prot · G60926 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:26 1 § Fyllnadsval till utskott Förefogs val av en suppleant i skatteutskottet. AnL 1 TALMANNEN: Enligt ett till kammaren inkommet profokollsufdrag harvalberedningen föreslagit fill suppleant i skatteutskoftet. suppleant i skatteutskottet (vpk) 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott AnL 2 TALMANNEN: Socialdemokrafiska riksdagsgruppen har som suppleant iskatte- och socialförsäkringsutskotfen anmält , som inträttsom ersättare för efter . Vidare har socialdemokratiska riksdagsgruppen somsuppleant i utrikes-och försvarsutskotten under Axel ledighet anmälthans ersättare . Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant iskatte- och utrikesutskotten under ledighet anmält hans ersättareIngeborg . Om effektivare utnyttjande av tillgänglig elkapacitet Talmannen förklarade valda till suppleanter i skatteutskottet ()() suppleanter i utrikesutskottet () IngeborgHartelius (m) suppleant i försvarsutskottet () suppleant i socialförsäkringsutskottet Krisfina () 3 § Talmannen meddelade att () denna dagåtertagit sin plats i , varigenom uppdrag somersättare upphört. 4 § Svar på interpellation 1982/83:15 om effektivareutnyttjande av tillgänglig elkapacitet AnL 3 Statsrådet : har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att främja ett effektivare utnyttjande av tillgängligelkapacitet och bibehålla mer flexibla värmesystem. I energipolitiska beslut (prop.1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) förutsågs att el skulle kunnaanvändas för att spara olja vid husuppvärmning genom användning av upp till 19TWh el utöver den elvärme som då var installerad. Av denna el förutsattes endel komma till användning i stora elpannor, medan en annan del avsågs användassom drivenergi i värmepumpar. Den största delen förutsågs dock aft användas förkonvertering av oljeeldade pannor i småhus till vattenburen elvärme. Under def har det skett en snabb övergångfrån olja fill el, vilket är naturligt eftersom de enklaste och mest lönsammaåtgärderna inom oljeersättningsprogrammet genomförs först. Jag anser dock att def är vikfigt att övergången tillelanvändning sker på ett planerat sätt. Den erforderliga avvägningen mot andraenergislag görs bäst på det lokala planet, ute i kommunerna. Kommunerna harnyligen lämnat in sina oljereduktionsplaner till statens industriverk. Dessaplaner analyseras f. n. inom oljeersätfningsdelegationen. Delegationen kommer inära samverkan med industriverket att redovisaförslag till hur arbetet med att minska oljeanvändningen i kommunerna bördrivas vidare.Utan att föregripa delegationens rapport vill jag redan nu säga att det ärviktigt att kommunerna genom en aktiv planering verkar för en rationellutformning av uppvärmningssystemen i kommunerna. Det kan inte uteslutas aftkommunernas möjligheter att påverka byggnadernas uppvärmningssystem måste öka. Parallellt med övergången från olja till el genominstallation av elpafron, elkassetter, kombinationspannor och elpannor pågår enmycket intensiv utveckling av värmepumpar. Det gäller inte bara storavärmepumpar för fjärrvärmenät utan även mindre värmepumpar för enskilda hus.Till de fastighetsägare som går över till värmepumpar lämnas statligaenergisparlån på särskilt gynnsamma villkor. har ca 5 000 sådanaanläggningar fått stöd. Utvecklingsarbete rörande värmepumpar pågår på många håll.Bl. a. bedriver ett omfattandearbete på värmepumpsområdet. Enligt vad jag har erfarit kan verkefs samarbetemed den tillverkande industrin leda till påtagliga förbättringar itillförlitligheten och en påtaglig kostnadsminskning även för värmepumparlämpade för småhus. Inom statens planverk och statens provningsanstalt pågårett omfattande arbete med typgodkännanden av sådana värmepumpar. Regeringen har vidare i den framlagdapropositionen (prop. 1982/83:50) om vissa ekonomisk-politiska åtgärderföreslagit aft en delegafion för upphandling inom energiområdet skallinrättas. Delegationen