöshet. Jag anser inte att ettföretag, vare sig det är statligt eller privat, bör agera på det viset -speciellt inte i nuvarande svåra arbetsmarknadsläge. säger att LiberTryck går med förlust.Det är möjligt att så är fallet, men det väsentliga i detta sammanhang är attenheten i inte går med förlust. Sedan förmodar statsrådet att orsaken tillföretagsledningens agerande kan tänkas vara krav på ökad lönsamhetinom den statliga företagsgruppen. Man får sannerligen inte tolka riksdagensbeslut att minska Statsföretagsgruppens förluster på ett sådant sätt att manbörjar lägga ned ickeförlustbringande enheter för att realisera finansiella tillgångar. Libersagerande i har ingen som helst täckning i beslut om de statligaföretagen. Det primära kravet mäste därför förbli att Libersföretagsledning upphäver sitt uppsägningshot mot de anställda. Är nu inte detta möjligt - och i den grundläggande fråganhar naturligtvis statsrådet , som framgick av frågesvaret, begränsademöjligheter att agera - sä vill jag ändå ta fasta pä vad som sägs i svaret ommöjligheten att rädda de anställdas sysselsättning genom försäljning avrörelsen till visst annat företag. Anständigheten kräver, mot bakgrund av faktai målet, enligt min mening att denna affär förs i hamn av Libersföretagsledning. Jag vill därförsluta med att fråga statsrådet statsrådet på möjligheterna att klara de anställdas fortsattasysselsättning genom ett avtal om övertagande av rörelsen? Är statsrådet beredd att ge ett kraftigt stöd till ensådan uppgörelse och dessutom- göra vad på honom ankommer för att underlätta ensådan uppgörelse? Om sysselsättningen för anställda vid i Vad som gäller i detta företag är för detförsta att man har beslutat att avveckla verksamheten. Det är inte detsamma somatt lägga ner verksamheten. För det andra har jag uppgifter om att bokbinderietinte är lönsamt. 131 (): Jag tycker nog att statsrådet i såfall bör granska de kalkyler som företagsledningen har gjort. De anställda harhaft en löntagarkonsult inkopplad på detta och har konstaterat attföretagsledningen inte har täckning för sina uppgifter om att verksamheten gårmed förlust. I de diskussioner som varit har företagsledningen icketillbakavisat detta. Men det väsentliga, herr talman, är attsysselsättningen för dessa 30 anställda nu måste räddas. Om man vill lägga neden anläggning som inte går med förlust, måste en företagsledning ta ettalldeles särskilt socialt ansvar, vare sig den är statlig eller privat. Jaghoppas verkligen att statsrådet kommer att stödja en sådan linje i de fortsattaresonemangen, i den mån statsrådet nu kan påverka handläggningen. På vissapunkter kan han kanske göra det. och det vore utomordentligt tacksamt,- om hanskulle kunna stödja de anställdas strävanden. Överläggningen var härmed avslutad. Om neutral konkurrens mellan statliga och privataplantskolor 27 §Svar på fråga 1982/83:498 om neutral konkurrens mellan statliga och privataplantskolor har frågat mig om jag villmedverka till att tjänstebrevsrätt inte i fortsättningen utnyttjas ikommersiellt sammanhang samt i övrigt till att såvitt möjligt neutralkonkurrens upprätthålls mellan statliga och privata plantskolor. har plantskolor dels inom verket, dels idotterbolag som hör till verket. Dotterbolagens plantskolor använder intetjänstebrevsrätt vid utskickning av försändelser. Plantskolor som ingår idomänverket skickar ut sina försändelser som tjänstepost. Tjänstebrevsrätteninnebär ingen subven-tionering av taxesättningen utan är ett annat sätt attmäta och fastställa posttaxorna. Vid större utskickningar av bl. a. broschyrerfastställs posttaxan genom en separat avgiftssättning. Plantskolor inom domänverket eller i dotterbolag underdomänverket har alltså inte någon förmånligare taxesättning på sinapostförsändelser och därmed inte någon konkurrensfördel jämfört med privataplantskolor. 