prot · G60960 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:60 Kompletteringsval till utskott och krigsdelegation Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott och riksdagenskrigsdelegation 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny ledamot itrafikutskottet efter anmält nuvarande suppleanten Sten-OveSundström och som ny suppleant anmält samt som suppleant iskatteutskottet efter anmält . Vidare har socialdemokratiska riksdagsgruppen som nyledamot i krigsdelegation efter anmält KurtHugosson. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i trafikutskottet () suppleant i skatteutskottet () suppleant i trafikutskottet () ledamot i krigsdelegation () 2 §Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad har vid riksdagsval valts tillersättare för moderata samlingspartiets ledamöter i i . Om åtgärder för. upprätthåller undertecknaduppdraget såsom ordförande i kommunstyrelsen i nybildade ochär tillika kommunalråd. Då dessa uppdrag tidsmässigt är helt oförenliga videventuellt tillträde såsom ersättare hemställer undertecknad om befrielse fråndetta uppdrag. Kammaren biföll denna framställning. 3 § Svar på fråga 1982/83:168 om åtgärder för att främjaträdgårdsnäringen har frågat mig om jag avseratt förelägga förslag om marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringenoch om jag avser att i övrigt vidta aktualiserade åtgärder sorn kan främja densvenska trädgårdsnäringen. Obalansen i den svenska ekonomin drabbar ocksåträdgårdsnäringen. Regeringen har vidtagit olika åtgärder för attförbättra ekonomin. En sådan åtgärd var den i oktober 1982genomfördadevalveringen. Genom den förbättrades också den svenska trädgårdsnäringenskonkurrenskraft. Det betänkande som trädgårdsnäringsutredningen lade framförra året har remissbehandlats och bereds f. n. i jordbruksdepartementettillsammans med olika framställningar av . Som framgår av den avlämnadebudgetpropositionen har anslagen till trädgårdsnäringen brutits ut för att tasupp i ett senare sammanhang. 3LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Det är bra att regeringen nu bereder trädgårdsutredningensförslag och de framställningar som har gjorts från trädgårdsnäringen. Jaghoppas att man relativt snart kan komma fram till ett beslut om hur man skalllösa dess problem, för de är ganska besvärande. Det skulle vara riktigt skojigtatt få veta ungefär när denna proposition kan tänkas komma. Trädgårdsnäringen har ekonomiska problem.Jordbruksministern pekar i svaret på åtgärder av ekonomisk art - devalveringenoch annat - som skall ha hjälpt trädgårdsnäringen. Det är naturligtvis riktigtatt näringen därigenom ökat sin konkurrenskraft, under den förutsättningen attandra länder inte vidtar några åtgärder för att på ungefär samma sätt hjälpasina trädgårdsodlare. Men devalveringen har också haft den effekten att oljanhar blivit betydligt dyrare, och trädgårdsnäringen är mycket beroende avoljepriset. Det har medfört att näringen just nu har ett speciellt besvärligtproblem, då de inkomster som trädgårdsodlarna eventuellt får inte kommer ,utan först senare.Det är därför viktigt att man - om vi ser på trädgårdsnäringens situation pålitet - satsar ännu hårdare på energibesparande åtgärder, för attdärigenom förbättra näringens konkurrenskraft och möjligheter att överleva. EG har infört subventioner för en del trädgårdsprodukter,bl. a. tomater. Det är ganska viktigt för de svenska odlarna att man på någotsätt försöker neutralisera detta. Det finns andra åtgärder som kanske behöver undersökas. Vihar ett förbud mot att importera frukt då vi har svensk sådan. Nugår man runt detta förbud, genom att fylla sina kyllager med frukt av olikaslag så att man har sådan även då det finns svensk frukt påmarknaden. Detta gör att förbudet inte fått den effekt som man skulle vilja attdet hade. Det är därför viktigt att hitta åtgärder för att motverka attförbudet kringgås. Det skulle också behövas åtgärder som medför att man i ökadutsträckning kunde använda