kommer, vid bifall fill förslaget, attdisponera 700 milj. kr. Delegationen kan bl. a. spela en rollvid upphandling av värmepumpar. Genom delegationens arbete bör det vara möjligtatt väsentligt öka takten i installafionen av sådana anläggningar. Genominrättande av delegationen bereds kommunerna möjlighet att spela en mer aktivroll . Som framgår av vad jag har sagt har regeringen således redanvidtagit åtgärder för att främja ett effekfivt utnyttjande av den tillgängligaelkapaciteten. Om effektivare utnyttjande av tillgänglig elkapacitet AnL 4 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Jag noterar med tillfredsställelse att statsrådet delarmin uppfattning att värmepumpstekniken har och kommer att få allt störrebetydelse för att "bättre bruka" den elkapacitet som finnstillgänglig. Även om jag är tveksam fill statsrådets förslag och starka filltrofill att styra värmepumpsutvecklingen med inrättande av en delegation och påse pengar, skall jag inte i första hand ta upp detta i debatten, utanjag skall ägna mig åt ett par problemställningar i min interpellation somstatsrådet, medvetet eller omedvetet, helt avstått från att ta upp i sitt svar. Den omfattande övergången till enbart elvärme i befintligahus med fungerande oljeeldning som har skett, pågår och planeras, utgör enuppenbar risk för att vi når "effekttaket'" för vår elkapacitet utanatt få en tillnärmelsevis optimal oljeersättning. Detta förhållandeär ett allvarligt problem för som nation och blir efter hand ett betydande Om effektivare utnyttjande av tillgänglig elkapacitet kostnadsproblemför alla elabonnenter. Det är anmärkningsvärt att energiministern förbigåttdetta i sitt svar. Jag skall med ett par bilder försöka attytterligare belysa denna problemställning. På bildskärmen ser vi nu en bild somvisar varaktigheten för olika stora effekter - dvs. behövlig elkapacitet - i envälisolerad villa med elvärme. På den vågräta axeln har vi årets timmar, totalt8 760. På den vänstra lodräta axeln anges effektbehovet i kW. Vi kan se afteffektbehovet begränsas fill ca 1 kW för varmvatten, medan detunder extremt kalla dagar är ca 10 kW. Under en av året behövsdet högre effekt än 6 kW. Vi kan se att under ett normalår utnyttjas effekteröver 6 kW och upp fill 10 kW i genomsnitt endast , den tiondekilowatten endast någon eller och den sjunde några hundra ellerhögst 1 000 fimmar . Av texten nedtill på bilden framgår kostnaden för attbygga ut ny elkapacitet när det gäller såväl produktions- somdistributionsnätet. Siffrorna anges per kW. Kostnaden , sammanlagtför både produktion och distribution, avser av aktuellnybyggnadskostnad. Med ränta blir årskostnaden . per kW och år',dvs. en kapacitet på 1 kW har den kapitalkostnaden. Om vi jämför denna kostnad med användningstiden förtoppeffekten i våra elvärmda villor, som var ca 250 fimmar , så kan vikonstatera att bara kapitalkostnaden, exkl. alla bränsle- och övrigadriftkostnader, motsvarar . Det är ungefär 20 gånger mer än vadabonnenterna betalar. Mer schemafiskt kan vi se detta förhållande på de tvålodräta axlarna på bildens högra sida. Den första axeln visar hur mycket oljasom ersätts per utnyttjad kilowatt. Vi ser då att den första kilowatten, dvs.baslasfen, ersätter bortåt en kubikmeter olja , medan redan den femtekilowatten motsvarar endast 200 fill olja. Toppeffekten 7-10 kW ger igenomsnitt bara 25 1 oljeersättning per kW. Längst till höger på bilden angesdet oljepris som krävs för att täcka kapitalkostnaden för utnyttjad eleffekf.Vid kontinuerlig användning årets alla timmar är det priset så lågt som ca . Men för toppeffekt, som används få timmar, behövs ett oljepris pä för att oljeersäftning skall betala kapitalkostnaden för"upplåst" eleffekf. fördelas dessa mycket höga kostnader nästan likaöver hela elförbrukningen och ger därför en falsk bild av elvärmens verkligaekonomi. Efter hand som nätutbyggnad måste ske kommer dessa merkostnader attdirekt höja elpriset. Lika allvarlig är den