133WIGGO KOMSTEDT (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. är ett stort företag som bedriver envittomfattande verksamhet. Den verksamheten har som bekant varit föremål fördiskussioner och diverse åtgärder . har domänverket också byggt ut enomfattande verksamhet med s. k. plantshoppar, som har ett mycket stortsortiment, långt större än vad som kan anses vara normalt med tanke på attverksamheten bedrivs i domänverkets regi. I erbjudanden till allmänheten sänderman ut mycket påkostade och färgglada broschyrer - jag har här ett antalsådana. Detta är i och för sig inte klandervärt på något sätt. Men närerbjudandena skickas ut som tjänstebrev i kuvert, märkta med domänverkets namnoch därunder plantskolans namn, tycker jag att konkurrensen har snedvriditsgentemot privata företag i samma bransch. Man kan också notera att de lokaler som domänverket byggtupp i samband med öppnandet av plantshoppar har byggts med pengar frän AMS -detgäller växthus, administrationsbyggnader, kyllokaler o. d. Detta är en annandel av den snedvridna konkurrensen. Privata plantskolor som producerar och marknadsförsvenskodlade växter har i dagens läge tillräckligt med besvärligheter, utan attbehöva konkurrera med statliga företag som saluför importerade växter ibyggnader uppförda i AMS regi och som - vilket är det intryck man lätt får -marknadsför produkterna genom utskickning i tjänstebrev. Beträffande detsistnämnda säger statsrådet att plantskolorna inte använder tjänstebrevsrättenoch att det bara handlar om ett sätt att bokföra posttaxorna. Min fråga är dä:Är det inte bättre att införa ett annat system, så att man inte ger ett intryckav att domänverket har orättmätiga fördelar gentemot privata plantskolor? fårnämligen det intrycket när erbjudandena skickas ut i sädana här kuvert. Folk iallmänhet känner inte till hur den formella handläggningen går till när detgäller portona. Mot den bakgrunden vill jag fråga: Är statsrådet beredd attmedverka till att man undviker att skapa det här intrycket, vilket inte kanvara till gagn för domänverket? Jag skulle också vilja fråga om statsrådet anser det varaförenligt med god affärssed att i reklamen tala om att det huvudsakligen ärsvenskodlade växter man saluför, när fyra av sex specialerbjudanden gällerimporterade växter. Omneutral konkurrens mellan statliga och privata plantskolor Jag skall svara på de av som har anknytning till den fråga han har lämnat in till förbesvarande. För att inte något missförståndskall kvarstå vill jag återigen slå fast att för affärsverk, däriblanddomänverket, gäller att dessa till statsverket skall inleverera ett beloppmotsvarande den utnyttjade tjänstebrevsrätten. Nägon subvention som snedvriderkonkurrensen föreligger alltså inte. Det finns därför inte hos vare sig migeller regeringen någon som helst tanke på att förändra situationen. 135WIGGO KOMSTEDT (m): , som ligger inom statsrådetCarlssons ansvarsområde, har som jag sade inledningsvis varit ute i ganskamycket blåsväder . Jag tror inte att vare sig privata eller statligaföretag gagnas av att framstå i ogynnsam dager hos allmänheten. Jag tycker detär ledsamt att statsrådet inte ens är beredd att se över det här och medverkatill att domänverket i sin distribution av försändelser till hushållen inteanvänder kuvert med domänverkets namn och med tjänstebrevsstämpeln. Allmänhetenfår lätt ett ofördelaktigt intryck. Man tänker; På domänverket är man så"klantig" att man inte kan klara sig trots alla dessa förmåner. Vi är ju nu överens om att domänverket faktiskt inte här förmånen. Är det då inte befogat att medverka till att domänverket ochdess anställda inte får ta stryk i onödan? Jag tycker att de har fåtttillräckligt. Det vore väl bra om det hos allmänheten skapades en bättreattityd gentemot domänverket. Att vi diskuterar frågan här är intetillräckligt för att allmänheten skall få klart för sig hur det förhäller sig.Missuppfattningarna kommer att kvarstå. Sedan är det reglerna för hur frågor skall formuleras -via diskussioner med kammarkansliet - som gör att den fråga jag ställde tillstatsrådet här under debattens gång inte fanns med i min skriftliga fråga. Jagfår naturligtvis återkomma till den frågan, om statsrådet inte vill besvara deni dag. Jag tänker dä på det som jag tog upp om affärsseden att annonseraungefär så här: Vi är ett svenskt företag. Vi producerar växter som vi säljer.