prot · G609133 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:133 Förhandlingarna leddesfill en början av tredje vice talmannen. 14 § Totalförsvaret (forts, från prot.132) Fortsattes överläggningen om försvarsutskottetsbetänkanden /83:9 och 10. Anf.91 (vpk) replik: anförde strax före middagspausen att hon tyckte det varanmärkningsvärt att vpk tänkte lägga ned sina röster i den avgörandeomröstningen om anslaget fill JAS. Hon sade också att vpk tydligen litar på attde tolv socialdemokraterna som är emot beslutet nu skall se fill att detsocialdemokrafiska förslaget vinner gentemot det borgerliga- Vpkär motståndare till JAS. Vi vill inte ha det planet. För oss får ni gärna lägganed era röster. Vi ser ingen skillnad mellan det socialdemokratiska och detborgerliga förslaget. Det är inte en fråga on eller 27,5miljarder kronor. Det beslut vi kommer att fatta kommer inte att betydanågonting därvidlag. Det rör sig om ett beslut som redan i 1983 årspenningvärde är uppe i kanske med alla tillägg för devalveringar,dollarkurs, extra kostnader inom FMV, extra kostnader för forskning osv. Nihar varit överens med de borgerliga ända , då ÖB först lade fram sittförslag om ny flygplansanskaffning. I princip har ni anslutit er iförsvarskommittén och i andra sammanhang. Men det är bara en markering vi gör,för det är i princip ingen skillnad mellan det borgerliga och detsocialdemokratiska förslaget. Sedansa att vi på något sätt hade intagit en konstig ståndpunkt, därföratt vi har ett andrahandsyrkande. Under förutsättning att endera förslagetantas vill vi vara med i en parlamentarisk fempartikommis-sion. Ja, det ärklart. Vi är vana vid att våra förslag röstas bort här i . Detvanligaste röstningsförfarandet i denna kammare är att ni socialdemo- krater tillsammans medborgarna röstar ned de kommunistiska förslagen. Menvi kan ju inte sluta driva vår polifik av den anledningen. Vi måstenaturligtvis fortsätta. Vi kommer att fortsätta kämpa mot JAS. Vi vet attendera av dessa dåliga förslag kommer att vinna omröstningen. Det gör att vigärna vill fortsätta kämpa. Därför kräver vi detta andrahandsyrkande. Lägg gärna ned era rösterom det känns bättre! Dethar sagts från annat håll i debatten att dessa 800 milj. kr. egentligenbara är en bokföringsfråga. Jag instämmer i det. 92 ()replik: Jag sade inte, , att ert krav på att få vara med i enfempartikommission var en konstig ståndpunkt. Jag bara konstaterade att om mankräver att få vara med och ha insyn i den här JAS-upphandlingen, borde man ocksåkunna vara med och fatta beslut om vilken omfattning det projektet skall ha.Det är uppenbarligen så att vpk är Hkgilfigt till frågan om det blir ettbilligare eller ett dyrare alternativ. Vi kommer inte att lägganer våra röster. Jag förklarade varför. Anf.93 (vpk) replik: Som jag sade är det alltså inte fråga om ett billigare eller ett dyrarealternativ. 800 milj. kr. är en kostnad som med säkerhet ligger inom ramen för40 miljarder kronor i dagens penningvärde. För att citera en annan välkändperson, , är det felräkningspengar. Egentligenskulle den socialdemokratiska majoriteten förenat sig med borgarna. Det hadevarit bättre. Det är alltså inte fråga om någonting annat än samma Hnje somföljts till , Nihar i försvarkommittén i princip ställt er bakom detta. Också här i kammarenhar ni i princip ställt er bakom förslaget. Därför tycker jag att det är ganskakonstigt att så här i slutet av debatten går upp och försökervinna några poäng i en replikväxling. Somjag har sagt tidigare måste vi fortsätta att arbeta. Vi är vana vid att niröstar ner våra förslag, så för den skull slutar vi inte att arbeta. Det är föross ointressant om det är ett socialdemokratiskt eller borgerligt dåligt förslag- vi kommer att kärhpa emot det i alla fall. Därför har vi det härandrahandsyr-kandet. Det är inte ett dugg anmärkningsvärt, utan helt normalt. 94 () replik: Låt mig först konstatera att det inte var jag som tog initiativet fillreplikväxlingen. Sedan vill jag säga att det må vara upp till han tycker att det är likgilfigt med 800 miljoner hit eller dit. Men det ärtre gånger så mycket som vi skulle behöva för ett bra ubåtsskydd. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fillytterligare replik. 95 (): Som akfiv i det socialdemokrafiska ungdomsförbundet har jag lång tidmärkt protesterna mot JAS bland unga människor. Jag vill här anföra våraargument mot JAS. Vianser inte att JAS är ekonomiskt och militärt försvarbart, och vi tror inte attJAS kommer att hålla sig inom kostnadsramarna. har allflygplansprodukfion kraftigt överskridit budgetramarna. När det gäller JAS vetvi redan att de höga dollarkurserna och osäkerheten om den tekniska prestandangör det problematiskt att hålla kostnadsramarna. Vadfinns det då för alternafiv om projektet blir dyrare än vad som är avsatt tillJAS och reserver? Man kan naturligtvis höja försvarsanslagen kraftigt. Men detär knappast en lämplig utväg när vi vet att statsutgifterna skärs ned, när vivet att angelägna områden redan får stå fillbaka. Man kan höja flygvapnetsanslag inom ramen för det totala försvarsanlaget. Men det finns då en allvarligrisk för att JAS blir en s. k. gökunge inom försvaret som hotar andraförsvarsgrenar. Vi vet att det också finns andra angelägna områden inomförsvaret. har vi fått exempel på andra militära behov. Vivet också att det finns behov inom t. ex. civilförsvaret. Det har t. o. m.diskuterats att JAS skulle kunna hota den allmänna värnplikten. JAS får inte bhen sådan gökunge. Detsista alternativet, och det som anförs i betänkandet, är att JAS skall pressasinom kostnadsramarna. Det ger oss JAS, men förmodligen i minskat antal och medsämre prestanda, dvs. flygplan av bristande kvalitet. Har man tidigare bedömtatt man av försvarspolitiska skäl skall ha ett visst antal flygplan av visskvalitet, verkar det inte trovärdigt att sedan minska antalet plan och sedanförsämra prestandan. Det finns inga försvarspolitiska skäl att nu fatta detta avgörande. Detfinns gott om tid att vänta fill försvarsbeslutet , och det finns storafördelar att vinna med ett uppskjutande. Dåbehöver vi inte nu fatta ett beslut som låser försvarsstrukturen för lång fidframöver. Vi får på oss att ta en omfattande diskussion om vårtframtida luftförsvar och om våra mihtära doktriner. Det ger oss tid fill engrundlig diskussion om vår försvarspolitik. Det ger oss tid till en diskussionfillsammans med alla dem som protesterar mot JAS. Om vi under dennadiskussion kommer fram fill att vi skall ha ett nytt flygplan, finns det gottom tid att undersöka alternativen till JAS, t. ex. licensfillverkning. Deskäl som anförts mot uppskjutande av beslutet har huvudsakligen varitindustripolitiska, och jag är väl medveten om att sysselsättningen är oerhörtvikfig. Men det får aldrig vara sysselsättningspolifiska skäl som avgör denmilitära produkfionen. All produktion, och i synnerhet den militära, måstemotiveras av sin nödvändighet. Dessutom vet vi att militär produktion är mycketsysselsättningssvag. Det finns ett stort motstånd mot detta försvarsbeslut, och detmotståndet är kanske allra störst hos ungdomen, som räds upprustningen och rädsatt få vara med och betala felsatsningen på JAS. Jag skulle önska att alla demänniskor som har engagerat sig i detta fick en chans att under den närmaste iyraårsperiodenförutsättningslöst diskutera vårt framtida försvar, däribland luftförsvaret. Med det anförda, herrtalman, yrkar jag bifall till motion 2250. Idetta anförande instämde (). Anf.96 (): Jag begärde ordet igen i denna debatt, då jag med någon förvåningåhörde det rephkskifte - så att säga i marginalen på den viktiga fråga vi nudiskuterar - som utspann sig mellan utskottsmajoritetens talesman i JAS-fråganÅke och i resp. . Socialdemokraternasstora iver och engagemang då det gällde att uppskjuta beslutet omJAS kontrasterar på ett markant sätt mot den brist på seriöst engagemang somutskottsmajoritetens talesman har visat här . talar litetallmänt om socialdemokraternas sju punkter och låter påskina att någotväsentligt