svenska produkter när man gör juice av frukt ochbär. Det är faktiskt mycket som man skulle behöva göranågonting åt på detta område, och jag utgår från att allt detta kommer upp idet arbete som man nu håller på med. Det är därför viktigt att få fram förslagganska snabbt. Utgångspunkten måste vara att det är vikfigt att vi har enordentlig trädgårdsnäring i . Vi importerar väldigt mycketträdgårdsprodukter, men det finns alltså förutsättningar för att vi skullekunna ha en betydligt större trädgårdsnäring i än vi har. Jag tackar för svaret, men jag skulle vara mycket glad omjag fick veta ungefär när förslag kommer. Jag förstår att jag inte kan få vetainnehållet , men det får vi återkomma till. Om åtgärder för att främja trädgårdsnäringen Jag är mycket väl medveten om de problem somträdgårdsnäringen har att brottas med i detta sammanhang. Det var i stort redovisning av olika uppslag och synpunkter på dessa problem som LennartBrunander gav och som gör det nödvändigt för oss att bryta ut näringens anslagur budgetpropositionen för att kunna hantera dessa frågor i ett sammanhang. Detär klart att vi kommer med förslag . Tidpunkten blir beroende avvilken utformning dessa förslag kommer att få -vilka åtgärder som vi i dettasammanhang kan komma att vidta efter det att vi haft en ordentlig diskussion omalla dessa problem. 5 (): Jag tackar för det kompletterande svaret, ochvi får återkomma till diskussionen om hur dessa åtgärder skall utformas närförslag kommer. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid i 4 §Svar på fråga 1982/83:169 om åtgärder för att trygga sysselsättningen vidEiser i har frågatindustriministern om han är beredd att ingripa för att trygga sysselsättningenvid i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att Eiser harbeslutat att inleda MBL-förhandlingar om företagsledningens förslag tillsammanslagning av i och . En sådansammanslagning skulle medföra att sysselsättningen vid minskademed ca 200 anställda. har, enligt vad jag erfarit, bedömt att de bådastrumpfabrikerna har en för stor kapacitet i förhållande till den stagnerandemarknaden. Även om strumpföretagen för inte visar förlust måste enligtEiser såväl produktion som administration koncentreras till en fabrik för attundvika framtida förluster. Med hänsyn till att MBL-förhandlingar nu har inletts ärjag inte beredd att kommentera situationen. Jag vill emellertid erinra om attdet i proposition 1982/83:68 om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen harsagts att måste bli föremål för finansiell rekonstruktion ochatt målet bör vara att Eiser liksom andra företag i gruppen blir lönsamt. Jagvill erinra om att beslut om eventuell neddragning fattas av resp. företagsstyrelse. 7LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar för svaret, även om det inte gavsärskilt stor belysning av ärendet. När vi i Boråstrakten fick beskedet om nedläggning avEisers strumpfabrik, innebar det litet av en chock, eftersom fabrikens varaeller inte vara har utretts fram och tillbaka . Beslut harfattats om nedläggning, om sammanslagning och om åtskiljande av de tvåfabrikerna i och . Detta har gjort att man inte har fått någonstörre arbetsro, såvitt jag förstår, på just Eisers fabrik i . Trots dettahar den gått ihop ekonomiskt. Det är förvånande att man väljer att lägga nedfabriker som fungerar på det sättet. Eiserkoncernen som helhet har ju intenågot speciellt lysande resultat, och då bör man vara rädd om de enheter somger ett ekonomiskt nettotillskott. De fackliga företrädarna har kritiserat den gjordautredningen mycket kraftigt och sagt att de siffror man använder där inte ärsärskilt relevanta. De anser att utredningen är ett beställningsarbete. Manhade 1981 tagit fram två utredningar: en som sade att man skall hahuvudkontoret i men att fabrikerna skall arbeta var för sig och en annansom ansåg att skulle läggas ned och all produktion flyttas tillMalmö. Vad somhar kommit in i bilden vet vi inte. intressantatt höra om statsrådet har någon fundering