låsning som sker genom enbartelvärme och den begränsning som denna utgör för oljeersättning. Om en tillgänglig effekt på 10 kW används för att klarahela uppvärmningen i en villa, kan vi ersätta ca 3 m-* olja . Om sammakapacitet fördelas på tre villor, blir oljeersättningen 6-8 m eller merän dubbelt så stor - och detta utan att vi tar i anspråk vare sig störreproduktions- eller distributionskapacitet. Jag avser att belysa denna problematik med ytterligare en Jagvill med den visa hur varierande oljeersättningen kan bli per använd kilowattimme,beroende på hur effektivt vi använder elströmmen och hur den produceras. Vi kan först konstatera att oljeersättningsfaktorn vidvanlig elvärme är knappt 1,5, dvs. en insatt kWh el motsvarar ca 1,5 kWholjeenergi. Detta kan självfallet variera betydligt på grund avpannverkningsgrad m.m. Kompletterar vi elvärmen med olja eller fast bränslenär det är som kallast, kan oljeersättningsfaktorn stiga fill bortåt 2. För värmepumpar varierar oljeersättningsfaktorn mellan 2,5och 5, beroende på storlek och driffförhållanden. Särskilt anmärkningsvärt ärkanske hur god oljeersätfningsfaktor värmepumpar som utnyttjar ventilationsluftsom energikälla har. De stora värmepumpar som utnyttjar avloppsvatten somenergikälla har också mycket god oljeersätfningsfaktor-4 eller däröver. Anmärkningsvärd är den negativa oljeersätfningsfaktor vifår, om vi använder el för toppeffekt och denna måste produceras ioljekondensverk. Jämfört med en vanlig villapanna går det åt 1,25-1,5 kWh meroljeenergi för varje kWh elvärme som. vi tillför villan, om elströmmenproduceras i oljekondenskraftverk i stället för att oljan bränns direkt ivillans egen panna. Bränslekosfnaden blir alltså dubbelt så hög. Minst lika anmärkningsvärda är de två röda staplarnalängst till höger på bilden, som visar aft svavelutsläppet är ca 5 gånger såstort från oljekon-densverket som från villapannan vid produktion av sammamängd nyttiggjord värmeenergi. De tvåbilderna som jag visat kan sammanfattas ungefär så här. Def ärviktigt att vi brukar såväl effekt som energi bättre. Använder vi elenergi med en oljeersättningsfaktorpå 3, vilket är fullt möjligt med värmepumpar och mycket sommarel, så bliroljeersätfning-en olja. Detta är en fördubbling jämfört medvanlig elvärme. Om vi skulle förbruka elenergi i hus med enbartelvärme, krävs tillgång till en sammanlagd effekt på mer än 12 000 000 kW föratt klara de kallaste dagarna. Hela kärnkraftsprogrammet har en sammanlagdeffekt på 9 160 000 kW. Alla försfår aft en sådan effekfupplåsning skulle bliförödande för möjligheterna till en effektiv användning av vår elkapacitet.Medelanvändningstiden för totaleffekten blir under sådana förhållanden ca eller av den totala fiden. Kan utnyttjandetiden förlängas fill 4 500 fimmar ,motsvarande av total tid, så kan antingen elproduktionen tredubblaseller oljekondensverkén användas i mindre omfattning, och distributionsnätetbehöver infe byggas ut i samma omfattning. Ett riktigt brukande av både elenergi och eleffekf kaninnebära en fördubbling av oljeersättningen och en väsentlig minskning avinvesteringarna i distributionsnätet. Det är denna mångmiljardvinst förSverige och för elabonnenter som jag finner så angelägen. Om effektivare utnyttjande av tillgänglig elkapacitet Om effektivare utnyttjande av tillgänglig elkapacitet energiministernockså skall finna den angelägen och vilja vidta åtgärder för att främja detta. AnL 5 Statsrådet : Självfallet skall vi använda den tillgängligaelen så effektivt som möjligt och göra allt för att minska oljeanvändningen. Jag vill bara konstatera att det som här göregentligen är att mycket kraftfullt kritisera den politik som har förts desenaste åren på detta område. Vad vi nu ser är ju resultatet av de senasteregeringarnas bristande politik på detta område. Vi har från socialdemokratisk sida under de senaste årengång på gång krävt en rad olika åtgärder för en skärpt elpolitik, för att kunnareservera elen för de