gjorts beträffande uppfyllandet av dem under den fid som förflutitsedan 1982 års försvarsbeslut. Det har dock inte, såvitt resten avförsvarsutskottet vet, skett något annat än en s. k. ekonomisk analys avprojektet, en analys med kända fakta och naturligtvis förutsägbart resultat -eftersom inget nytt tillkommit. Ja, det har också getts möjlighet filljustering av en valutaklausul som medför att svenska underunderleverantörertill utländska underleverantörer nu får lättare att konkurrera med utländskasådana, och det välkomnar vi naturligtvis - men det visste kanske inte ÅkeGustavsson? Vadsom hänt är att trots att de invändningar som socialdemokraternas partiledareriktade mot JAS-beslut framför allt gick ut på att detta skulle kommaatt överstiga ramarna, har man sänkt dessa ramar liksom de totalaförsvarsramarna. Därmed har man försvårat uppfyllandet av två av punkterna,nämligen handlingsfrihet inför framtida krav på tekniska prestanda och kravetatt projektet skall hålla sig inom flygvapnets ram. Ärdet verkligen så, , att huvudändamålet med socialdemokraternasiver att skjuta på beslutet verkligen var, som antydde, att fåmöjlighet att i valrörelsen slå blå dunster i ögonen på svenska folketbeträffande socialdemokraternas verkliga avsikter? Vidare är det vanligt i denna kammare att, då reservationer och påannat sätt framförda avvikande meningar i en fråga framförs, utskottets talanförs av någon representant för majoriteten. Tänker , som fåttsina partikamraters förtroende att föra deras talan i denna fråga, inte baranonchalera ansvarstagandet för själva beslutet utan också avstå från att påallvar diskutera med sina tveksamma partivänner? Här låter utskottets talesmanrepresentanter för minoriteten ta debatt med och vpk:srepresentant bemöta . Jag tänker inte taupp någon debatt med dem. Var moderata samlingspartiet står i denna fråga hardet aldrig rått något tvivel om. Men jag tycker att de tveksamma är värda atttas på allvar, och jag väntar med spänning på vad utskottetstalesman har att säga inför kammaren vad gäller detta beslut i sak. Anf.97 (): Jag skall inte försöka göra någon värdering av nivån på AnitaBråkenhielms inlägg, men tycker att man kanske borde akta sig för att tilldebattmotståndare kasta ut påståenden om brist på ett seriöst engagemang ochpåståenden om att debattmotståndaren inte kan någonfing om sakfrågorna. Ävenom jag kan ha åsikter om kunskaper i olika avseenden ochäven uppfattningar om hennes engagemang i sakfrågorna, skulle jag nog akta rnigför att driva debatter utifrån de utgångspunkterna. AnitaBråkenhielm påstår att regeringen genom sin proposition dels har minskathandlingsfriheten, dels gjort det svårare för chefen för flygvapnet att klaraplanet inom ramarna. Om man inte vill ha en sådan handlingsfrihet där dentekniska utvecklingen tillåts kosta hur mycket som helst, dollarkursensutveckling över huvud taget aldrig kan påverka projektet och ingenting av vadtekniker och militärer säger skall kunna ifrågasättas, är det klart att manminskar handlingsfriheten för militärerna. Men det är just det som är avsikten.Svenska folket kan inte acceptera vilken kostnadsutveckhng som helst när detgäller flygplanen. I vart fall kan inte vi i det socialdemokrafiska partietgöra det. Närdet gäller villkoren i övrigt har det inträffat mer än att vi har fått enekonomisk analys. Jag utgår från att , som - i motsats fillmig- både har kunskaper och visar ett seriöst engagemang i denna fråga, vet attvi bl. a. har fått det helt klarlagt att vi inte kan välja Rockwellvingen, sommånga har förespråkat. Det alternativet innehöll tekniska osäkerheter ochskulle - det vet vi nu - ha lett fill avsevärt högre kostnader. Som en följd avden ekonomiska analysen och det ställningstagande som regeringen har gjort pågrundval av de socialdemokratiska sju punkterna kommer vi dessutom att hållakostnaderna nere. Det gäller en nedskärning med 800 milj. kr. Överläggningen var härmedavslutad. Försvarsutskottetsbetänkande 9 Punkt 2 Mom. 1 (säkerhets- ochförsvarspolifiken) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 19 för motion 444 av m. fl. Mom.2 a (handelsutbytet med länder i ) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 19 för motion 444 av m. fl, imotsvarande del. Mom. 3 a (direktiven fillnästkommande försvarskommitté) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 19 för motion 444 av m. fl. Mom.3 b (tilläggsdirektiv till sårbarhetsberedningen) Utskottetshemställan bifölls med 249 röster mot 49 för reservation 1 av iGävle och . Mom.3 d (barnomsorgen i samband med övningar inom totalförsvaret) Utskottetshemställan bifölls med 259 röster mot 37 för motion 1238 av ochKersfin . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 e (direktrekrytering fill civilförsvaret) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 16 för reservation 2 av . Mom. 1 (samordning avcivila och militära resurser för kust- och havsövervakning) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 19 för mofion 444 av m. fl. Punkt5 (verksamheten inom det militära försvaret under /83) Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 69 för reservation 3 av Per Peterssonm.fl. Mom. 2 a(krigsorganisationens utveckling) Efter ställdapropositioner på bifall till dels reservation 4 av PerPetersson m. dels reservafion 5 avGunnar i och samt delsreservafion 6 av bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom.3 a (fullföljande av ) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 29för mofionerna 168 av m. fl., 444 av m. fl. imotsvarande del, 1798 av m.fl., 2241 av m. fl. imotsvarande del och 2250 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 c (enparlamentarisk kommitté för upphandhngen av ) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 19 för motion 2241 av m. fl.i motsvarande del. Mom. 3 e (den ekonomiskaramen för ) Utskottetshemställan bifölls med 148 röster mot 135 för reservafion 7 av Per m.fl. 14 ledamöter avstod från att rösta. Margö och (båda vpk)anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. EvaHjelmström, och (alla vpk) anmälde att de avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Mom. 3 f(flygindustriernas ansträngningar att minska sitt beroende av militärproduktion) Mofion908 av m. fl. och motion 2241 av m. fl. imotsvarande del, som ställdes mot motion 2250 av m. fl. imotsvarande del, antogs till kontraproposifion. Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 19 för motion 908 av m.fl. och mofion 2241 av m. fl. i motsvarande del. 11 ledamöteravstod från att rösta. Mom.4 a (utredning av de centrala stabernas organisafion) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 8 av Per m. fl., bifölls medacklamation. Mom. 1 (utgiftsramen fördet militära försvaret, m. förberedande votering biträddes reservafion 10 av i ochAnders med 55 röster mot 19 för mofion 444 av m. fl. 225 ledamöter avstöd från att rösta. Reservation9 av Per m. fl. i motsvarande del, som i kontrapropositionsvoteringenställdes mot reservafion 10 av i och , antogstill kontraproposition genom votering med uppresning. Utskottetshemställan, som i huvudvoteringen ställdes mot reservation 9 av Per Peterssonm. i motsvarande del, bifölls genom votering med uppresning. Mom.2 (merkostnader för förbättringar av vissa värnpliktsförmåner) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 9 av Per m, fl. imotsvarande del, bifölls med acklamafion. Mom. 1 (överföring avförsvarsindustrier i samhällelig ägo) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 19 för mofion 351 av m. fl. Mom. 2 (enplan för successiv övergång från militär till civil produktion inomförsvarsindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 19 förmofion 351 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 12 b(anslag till Flygvapenförband; Forskning och utveckling) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 19 fördet av under överläggningen framställda yrkandet imotsvarande del. Mom. 33 a (medel till hemvärnets centrala