om vad som har föranlett det såplötsligt ändrade ställningstagandet. är ju en ganska storfabrik. Den har 250 anställda och man gör 10 miljoner par strumpor . säger statsrådet att den svenska marknaden är förliten, vi har en stagnerande marknad och kapaciteten är för hög. Denuppfattningen får man inte när man talar med de fackliga.företrädarna. De görden bedömningen att det inte är några problem att sälja de produkter somtillverkas i . Det skulle alltså inte vara några problem att drivafabriken vidare. Därutöver har man också en mycket stor export. Vad händer om man flyttar fillverkningen till ?Förmodligen kommer en hel del kunder som man har att försvinna. Det göratt man minskar sysselsättningen i och att man avlägsnar sig ännulängre från det 30-procentsmål vi har. Är det kanske så att socialdemokraternahar lämnat det målet bakom sig? Det är i så fall anmärkningsvärt. återstår möjligheten att hitta ett sätt att bevaraBoråsfabriken, och de anställda har då frågat om den är till salu. Jag tyckerför min del att det bästa i dagens läge vore att låta de anställda övertafabriken och driva den vidare. Utan tvivel finns det förutsättningar för detta. Därför skulle jag vilja veta hur statsrådet själv ser påden möjligheten. Vad är statsrådets egen uppfattning i denna fråga? Jag skulle också vilja veta om 30-procentsmålet intelängre är aktuellt i regeringen. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid i i sysselsätter ju f. n.ca 250 personer med tillverkning av strumpor. Av dessa sysslar 200 meddamstrumptillverkningen och med herrstrumptillverkningen 50 personer. De här damstrumporna tillverkas också vid MalmöStrumpfabrik som sysselsätter 320 personer. Eiser har sedan sin tillkomst, somframgick av frågan, utrett sammanslagningen av dessa fabriker. Styrelsen har,som jag sade tidigare, beslutat att inleda MBL-förhandlingar om överflyttningenav damstrumptillverkningen från till . Det finns också tankar om att det föreligger enöverkapacitet. Men man har till vissa kunder uttryckt förhoppningen att deskall vara kvar i Eiser, och man beräknar att sysselsättningen i kommeratt öka med 50 personer. Det kan vara av stort värde, eftersom nedläggningarkan bli aktuella vid Eisers Trikå i . Vad beträffar resultatet finns det uppgifter om att dettaunder 1978, 1980 och 1981 varit negativt. Genom att göra sammanslagningen kanEiser få ett slagkraftigt företag, som kan försöka ta upp konkurrensen medimporten, vilken är speciellt besvärande när det gäller och . Personalen har gjort framstötar om att få köpa företaget.Eisers styrelse har varit negativ, eftersom det skulle innebära behöll konkurrensen med Strumpfabrik. Frågan kommer att slutgiltigtbehandlas av i slutet av . Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid 9LENNART BRUNANDER (c): Statsrådet sade att det är 250personer det rör sig om i . Det är alldeles riktigt. Men 250 personer ärganska mycket i . är en drabbad region ur sysselsättningssynpunkt,beroende på att vi har en mycket hög procent teko och på att tekoprodukfionenhaft och fortfarande har problem. Det är därför som vi reagerar mot att manskall lägga ned den här fabriken, när den faktiskt har ett ekonomiskt plus isin verksamhet. Regionalpolitiskt måste det också vara fel att satsa pådet här sättet. har en betydligt sämre arbetsmarknad än . Urregionalpolitisk synpunkt borde det i så fall vara man satsade på. Förmin del anser jag -och det bygger jag på vad jag kunnat få fram när jag talatmed människor som sysslat med detta - att det borde kunna finnas plats för bådafabrikerna, eftersom de inte jobbar efter samma system. I tillverkar manen märkesstrumpa, medan man i mera jobbar med ett slags legotillverkningför de handelskedjor som vill ha en viss typ av strumpa. Därför kan det varasvårt att förlägga tillverkningen fill samma ställe. Statsrådet tar upp resultatet vid Eisers StrumpAB och säger att detta 1978,1980 och 1981 var negativt. Att resultatet vissa årvarit negativt är ju inte så konsfigt med tanke på det sätt på vilketEiserledningen hanterat denna fråga. 