- Det är alltså till övervägande delen importerade växter, och det tycker jaginte heller är speciellt bra. Överläggningen var härmed avslutad. Om vissa utomlands placerade tjänstemäns deltagande ipolitiska aktiviteter 28 §Svar på fråga 1982/83:510 om vissa utomlands placerade tjänstemänsdeltagande i politiska aktiviteter har frågat mig om jag villmedverka till att personal vid svenska utlandsmyndigheter inte deltar ipolitiska aktiviteter såsom demonstrationer i det land dit de är utsända. Wienkonventionerna om diplomatiska resp. konsuläraförbindelser förpliktigar utsänd personal vid ambassader och konsulat att inteblanda sig i stationeringslandets inre angelägenheter. 1 de allmännaföreskrifterna för utrikesrepresentationen (AFUR) uppmanas personalen attsorgfälligt avhålla sig från inblandning i tjänstgöringslandets inreförhållanden. Även biståndskontoren utgör sektioner inom berörda beskickningar.Personalen ingår i beskickningspersonalen, varför ovannämnda föreskrifter ävengäller för denna personalkategori. Deltagande i politiska aktiviteter i anställningslandet avutsänd personal vid utlandsmyndigheterna strider mot diplomatisk praxis ochsvenska föreskrifter. Jag är naturligtvis beredd att vidta de åtgärder som kanvara nödvändiga för att förhindra en sådan aktivitet. 137INGEMAR (): Jag ber att fä tacka utrikesministern försvaret på fråga. är dess värre förhindrad att närvarahär . Bakgrunden till fråga är tidningsuppgifter omatt SIDA-personal bedrivit politisk verksamhet i , . Sålundatycks en vpk-förening ha bildats vid ambassaden och SIDA-anställda ha deltagiti ett kommunistiskt demonstrationståg . Enligt dessa tidningsuppgifter är personalen där för att ibl. SIDA;s regi hjälpa till med att bygga upp ett skogsindustrikombinat.Uppenbarligen finns det en del problem och brister när det här projektet skallslutföras. Det är ingenting unikt i och för sig, men som exempel på den brist päkompetens som lär finnas återges att en tjänsteman som skulle upphandla enstenkross inte kände till att berget måste sprängas bort, innan man kan krossadet till sten och makadam. Bygget hade därför hakat upp sig. Det ärnaturligtvis för att råda bot på den typen av bristande kompetens som deutsända är där och inte för att hjälpa till med att ordna demonstrationstågeller bilda olika politiska föreningar. Den berörda personalen hade bort haomdöme i den situation den befann sig i. När den nu inte hade det är det myckettacknämligt att utrikesministern ger ett gott råd, och jag är fullt nöjd meddet svar som utrikesministern gett på fråga. Det är klart ochentydigt, och jag hoppas att den berörda personalen nås av svaret. Jag vill bara tillägga att den tidningsnotissom hänvisade till gäller ett inlägg i Tidningen 16 -jag tror åtminstone att det är den notisen. Där behandlar manförhållanden som skulle ha förekommit i . När det blev bekant attbiståndspersonal hade gått med i förstamajdemonstrationen , när dettaskedde, gav dåvarande statssekreteraren en anvisning till SIDA att manskulle upplysa biständspersonalen om att den lämpligen inte borde delta isädana här manifestationer. Om åtgärder för att skydda flyktingar i 139 (): Jag kan bekräfta att det är detidningsuppgifter som utrikesministern refererar till som ligger bakom frågan.Jag är naturligtvis tacksam för att de anvisningar som redan tidigareregeringar har utfärdat alltjämt äger giltighet och att man fortsätter att gespridning åt dem, så att bilden av i utlandet inte urholkas ellerförsämras till följd av sådana här incidenter. Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1982/83:520 om åtgärder för att skydda flyktingar i har ställt frågan vilka åtgärderjag ämnar vidta för att skall få mandat att skydda flyktingar iLibanon juridiskt och fysiskt. Låt mig först konstatera att situationen för flyktingarnai det krigshärjade förblir svär. och jag delar den oro som kan utläsasur fråga för dessa flyktingars belägenhet. En rad FN-organ, däribland FN;s hjälporgan för PalestinaflyktingarUNRWA, bedriver en omfattande och angelägen humanitär verksamhet i Libanon.Sverige är en av de främsta bidragsgivarna till detta organ. Såsent som anslog regeringen ytterligare 5 milj. kr.fill UNRWA. När det gäller andra flyktingar i , dels sådana somkommer frän något av grannländer, dels libaneser som är flyktingar isitt eget land, har också lämnat avsevärt humanitärt stöd - omkring 50milj. - via olika FN-organ, Internationella Röda korset ochandra internationella organ verksamma i