förtroendenämnd) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 34 (anslag till Reglering av prisstegringar för detmilitära försvaret) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 19 fördet av under överläggningen framställda yrkandet imotsvarande del. Mom. 3 b(medel fill skyddsrumsutbyggnad) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 444 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamafion. Mom. 1(rikfiinjer för det ekonomiska försvarets fortsatta utveckling) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 19 förmofion 444 av m. fl. i motsvarande del. Punkt 16 (ökade anslag fill det ekonomiska försvaret) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 19 förmotion 444 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2(civilbefälhavarna) Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till reservation 12av Per m. fl., bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Mom. 2 b(beredskapslagring och industriella åtgärder) Reservationen av Per m. fl., som ställdes motmotion 1109 av m. fl., antogs fill kontraproposition. Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 69 för reservationen av Nr 133 Per m. fl. Utskottets hemställan bifölls. vårdyrken 15 § betänkande 1982/83:26 om anslag till utbildning för vårdyrken, m. m. 1982/83:100 delvis). 98 (): Till utbildningsutskottets betänkande1982/83;26 har fogats tre stycken moderata reservationer. Den första av dessareservationer rör planeringsramarna för läkarlinjen. Vi moderater anser att detnu är nödvändigt att minska antalet nybörjarplatser på läkarlinjen för attundvika ett framtida överskott av läkare. Det kan inte vara rimligt, vare sigur samhällets eller den enskilde studerandes synvinkel, att utbilda för många.läkare, bl. a. medtanke på utbildningens längd och kostnaderna för den. Vianser därför att bör fastställa en planeringsram om totalt 846nybörjarplatser nästa budgetår. Den minskning som vi föreslår bör ske med 90platser vid och ytterligare 90 platser på det sätt somregeringen finner lämpligt. Undersökningar visar på ett överskott av 4 000 läkareredan år 1990, och kommer säkerligen den nuvarande läkarbristenatt förvandlas fill ett läkaröverskott. Enhgt en rapport från över den framtida läkararbetsmarknaden skulle sjukvården behövaexpandera för att svälja läkarutbudet . Jämför dettamed de som regeringen sagt att kommuner och landsfing högst får expanderaunder , vilket nog är en i sig alltför hög målsättning. Detkommer enligt min uppfattning därför inte att finnas ekonomiskt utrymme för attanställa alla nyutbildade läkare . Enligt landstingens kommunalekonomiska långtidsplaneringavser man att inrätta 11 000 tjänster för specialistkompetenta läkare ochallmänläkare 1985. Men redan då finns det 12 600 färdiga specialister ochallmänläkare, alltså ett överskott på 1 600 läkare. saknas ungefär 900specialisttjänster, och när dessa är täckta och vi i stället har ett överskottpå 1 600 specialister och allmänläkare, kommer detta naturligtvis att fåeffekter även för de nyutbildade läkarna. a. kommer utrymmet för vikariatatt minska. De som börjar sina studier kommer 1989 ut tiU AT-tjänstgöringpå en arbetsmarknad, som är helt annorlunda än dagens. Det är alltså enligt minuppfattning redan nu väl sent att påbörja en minskning av antagningsantalet. Sjukvården tar av bruttonafionalprodukten,och den kommer troligen inte att öka särskilt mycket i framfiden, relafivt sett. finnsdet inget som tyder på att de av mig nämnda prognoserna skulle slå helt fel.Allt resonemang om att nya arbetsavtal kan förändra den här bilden i någonavgörande omfattning är troligen också felaktigt. Närdet nu kommer att finnas tillräckligt med utbildade läkare , kan manställa sig den berättigade frågan: Hur skall vi få de här läkarna att flyttatill bristområdena? Det är ju en fråga som utbildningsutskottet inte harbehandlat och inte har kompetens att behandla heller. Men det finns någraintressanta aspekter att peka på här, exempelvis att arbetsmarknadsstyrelseninte rekommenderar att