mest effektiva användningsområdena och kunnaanvända den för att minska vårt oljeberoende utan att binda oss för kärnkrafteninför framtiden. Vi har krävt åtgärder i den riktningen. Def gäller sådant somen effektivisering av kommunernas planering, skärpta regler när det gällerelanvändningen för uppvärmning osv. Hade våra förslag fått stöd av de dåvaranderegeringarna eller något av de partier som saft i under denna fid, t.ex. eget, då skulle verkligheten ha sett helt annorlunda ut. är vi lyckligtvis i den situationen att vi kangenomföra en sådan politik. Jag kan försäkra att utöver de förslag som vi redanhar lämnat kommer det att lämnas en rad andra. Det kommer att bli en kraftfullelpolifik för effekfivaste möjliga elanvändning, en politik för att minskaoljeberoendet, en politik för att möjliggöra aft vi utnyttjar kärnkraften underen övergångstid men pä ett sådant sätt att vi klarar målet att avveckla den. Jag tar inlägg som en försäkran om att vikommer att få stöd för den politiken - även om jag nog tycker att det var Htetonödigt grinigt att kritisera ett förslag som syftar till aft specielltstimulera en sådan politik, infe minst utvecklandet av värmepumparna. AnL 6 IVARFRANZÉN (c): Om det vore så väl att verklighetenöverensstämde med vad statsrådet här säger, att socialdemokraterna skulle halagt fram en rad förslag som vi centerpartister infe har stött och som skulleha verkat just i den riktning som jag har pläderat för här, så skulle jag intetveka att ta på mig den skuld som det innebär att vi inte följt med dem. Men såär inte verkligheten. I verkligheten är det ju så att det är en lång radförslag som vi i motioner och på annat sätt - och, erkänner jag, också ikompromisser inom trepartiregeringen -icke till fullo har kunnat få igenom.Därigenom finns det helt klart vissa brister. Men det är inte några brister somhar berott på att def har funnits bättre förslag frän socialdemokraterna someffekfivt har verkat här. Det har funnits förslag om ytterligare styrningar,som dock i många fall haft en ytterligt tveksam effekt. Varför dröjer nu bestämmelsen när det gäller skärpningenav energihushållningskraven? Vad beträffar det här med direktverkande el villjag fråga; Varförställde ni inte upp redan från början när vi ville skärpa kraven ytterligare,om ni nu har funderingar i den riktningen? Jag vill säga att jag egentligen är besviken på attkraftbolagen inte har känt ett större ansvar. Det finns ju - jag hoppas attalla förstår det - ett mycket klart samband mellan den inriktning avenergipolitiken som jag har pläderat för här och de faktiska kostnaderna hoskraftbolagen. måste den politik jag rekommenderar, effekfivareutnyttjande av tillgänglig elkapacitet, vara någonfing som är grundläggandeockså för kraftbolagens ekonomi. Men på något sätt har man icke tillräckligtsnabbt gripit sig an detta. Därför har man, tvärtemot de mycket klaraintentionerna i energiproposifionen som def rådde enighet om, gått mot enutveckling vad beträffar utnyttjande av elkapacitet, speciellt när det gällerelvärme, som icke har varit förutsedd och som det inte fanns underlag för iriksdagsbeslutet. På något sätt har det uppstått en beklaglig fördröjning iagerandet som jag tror beror på den marknadsekonomi som ändå börstyra det hela. Defta har gjort att det nu är aktuellt att från regeringens ochäven från sida försöka trycka på ytterligare, så att vi inte släpasin i ett ineffektivt utnyttjande som kommer att kosta oss väldigt mycketpengar. Jag är oerhört glad över den positiva inställningen fillvärmepumpar. Men tänk om socialdemokraterna hade varit tillnärmelsevis såpositiva ! Då skulle vi ha kunnat lösa det här storaStockholmsproblemet mycket snabbare och effekfivare. Vi skulle över huvud tagetha kunnat göra stora insatser som hade främjat ekonomi och sysselsättning . Bara : En enda siffra talar för hur snabbtköldkänsligheten av vårt elsystem har förvärrats. hade vi ungefär en50-procenfig variation mellan sommar och vinter då