landet. Läget i är f. n. svåröverskådligt. Det är oklartom det avtal om tillbakadragande av de israeliska trupperna frän somnyligen undertecknades skall kunna genomföras. Enligt avtalet mellan och kan avFN:s säkerhetsråd begära bistånd frän FN:s interimstyrka i (Unifil) med Om åtgärder för att skydda flyktingar i övervakningav säkerheten i de palestinska flyktinglägren nära och . Utanför ramenför avtalet kan också komma att be säkerhetsrådet om insatser avFN-trupp på andra håll i landet. Därvid kan hjälp med skyddet av flyktinglägeråter tänkas bli aktuellt. Skyddet av flyktinglägren är enligt min uppfattning enviktig humanitär fråga, som måste få sin lösning i samband med etttillbakadragande av de utländska trupperna i , när detta kan komma attske. Jag vill här understryka ockupationsmakters folkrättsliga ansvar förcivilbefolkningens säkerhet i ockuperade områden. I nuvarande ytterst oklara läge är det därför inte möjligtför mig att klart ange hur skyddet av flyktingarna i bäst kommer attkunna tillgodoses. Det är dock min förhoppning att suveränitet ochterritoriella integritet snart skall kunna återupprättas. Dä kommer denlibanesiska regeringen att också överta ansvaret för flyktingarnas säkerhet.Hur FN kan bistå den libanesiska regeringen i denna uppgift kommer säkerligenatt ingående diskuteras mellan den libanesiska regeringen och FN. Jag anser detangeläget att man finner en lösning som tillfredsställer flyktingarnassjälvklara krav på skydd och säkerhet. 141KERSTIN (): Jag ber att få tacka herr utrikesministernför detta svar, som visar att han delar min oro. Var och en kan läsa i alla tidningar att i förhandlingarnaom fred i , i vilka en rad smärre och större länder deltar, nämns aldrigPalestinaflyktingarna, eller över huvud taget flyktingarna i . Ingensäger något om vad som kommer att hända dem när de utländska styrkornaeventuellt har dragit sig tillbaka. Och varken UNRWA;s generalkommissarie ellerFN:s flyktingkommissarie har som bekant något mandat att skydda dem. De fallermellan två bord. Jag skulle vilja fråga om den kan tänkasgöra två saker för dessa arma människor; dels ta upp frågan på så hög nivå sommöjligt i FN, dels därvid understryka att den här situationen är outhärdlig ochinte får fortsätta. Det var dock FN som åstadkom flyktingarnas situation, ochdet är FN:s, dvs. allas vår, skyldighet att ge dem elementära juridiska ochfysiska rättigheter och skydd. Jag har själv fått en försäkran i ett brev från OlofRydbeck att FN:s generalsekreterare är djupt upptagen av denna fråga, och jagär glad över att den svenske utrikesministern också är oroad och angelägen attlösa frågan. Jag hoppas också att han kommer att driva den här frågan, dvs.frågan om vilket FN-organ som skall ha det reella ansvaret förPalestinaflyktingarnas status och säkerhet - alltså inte bara deras mat ochutbildning, där UNRWA har gjort ett mycket bra arbete. Sedan vill jag lägga ett förslag, eller om man så villställa en fråga, för utrikesministern att ta ställning till. Efter förstavärldskriget inrättade en internationell i regi det s. k. Nansen-passet. Det kallades så efter den försteflyktingkommissarien . De passen var undertecknade avflyktingkommissarien ochaccepterades av en rad länder anslutna till , bl. a. avSverige 1925. Fr. o. m. 1933 gällde Nansen-passen alla flyktingar. De var passsom inte gav innehavaren fler rättigheter än ett vanligt pass, men inte hellerfärre. Den som hade Nansen-pass måste fortfarande skaffa sig visering ochuppehållstillstånd osv. som alla andra, men man hade dock den rörelsefrihet ochmöjlighet att resa som ett pass ger var och en av oss. Den som, som jag gjorde , harsuttit i en bil på vägen mellan och och vid en mängd tillfällenhejdats av soldater som riktat laddade kulsprutor mot en, och vetat vad detsvenska passet i ens hand betydde, och vet vad som händer flyktingar idessa trakter, därför att de inte har nägon identitet och inte något pass -nämligen att de blir nedskjutna på öppen gata utan skäl - den kan ana vad ettnytt Nansen-pass skulle betyda. Jag vädjar starkt till utrikesministern att ta upp dennafråga; att försöka få till stånd ett nytt flyktingpass av liknande art somNansen-passet och se till att flyktingarna i - och förhoppningsvis