nyexaminerade läkare, som flyttar för allmäntjänstgöringtill ett underläkarförordnande på en bristort, skall få flyttningsersättning.Motivet som anges är att det finns korttidsvikariat på studieorten. Menavsikten är ju att läkarna skall söka fasta utbildningstjänster i stället förvikariat. Staten motverkar alltså på detta sätt den läkarfördelningspolifik somdrivs via . Allatecken tyder på att vi kommer att få uppleva samma situation för läkarna som vii dag har för tandläkarna, nämligen att bristerna snabbt kommer att försvinnaoch att en bristsituation kommer att övergå i en överskottssituation som kommeratt drabba de enskilda nyutbildade mycket hårt. Detfinns enligt vår uppfattning ingen anledning för samhället att utbilda läkarefill arbetslöshet. Kostnaden för en specialistkompetent läkare liggernågonstans , och i en situation som dagens, dåvi måste spara på samhällets resurser, finner vi moderater ingen anledning attutbilda för många läkare. Vad jag har sagt om läkarutbildningen gäller i ännu högre gradtandläkarutbildningen. Vi utbildar 380 tandläkare , mendetta är en alldeles för stor utbildningsvolym. Vi moderater har därförföreslagit en minskning av tandläkarUnjens dimensionering för nästa läsår. Medtanke på det beräknade överskottet av 800 tandläkare börtandläkarlinjen minskas med 40 platser, och vi har föreslagit att 20 platsertas bort i Uirieå och sammanlagt 20 i och , fördelade på detsätt'regeringen finner lämpligt. Med det anförda yrkar jag bifall till reservafionerna 1, 2 och 3. I detta anförandeinstämde i (m). 99 (): Som framgår av budgetpropositionen skall läkardimensio-neringsfrågankopplas till frågan om ett regionalt hälsouniversitet i och därtillknutna frågor. En fråga är överföring av påläkarlinjen från i till i . Dendimensioneringsändring som kommer att diskuteras är 90 platser. Situationenpå arbetsmarknaden för läkarna är, som utskottet säger i sitt betänkande, svåratt bedöma . Den är komphcerad, och när nu statsrådetlovar att i nästa budgetproposition återkomma med en samlad prövning av fråganom läkarutbildningens dimensionering, är det för tidigt att ta ställningtill de förslag som framförs i reservationen. Tandvården ochReviderad tandvårdstaxa, är nu utsända för remiss, och vi bör vänta påremissbehandhngen innan ställning tas. Det är brukligt i alla andra fall,varför inte också i det här? Det bör noteras att vi vid föregående riksmötebeslöt om en minskning i med 40 nybörjarplatser till 60. Jag yrkar bifall fill utbildningsutskottets hemställan i betänkandet1982/83:26 och avslag på reservationerna. 100 ()replik: säger att man skall minska med 90 platser i samband medatt man utreder frågan om ett hälsouniversitet i . Till det kan sägasatt det i och för sig är bra att regeringen börjar tänka på att vi har enöverdimensionering av läkarutbildningen, men 90 platser är en alltför htenminskning och den kommer alltför sent. Som jag sade kommer de som just harbörjat sin läkarutbildning att gå ut i slutet av detta decennium på enläkararbetsmarknad som är väsentligt sämre än dagens och då vi har ett stortöverskott. Vi måste alltså redan nu agera. Omvi skall få en jämn nivå på läkararbetsmarknaden i , behöver viegentligen en dimensionering av ungefär 700 utbildningsplatser i ställetför de 1 026 som regeringen har föreslagit. De motsvarar av enårskull. i ett längre perspektiv innebär det att vi skulle få en läkareper 100 invånare, alltså ett dimensioneringstal som överstiger alla beräkningaroch som när det gäller läkartäthet ligger högre än på alla andra håll ivärlden, oavsett vilket land man jämför med. Närdet gäller tandläkarfrågan kan man i och för sig tänka sig att avvaktaremissvaren på tandvårdsutredningen. Men utredningen pekar mycket entydigt påatt vi har en alldeles för stor utbildningsvolym och att den borde minskas filli storleksordningen 220 eller 240 antagna . Därför måste vi även därskynda oss att dra ner på utbildningsvolymen. ett beslut i frågandröjer kommer vi att få ett ytterligare överskott av tandläkare.