det gällerenergiförbrukning. Den har stigit till , räknat i medeltal, från1973 fill 1976. Senaste vintern var variafionen . Detta talar sitttydliga språk om vilken misshushållning med energi vi är på väg att åstadkomma. Om effektivare utnyttjande av tillgänglig elkapacitet Jag konstaterar att det har gått ett ochhalvt år sedan fattade de energipolitiska beslut som bl. a.föreskriver skärpta normer för direktverkande el jämfört med tidigare, dockinte så hårda som vi socialdemokrater ville ha vid riksdagsbehandlingen. Underden tiden har de borgerliga regeringarna inte fattat något beslut alls. Enmånad efter maktskiftet är vi på väg att få de beslut som behövs. Men på grundav fördröjningen under mittenregeringens fid med att verksfälla riksdagensbeslut klarar tyvärr inte småhusfabrikanterna kraven. Hade ni skyndat på hadedetta över huvud taget inte behövt vara aktuellt. Hade man dessutom följt våraförslag hade vi haft hårdare regler än . Vidare: Hade man följt våra krav på att framför alltkommunerna men även samhället i övrigt skulle få starkare styrmedel - som IvarFranzén nu också förklarar att han inte vill ha - skulle vi haft ett grepp överutvecklingen när det gäller elkonverfering på ett sätt som vi nu saknar. Jagbeklagar situafionen och kan försäkra att vi kommer aft vidtaåtgärder Om effektivare utnyttjande av tillgänglig elkapacitet för attåstadkomma detta och så fort som möjligt hämta in den försening som blivit pågrund av att de borgerliga regeringarna - med den samhällssyn som de borgerligahar - infe klarar av detta. Jag vill också notera att def är speciellt viktigt, föratt vi skall klara uppgifterna på det här området, att socialdemokratin ocksåhar vunnit kommunalvalet i så många kommuner, inte minst i storstadskommuner.Def kommer att betyda att vi får en helt annan och mer medveten planering pådet här området än vi haft. AnL 8 IVARFRANZÉN (c): Jag tror att det finns stor anledning att ien sådan här debatt inte bara påstå att man velat olika saker och att def är deandra som varit orsak fill förseningarna. Det finns nog all anledning attanalysera det hela, och då tror jag att kommer att få justerasina uttalanden högst betydligt. Man kan jämföra vad som åstadkommits i de s-styrdakommunerna med förhållandena i andra kommuner. Ta t. ex. Norrlandskommunerna,där oerhört många förslag från vår sida saklöst har förkastats av de socialdemokratiskamajoriteterna. Det är inte den borgerliga regeringen som har försenat dehårdare bestämmelserna för direktverkande el. Jag har mycket svårt aft förstådet -beslut är ju fattat. Det måste i så fall vara att man inom ämbetsverk ochpå andra håll infe hunnit med. Att rikta en sådan anklagelse mot den borgerligaregeringen är mycket långsökt. Det finns en röd tråd i den i vissa avseenden posifiva energipolitiksom statsrådet nu signalerar, och den skrämmer mig en del. Def gäller att omnågonting bara sker planerat, då är det bra. Denna oerhört starkt uttaladevilja aft centralstyra och bestämma över andra och tro att allfing genom dettaär rätt och riktigt - det är skrämmande. Vi behöver nog alla ha den ödmjukhetenatt vi erkänner att vi inte kan överblicka de lokala förhållandena. Det behövsstor frihet - och def säger statsrådet faktiskt också i en passus. Men sedanraderas det ut i den allmänna attityd som hon intar. Den inriktning som vi har haft på energipolitiken - aft sålångt möjligt låta de verkliga kostnaderna styra energipolitiken - tror jag ärrikfig. Orsaken till att det inte har gått rätt vad gäller utnyttjande aveffekten för elvärme är att de verkliga kostnaderna inte rikfigt fått slåigenom på sättet att bruka den fillgängliga effekten. Jag tror att det ärnödvändigt att i någon mån ha en kostnadsanpassad taxa för att def skall bli enför framtiden rikfig utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1982/83:13 om deklarationsblanketterna årstaxering AnL 9 Ekonomi- och budgetministern : i har frågat mig om jaghar för avsikt att tillse att "modellblanketfer" av det slag somskall användas vid taxering inkomster kommer att finnastillgängliga för medborgarna före utgången av innevarande år. Enligt vad somsägs i interpellationen skulle defta vara nödvändigt för att de skattskyldigaskall kunna förutse effekterna i det individuella fallet av skattereformen ochberäkna den skatt som skall betalas . Jag skall börja med att lämna en kort redogörelse för deolika åtgärder som har vidtagits för aft sprida information ominkomstskattereformen. När den departementspromemoria angående skattereformen somhade utarbetats på grundval av överväganden inom en särskild expertgrupp ladesfram hade inom budgetdepartementet utarbetats en särskildinformationsbroschyr. En omarbetad version av denna utgavs i samband medriksdagsbeslutet . Broschyrerna har i ett mycket stort antaldistribuerats till myndigheter, organisationer, företag och enskilda personer. Till skattskyldiga med s. k. stående jämkning av denpreliminära skatten har utsänts ett informationsblad med vissauppgifter om skattereformen och dess påverkan på förutsättningarna förjämkning. Vidare har framställt en informationsbroschyrmed särskild inriktning på förhållandena vid taxering. Denna broschyrhar sedan andra halvan av oktober funnits tillgänglig hos skattemyndigheterna. Enligt min mening innebär denna informationsinsats atttillfredsställande åtgärder har vidtagits för aft sprida kännedom omskattereformen och ge de skattskyldiga möjlighet att bedöma effekterna på sinegen inkomstskattesituation. Jag kan inte finna aft en närmare kännedom omdeklarationsblankettens utformning skulle kunna i nämnvärd omfattning bidratill detta ändamål. Att i stort sett samfidigt tillhandahålla blanketter för1983 och taxeringar skulle dessutom innebära en betydande risk förmissuppfattningar och förväxling. AnL 10GUNNAR i (m): Ekonomi- och budgetministern har haftvänligheten att besvara min interpellation rörande deklarationsblanketter för1984 års taxering, och för det besvär han gjort sig med detta och med att i godtid tillställa mig svaret vill jag framföra mitt tack. Jag kan däremot inteförklara mig nöjd med vad har haft att anföra i sak. Efter den underbara natten - och det smärtsammauppvaknande som för somliga följt på denna - drabbas vi nu om en och en halvmånad av vad som har betecknats som en av de mest genomgripandeskatteomläggningar som någonsin har gjorts i vårt land. Den radikalaförändringen av avdragsprin- ciperna,som även berör kvittning mellan makar, och införandet av begreppen grundbelopp,brytpunkt och tilläggsbelopp kommer rimligtvis att betyda en helt nydeklarationssituation avseende inkomster förtiotusentals, förmodligen hundratusentals, medborgare. Det är uppenbart att dedeklarationsblanketter som därvid skall användas måste vara utformade på etthelt annat sätt än de blanketter som vi vant oss vid sedan åtskilliga år. Def har brukat sägas att medborgarna vid uppgörande avsina deklarationer bör ta fram och titta på kopian av förra årets deklaration,och vi får ju alla godhetsfullt av fogden två exemplar av varje års blanketterför att kunna bevara det ena som underlag deklaration. För alladem, vilkas inkomster eller i varje fall kommer att passerabrytpunkten, kommer rimligtvis deklarafionskopia att bli skäligenointressant annat än som ett historiskt dokument. Det blir 1984 att börja på nykula. Budgetministern - jag tillåter mig fortsättningsvis, förenkelhetens skull och utan dubbelbottnade avsikter, att lämna"ekonomin" åt dess öde - har i sitt svar sagt aft det utgavs enbroschyr om def nya skattesystemet , som skulle ha distribueratstill myndigheter, organisationer, företag och -Htet på sladden - tydligen ocksåfill "enskilda personer". Man frågar sig onekligen: 1 så fall vilka? Ja, , så går det ju till iöverhefssamhällef. Det finns just nu uppe på "hyllan" en utmärktutställning om de svenska skatternas historia. Den inleds med orden: "Allaskatter har krävts ut av en överhet." är def som äröverheten.