prot · G60930 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:30 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 11innevarande månad. 2 § Anmäldes och bordlades Förslag 1982/83:8 revisorers förslag angående besparingsåtgärder i statsförvaltningen 1982/83:9 Riksdagensförvaltningsstyrelses redogörelse för perioden den 1 januari 1982-den 30 juni1982 3 § Anmäldes och bordlades Motion 1982/83:58 av Vissa närradiofrågor (prop. 1982/83:52) 4 § Anmäldes och bordlades - betänkanden 1982/83:1Avräkning av häkfningstid m. m. 1982/83:2Medverkan av lekmän inom åklagarväsendet , 1982/83:1Räntesatserna i växel- och checklagarna 1982/83:2Lagreglering av ideella föreningar 1982/83:3Lagsfiftningen rörande onykterhef i trafik till sjöss 1982/83:5Efterlevandeskydd för vissa invandrare 1982/83:7Registrering av varumärken på livsmedel 1982/83:8Vissa bostadsfrågor 1982/83:9Blodundersökning i faderskapsmål (prop. 1982/83:8) 1982/83:1Främjande av mänskliga rättigheter 1982/83:2Situationen i , och 1982/83:3Åtgärder mot milifärregimen i 1982/83:4Kurdernas situation Socialförsäkringsutskoftefsbetänkanden /83:3 Socialförsäkringsförmåner fill missbrukare 1982/83:4Hjälpmedel till handikappade /83:6 Ersättning för sjukresor 1982/83:1Statens stöd fill idrotten (förs. 1981/82:16) 1982/83:2En prästtjänst i Bai 1982/83:3Statens heraldiska verksamhet 1982/83:4Viss avgiftsfrihet för amatörforskare 1982/83:6Arbetsgivarorganisationen på kulturområdet 1982/83:2Strukturförändringen inom jordbruket 1982/83:3Statligt stöd åt koloniträdgårdsverksamheten 1982/83:3Överlåtelse av statens akfier i AB Asea-Atom till ASEA (prop. 1982/83:17) 1982/83:5 Internationellt samarbete påråvaruområdet 1982/83:6 Export av farliga produkter 1982/83:2De offentligräftsliga villkoren för svenska medborgare anställda utomlands /83:4 Arbetsförmedling 1982/83:5 Gemensamnordisk arbetsmarknad 1982/83:3Huvudmannaskapet för räddningstjänsten, m. m. 83:22) 1982/83:4 Personalresurserna för kontrollen av arbetsgivaravgifter och källskatt(förs. 1981/82:20) 5 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1982/83:36 av (vpk) till försvarsministernom säkerheten inom den militära luftfarten: Ett sainhälle med en statsförfattninguppbyggd efter den klassiska parlamentariska demokratins principer förutsätteren avsevärd grad av offentlig insyn och kontroll. Till dess förutsäftningarhörockså en rimlig nivå av likformighet i rättsliga förhållanden mellan skildadelar av statslivet och den offentliga verksamheten. Hederlighet, korrekthet iprocedurer samt graden av säkerhet för människors liv och hälsa måste varanågorlunda densamma. Ufifrån samma grundvärderingar måste man också kunnagarantera mekanismer vilka är i stånd att korrigera missgrepp ochmissförhållanden. Till sådana mekanismer måste då även räknas garantier mot attpersoner som i äriigt syfte påtalar uppenbara tvivelaktigheter ellermissförhållanden inte på grund härav utsätts för repressalier, pä grund av aft andraansvariga i deras omgivning har intresse att dölja missförhållandena. Den militära sektorn - i vidsträckt mening- har allmänt enlägre grad av offentlig insyn och kontroll än genomsnittet av offenfligverksamhet. Defta är i så måtto oundvikligt som det har att göra medsäkerhetspolitiska aspekter. Men det kan givetvis aldrig utgöra grund för attacceptera sämre rättsliga, arbetsmässiga eller andra förhållanden i denmilitära verksamheten i stort och i fredstid. Säkerheten i flygvapnets verksamhet synes emellerfid inämnda avseenden så oacceptabel att den måste bli föremål för uppmärksamhet ochåtgärder. Här råder uppenbarligen ett tillstånd som, i jämförbar civilverksamhet, skulle befraktas som helt omöjligt att tolerera. Riskerna ochförlusterna vid militära flygningar är helt orimliga. Säkerhetssituationenskiljer sig i en närmast grotesk utsträckning frän vad som råder i all annantrafikverksamhef och inom den civila luftfarten. har inte mindre än 138 militära luftfarkosferrofa/havererat -tillbud och olyckor av annat slag är alltså inte inräknade idenna siffra. utgör antalet totalhaverier 49. Trots ett minskatantal fiygtimmar och temporära flygförbud för Viggen-planef är frekvensen likahög som under det tidiga . Av de sentida svenskaflygplanstyperna har var tredje J 29 Tunnan, var fjärde J och varfemte J 35 Draken havererat. utgör antalet dödade i totalhaverier 61personer. I en verksamhet med så pass begränsat omfång är dessasiffror aft anse som helt abnorma. De speglar en likgilfighet inför människolivoch en tolerans gentemot materiella förluster som är häpnadsväckande, Def är välkänt, att missförhållandena påtalats av enskilda befattningsha- vare inom flygvapnet. Klagomålen har skjutits åt sidan,och de klagande har utsatts för repressaHer eller hot därom. De politiskt ansvariga myndigheterna måste nu mednödvändighet få till stånd en verksam ändring av alla dessa missförhållanden. Mot denna bakgrund får jag ställa följande frågor tiU försvarsministern: Vad är orsakentill att missförhållanden av denna grova natur inom flygvapnet så länge ansetts"normala"? Vad avserstatsrådet göra för att i grund förändra förhållandena? 1982/83:37 av (vpk) till industriministernom sysselsättningen i järnmalmsorferna: Gruvorna i Norrbotten.har haft enavgörande betydelse för utvecklandet av länet samt för den svenska ekonomin istort. har levererat 16 000 milj. kr, till staten. Dessvärre har företagsledningen inte följt en framsynt investeringslinje. hotashela orter i malmfälten av massavsked. Omfattande avskedanden har redangenomförts; f. n. diskuteras en nedläggning av gruvan i . Denna utveckling måste stoppas. Problemen är nu av denomfattningen att inte kan lösa dem. Det krävs stafiiga ingripanden för atttrygga framtiden för malmfältskommunerna. Det gäller marknadsinsatser, resursutnyttjandeoch vidareförädling. Bland de förslag till lösningar som finns kan nämnas etfstatligt handels- och bytesboläg för järnmalm, anläggningar för stål- ochverkstadsindustri, avfosforisering av malm, tillvaratagande av sällsyntajordartsmefaller samt järnsvampsfillverkning. En kraffig polifisk och fackligopinion stödjer dessutom kravet om startande av handelsgödselfabrik iNorrbotten.' Jag vill mot denna bakgrund ställa följande frågor tillindustriministern: Avserregeringen aft vidta sådana åtgärder att sysselsättningen i järnmalmsorternakan tryggas i minst samma omfattning som f. n. Vilka initiativkan väntas från regeringen för att skyndsamt få i gång förädlingsindustrier iNorrbotten? 6 § Kammaren åtskildes .