1978 började man en avveckling avverksamheten i och flyttade ned verksamhet till . Sedan blev mantvungen att återanställa folk i när man ändrade på detta beslut. Att manunder sådana omständigheter inte får ett ekonomiskt överskott måste var och enbegripa. De båda andra åren har det också varit problem. De anställda skall få besked, säger statsrådet. Jag vetatt styrelsen kommer att fatta beslut. Men det skulle vara intressant både föross och för de anställda att få veta hur statsrådet själv ser på denna sak. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:171 om åtgärder för att trygga sysselsättningen vidÖrebro Per har frågat mig om de anställdavid kan utgå från att bruket får göra de tilltänktainvesteringar som skulle kunna leda till lönsamhet och tryggad sysselsättning. I proposition 1982/83:68 föreslås, som Per Israelssonnämner i sin fråga, att AB (), som är moderbolagtill Pappersbruk, får ett statligt tillskott på föratt genomföra en finansiell rekonstruktion. Det föreslagna tillskottet äravsett att användas bl. a. för att nedbringa ASSLs skuldbörda och därigenomminska räntekostnaderna. Den beräkning av kapitalbehovet som ligger till grundför förslaget i propositionen bygger på att ASSLs kvarvarande verksamhetersedan nu pågåendestrukturförändringar genomförts i huvudsak bibehålls i sin nuvarandeomfattning. Några ytteriigåre investeringar i nya verksamheter eller iexpansionssyfte har inte förutsatts i beräkningen. Det statliga fillskottet ärsåledes inte avsett för nya investeringar. Frågan i vad mån investeringar skallgöras med andra till buds stående medel ankommer på resp. företagsledning ochstyrelse att avgöra. 11 PER (vpk): Jag tackar statsrådet försvaret på, min fråga. , som ju ingår i , har under ettantal år haft lönsamhetsproblem, och de ca 350 anställdas anställningstrygghethar därför ansetts vara hotad. Företaget har försökt att:Utveckla nya ochlönsamma produkter för att förbättra sin situation och trygga sysselsättningen.Lånebördan har emellertid i rådande höga ränteläge försvårat möjligheten attinom företaget generera det kapital som fordras för investeringar i nyaprodukter, t. ex. odlingspapperet. Då nu ASSI-gruppen tillförs iägartillskott borde lånebelastningen också för Pappersbruk kunna lättasi sådan grad att eget kapital för nödvändiga investeringar i lönsamma produkterkan skapas inom företaget. När jag framställde min fråga förraåret utgick jag fråri att Pappersbruks överlevnad, såsom ett lönsamtföretag baserat på skogsråvara, skulle påverkas i positiv riktning genom detstatliga ägartillskottet. Med min fråga ville jag gärna ha dessa mina tankarbekräftade genom ett uttalande från det statsråd som närmast ansvarar för destatliga företagen. Jag tycker mig emellertid inte ha fått något riktigt svarpå den frågan specifikt för Pappersbruk utan bara för . Därför villjag gärna ställa följdfrågan: Är det inte meningen att den minskade lånebördan- som ju det aktuella ägartillskottet på 2 miljarder innebär -också skall avseÖrebro Pappersbruk, så att handlingsutrymmet för detta bruk blir väsentligtstörre än det varit tidigare? I propositionen om en rekonstruktion avStatsföretagsgruppen har statsrådet påpekat att importandelen i fråga omskogsindustrins produkter är låg och att det därför är viktigt att satsa påskogsindustrin och att ge den möjligheter på marknaden så att handelsbalansenkan förbättras. Statsrådet har också sagt i propositionen att statenshuvudsakliga uppgift när det gäller skogsindustrins strukturomvandling är attfrämja regional balans och utbudet av skogsråvara. I ett drabbat län som län, där folkmängden i flerakommuner kraftigt minskar och där industrin avskedar folk eller hotar med attgöra det, är det viktigt från regionalpolitisk synpunkt att Pappersbrukges möjlighet att leva vidare och dessutom att utvecklas och ge fler arbetstillfällen.Jag har utgått från att det nu föreslagna ägartillskottet till skall få ensådan effekt. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen . Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid Jag vill, Per , framhålla att enförsta förutsättning för det mål som anges i frågan är att den finansiellarekonstruktionen av genomförs. Den frågan är f. n. föremål för behandling,och där har vi att avvakta kammarens beslut. Låt mig ändå säga att om kammaren tar detta förslagpositivt, kommer delar av de förutsättningar som Per efterlyser attskapas. Det ankommer sedan alltid på ett företags styrelse att avgöra de olikastrategiska frågorna för företaget. Jag vill till detta bara säga något om det utvecklingsprojektsom här har nämnts. Det är fråga om ett odlingspapper baserat på torv. Papperethar bedömts ha en möjlig användning för att förbättra avkastningen inomträdgårdsnäringen. Papperet används för att täcka jorden och därmed bevara fuktoch hindra ogrästillväxt. Försök har genomförts såväl i som på någrautländska marknader. Enligt nuvarande bedömning inom företaget återstårfortfarande ett omfattande utvecklingsarbete innan det är möjligt att avgöra omprodukten kan få en marknad som medger produktion i större skala. 13PER (vpk): Under valrörelsen talade RoineCarlssons partiledare mycket om att det gällde att skapa mer svängrum ochmindre svångrem sedan socialdemokraterna kommit till regeringsmakten - och dethar de ju gjort . Jag tolkar det uttalandet så att svängrummet gällerindustrin och dess utveckling och inte den privata konsumtionen. ÖrebroPappersbruk borde mot den bakgrunden få ett svängrum för att komma tilllönsamhet, till en utveckling mot trygga jobb för de nu anställda och helstockså nya jobb för de många ungdomar som köar för att få ett arbete och göra eninsats i samhället. Det sägs i svaret att ägartillskottet inte är avsett förinvesteringar utan för att underlätta skuldbördan för och därmed också förÖrebro Pappersbruk. Men indirekt måste det medföra ett handlingsutrymme som ärstörre än tidigare och möjligheter för företagen, däribland också ÖrebroPappersbruk, att inom sig generera kapital för att göra investeringar, bl. a.för det aktuella papperet, om det visar sig vara en gångbar produkt. Jag skulle ha velat få bekräftat att det kan bli på dettasätt. Jag kan nu inte göra någon annan tolkning än att utvecklingen blir sådan.Att förslaget om ägartillskott går igenom i kammaren utgår jag ifrån, eftersombåde socialdemokraterna och vpk är för detta förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1982/83:177 om anställning vid Samhällsföretag av personer medsvårare handikapp har frågat mig om regeringen ärberedd att vidta åtgärder för att öka möjligheterna för personer med svårarehandikapp att få anställning inom Samhällsföretag. befarar att man på de skyddade verkstädernaskall bli mindre benägen att ta emot människor med svårare handikapp medhänvisning till att man måste uppfylla kravet att verksamheten inomföretagsgruppen skall bedrivas effektivt och i enlighet med företagsekonomiskaprinciper. Samhällsföretags verksamhet skall bedrivas affärsmässigtoch effektivt. Men effektiviteten gäller givetvis inte bara produktionen ochden affärsmässiga sidan, utan i ännu högre grad arbetet med att uppnå deövergripande sociala målen. Det gäller även målsättningen att ge arbete åt flersvårt arbetshandikappade. Snabba och dåligt planerade krav från statsmakternas sidapå ekonomiska resultatförbättringar kan självfallet omöjliggöra för Samhällsföretagatt uppfylla dessa krav inom ramen för bibehållna sociala och arbetsmarknadspolitiskamålsättningar. Ett exempel på detta är den sänkning av bidragsprocenten tillSamhällsföretag som den föregående borgerliga regeringen vidtog under löpandeverksamhetsår. För att trygga verksamheten fick den nuvarande regeringen som enav sina första åtgärder föreslå ett särskilt medelstillskott tillstiftelseorganisationen. I likhet med Samhällsföretag bedömer jag dock attverksamheten på kan bedrivas effekfivare, utan att detta negativtpåverkar rekryteringen av bl. a. svårt