allaandra flyktingar också -kan få detta skydd och denna möjlighet. Säkerhet är viktigare än bröd, sade en flykting till mig iSaida. Det är vår plikt att försöka ge den åt människor som verkligen kan sägastilhöra ett folk utan land. Om åtgärder för att skydda flyktingar i Jag delar uppfattning attsituationen för flyktingarna i är ett av de största problemen när dennuvarande ockupationsmakten, som vi hoppas, drar sig tillbaka. Jag har tagitupp den frågan med både ambassadör, , och med Israelschargé-d"affaires, , när de har lämnat redogörelser för denöverenskommelse som är träffad mellan de båda staterna. Jag har påpekat att detråder oklarhet på denna punkt och att det är angeläget att man får bättreupplysningar. Jag är också medveten om att den FN-styrka som finns inteär särskilt lämpad för den polisiära uppgift som det innebär att skydda engrupp civila mot andra civila gruppers anfall. Styrkan är inte utbildad fördetta - det är dock ett problem som måste lösas. Vad gäller den andra frågan, omnågon form av Nansen-pass, kan jag säga att i höstasantog en resolution, i vilken generalsekreteraren uppmanades att utfärdaidentitetskort till alla palestinska flyktingar och deras avkomlingar. Nuröstade emot detta förslag, och därmed kunde ingenting ske vid dettillfället. lade därför ned sin röst, men vi anser att frågan är värdatt överväga på nytt. 143KERSTIN (); Jag tackar utrikesministern för det beskedet. Jag vill påpeka att frågan om identitetshandlingar förflyktingarna inte är riktigt så enkel som den kan verka. säger attalla flyktingar skall få nya identitetshandlingar i stället för de gamlaregistreringskorten. Om åtgärder för att stödja kulturarbetare på MenUNRWA:s högste representant i har sagt till mig i vittnens närvaro attflyktingarna inte alls kommer att få det, om de inte redan har några andraidentitetshandlingar än UNRWA:s registreringskort. Jag föreslår att utrikesministern noga överväger ocksådetta vid nästa samtal i dessa frågor, så att det inte bara blir en skenmanöveratt flyktingarna i skall få någon sorts nya registreringskort elleridentitetshandlingar av UNRWA. Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1982/83:524 om åtgärder för att stödjakulturarbetare på har frågat mig om jag är bereddatt vid samtal med under dennes aviserade besök i stödja dekubanska kulturarbetarna i deras kamp för yttrandefriheten i sitt land. Yttrandefriheten utgör en av de grundläggande mänskligafri- och rättigheterna. Ett fritt informations- och idéflöde är en avförutsättningarna för ett i alla hänseenden demokratiskt samhälle, oavsettekonomisk utvecklingsgrad eller politiskt system. Den serdärför allvarligt på alla inskränkningar i yttrandefriheten varhelst de förekommer. Vi har också i olika sammanhangframfört vår inställning till . Ett antal författare och andrakulturarbetare har tagit avstånd från begränsningarna i yttrandefriheten påCuba. I detta fall, liksom i andra där liknande frågor aktualiseras, görregeringen en bedömning av i vilka former och genom vilka kanaler de svenskasynpunkterna bör framföras för att bäst främja respekten för de mänskliga tri-och rättigheterna i det konkreta fallet. 145INGEMAR (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret pä fråga; är dess värre förhindrad attnärvara här . Bakgrunden till frågan är att ett stort antal författareoch kulturarbetare i ett upprop har tagit avstånd från förtrycket på Cuba.Tidpunkten för uppropet ges naturligtvis av det aviserade besöket i avFidel . Avsikten med frågan och med inlägget nu är alltså inte attdiskutera politiska system, inte heller att diskutera utrikespolitikeller engagemang i , inte heller att ta upp frågan om huruvida biståndettill bör återupptas och inte ens att diskutera varför den svenskaregeringen bjuder hit - allt detta vore i och för sig värtdiskussioner. Frågan ärendast denna; Om ändå kommer hit och den svenskaregeringen skall ha överläggningar med honom, kommer då regeringen att utnyttjatillfället till att påtala de rapporterade övertrampen när det gäller demänskliga fri- och rättigheterna? Den frågan kan besvaras med ja eller nej. Jag går självfallet inte i god för alla de exempel påövergrepp och terror som de landsflyktiga kulturarbetarna har tagit upp.