handikappade. Om anställning vid Samhällsföretag av personer medsvårare handikapp 15MAJ (vpk): Jag vill först tacka arbetsmarknadsministernför hennes svar. Avsikten med frågan var naturligtvis att riktauppmärksamheten på de förhållanden som råder inom ,någonting som vi inom kommunisterna har tagit upp imotioner. Jag tycker att arbetsmarknadsministerns svar är något för positivt.Det verkar som om detta på något sätt skall lösa sig självt. Men det beror jupå vilken utgångspunkt man har, om man tycker att det är bra eller dåligt somdet är. Enligt vår uppfattning är förhållandena inte bra. Den svåra arbetsmarknadssituationen och de krav på ökadeffekfivitet och lönsamhet som man har ställt på Samhällsföretag hartillsammans tydligen skapat den situafionen, att man på Samhällsföretag i daganställer en mängd människor som har gått arbetslösa . De ärlångfidsarbetslösa och betecknas därmed som svårplacerade. De är intehandikappade enligt vårt gängse sätt att karakterisera handikapp. Det är alltsåfråga om friska människor, men de har länge varit arbetslösa, och påarbetsförmedlingen begär de själva att bli placerade inom Samhällsföretag. 6 protokoll 1982/83:56-60 Om anställning vid Samhällsföretag av personer rnedsvårare handikapp mångagravt handikappade inte den anställning som de är berättigade till. Det ärdetta som är något av pudelns kärna i den här problematiken. I den bilaga fill budgetpropositionen som avserarbetsmarknadsdepartementet sägs när det gäller Samhällsföretag att denregionala stiftelsen har 29 000 anställa. Av dessa skulle 23 800 varaarbetshandikappade. På grundval av de uppgifter jag har fått - jag har varit ikontakt med många arbetsförmedlare som arbetar med att placera utarbetshandikappade, bl. a. till Samhällsföretag - har jag svårt att tro attsiffran 23 800 är riktig. Enligt vår uppfattning skall man satsa på tekniskutveckling inom Samhällsföretag. På det sättet kan man öka lönsamhet ocheffektivitet. Det gör man absolut inte genom att gallra ut människor, som detju faktiskt är fråga om . 16 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Får jag först säga att det pågår en diskussion, och det finns en oro påmånga håll i samhället för att det rådande ekonomiska läget skall få dekonsekvenser som nämde, nämligen att man till Samhällsföretag föröver människor som inte har handikapp, när problemet är att det är ont om jobb.För att klart markera att regeringen har den bestämda uppfattningen att dettainte skall förekomma har vi fattat beslut om att fr. o. m. införaen helt ny paragraf i arbetsmarknadskungörelsen, där det sägs att rekryteringentill enbart får avse arbetshandikappade. Detta bordevara självklart, eftersom det är utgångspunkten för verksamheten inomstiftelsen, men för att det inte skall råda minsta tvivel om det och för att endiskussion liknande den som förs här inte skall behöva uppstå har vi fört indenna nya paragraf. När det sedan gäller det som fråganspeciellt handlade om, nämligen de svårast handikappade, är det naturligtvis såsom var inne på i slutet av sitt anförande. Samhällsföretagsmöjligheter att bereda svårt handikappade arbete är beroende av de tekniskaförutsättningarna. De är beroende av om man kan få arbetsbiträden, om man kanfå företagshälsovården att fungera och om man kan få sociala stödinsatser vidsidan av arbetet att fungera. Samhällsföretag måste få tid att utvecklametoder, att anpassa produktion och att anpassa arbetsplatserna så att mansuccessivt kan erbjuda arbete åt handikappade med mycket grava arbetshandikapp,som har varit utestängda från arbetslivet. Jag tror att det finnssådana utvecklingsmöjligheter. De sifferuppgifter som vi har tyder inte på attvi skulle ha haft en utveckUng där svårt handikappade i mindreutsträckning än fidigare rekryterats till Samhällsföretag. 17MAJ (vpk): Arbetsmarknadsministern tror inte att man nui mindre utsträckning än tidigare skulle anställa gravt handikappade. Men jaghar fått information om att det förhåller sig på precis det sättet.