prot · G609150 · 1982-12-31 00:00:00 — Men jag skall ändå ställa ett par,tre konkreta frågor till när det gäller detta han kastar omkringsig om att vi måste göra rent hus med bidrags- och subventionspolitiken. Han - liksom många andra, det vill jag gärna erkänna - görsig i diskussionen av industristödet skyldig till att blanda ihop äpplen ochpäron. Man kastar sten pä allt som har med industristöd att göra. Kom ihåg att av industristödet under senare årär icke permanent. ställerjag tre frågor till ; För detförsta; Vill avveckla exportkrediterna? För det andra; Vill avvecklaforskningsstödet via STU och forskningsavdragen? Det är också industristöd. För dettredje: Vill avveckla stödet till småföretagaren? Det var tre konkreta frågor om industristöd. Det voreintressant för kammarens ledamöter och för näringslivet att få höra herrSvenssons svar på dessa frågor. I vartenda inlägg har angripit regeringenoch socialdemokratin för skattepolitiken. Han säger att socialdemokratin höjerskatterna och försvårar för näringslivet. Också här har läst pådåligt. Den store skattehöjaren i var herrSvenssons egen dåvarande partiledare . Det finns en förteckning överdet stora antal skatter som höjde somekonomiminister. Då frågar jag : Ger detta ändå inte herrSvensson anledning att tänka litet först, innan han talar vidare i denna fråga? Slutligen, herr talman, kommer i sin replikpå mitt inlägg med ett par slutsatser. Han säger att industriministern nu villdetaljstyra de svenska företagen - han hyser en stor misstro mot företagen. Dåfrågar jag: Var i all världen har fått det där ifrån? Det är möjligenen mytbildning som finns i de moderata kampanjböckerna, men varför skall herrSvensson behöva använda denna argumentation i riksdag, där vi i dagseriöst diskuterar tekopolitiken? Det stämmer inte vare sig med mina ambitioner, dennaregerings politik eller verkligheten. Det är tvärtom så att regeringen harmycket goda, öppna och bra kontakter med näringslivet. Jag har sett avundsjukamoderatkommentarer till och till de träffar jag själv somindustriminister har med näringslivet. Jag har i flera deklarationer sagt att företagennaturligtvis skall ledas ute i företagen. Det skall icke detaljregleras. Men iflera diskussioner med näringslivet, med småföretag och med näringslivetsorganisationer har jag fått stöd för den politik som innebär att vi måste föraöver politiken frän en allmänt subventionerande politik till ett industristödsom stöttar förnyelsen och utvecklingen av svensk industri. Den uppfattning manhar pä företagarhåll och inom svensk industri går tvärtemot den som herrSvensson predikar i alla sina inlägg i den här riksdagsdebatten, när vidiskuterar tekopolitiken. Därför är jag glad att kunna konstatera, herr talman,att det Åtgärder för tekoindustrin, m. m. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. ändå går en rågång mellan tekopolitik och deandra två borgerliga partiernas tekopolitik. Det finns f. ö. ingen gemensam borgerlig linje itekopolitiken. Det är i stället väldiga skillnader, och i stor utsträckning ärherr en ropandes röst för sin linje. Vad vi i hög grad står inför är att försöka få enutveckling av tekoindustrin mot nya produkter och mot satsningar på ny designoch högre kvalitet, så att framtidstron kommer tillbaka till de människor somarbetar ute i tekoindustrin och så att de också kan se en ljusare och stabilareframtid i sin tillvaro. Dä tycker jag att man skall vara litet försiktig, innanman bara stampar ned de ambitionerna och de åtgärder som regeringen vidtar föratt åstadkomma denna bättre framtid för tekoindustrin och de anställda där. 31STEN () replik; påstår fortfarande attåtgärderna är offensiva. Jag vill upprepa att de inte är offensivabara därför att tycker så och sätter en etikett på dessaåtgärder. Det är inte vi politiker eller byråkrater i olika ämbetsverk somskall driva företag -det är företagen själva som skall göra sina egnabedömningar. vill fortsätta på den tidigaresocialdemokratiska reglerings- och subventionspolitiken. Detselektivainslagetskall ju nu öka. Vad vi föreslagit är en mycket hård prutning på anslagen förselektiva åtgärder. Detta har vi kombinerat med en mjukare nedtrappning aväldrestödet. Ni har ju i arbetsmarknadsutskottet gjort bedömningen att dennalinje är bättre, eftersom ni där tillstyrkt det moderata yrkandet, sä att detblir en riksdagsmajoritet pä den punkten. Den uppläggning som vi valt innebär att vi sparar drygt 59milj. mer än regeringen. Egentligen är det inte en besparing, ThagePeterson, eftersom det blir i stort sett samma anslagsnivå för nästa budgetårsom för innevarande. Sedan talar om skattepolitiken. Jagpåpekade tidigare vad effekten blir för de enskilda hushållen. I sak bemöttesinte detta, utan ville göra gällande att skatten hade höjtsunder den borgerliga perioden. Men ta då och titta pä skattekvoten, somfaktiskt låg still. Våra förslag syftar till att kostnadsläget skall pressasned, inte bara för tekoföretagen utan för alla företag. För oss är detviktigare att satsa på sådana åtgärder som stöder näringslivet och industrin pädet sättet att man får ett lägre kostnadsläge. Det är den formen av stöd det ärfråga om. Detta är värt alternativ till specialdestinerade stöd till en endabransch. Avslutningsvis vill jag citera ur ett anförande som OlofPalme höll vid off-shore-mässans öppnande i , där han säger: "I nedgångsfaser i ekonomin blir det ofta inte frågaom omställning utan bara avveckling och nedläggning. Finns det inget nytt jobbatt gä till sä slåss man med all kraft för att behålla det man har. De fackligaorganisationerna ser ofta ingen annan utväg. Politiker som inte passivt kan åseen starkt ökad arbetslöshet känner en förpliktelse att sä långt möjligt skyddade som annars drabbas.Den vägen kan bedrivas in inte bara en statlig subventionspolitik Nr 150 som konserverar gamla strukturer utan också enprotektionism som i Torsdaeen den realitetenhotar världsekonomins utveckling." Det är påden vägen ni är. Delar industriministern synsätt, bordehan dra helt andra slutsatser och redovisa dem i de propositioner han Åtgärder för teko- 'ägg frä'"- industrin, m. m. Jag skall i korthet konstatera två saker: fördet första att avböjde att svara på mina tre frågor omindustristödet, för det andra att tonläget i replik nu var ettannat än i alla hans fidigare inlägg här i kammaren. Det är min förhoppning attett och annat av det som framförts i andra inlägg under den här debatten kan geherr viss lärdom. 33 () replik: Jag tror att verkligen böranalysera regeringens skattepolitik. Han kommer då fram till att det blir 50miljarder mer som hushållen och näringslivet skall betala . Det medför en kraftig begränsning av den inhemska marknaden förtekoindustrin. Jag vidhåller att det är det allvarligaste hotet mottekonäringen som sådan. Det är detta man skall rätta till. Eftersom nu inte har någonreplikrätt kvar, förstår jag att han inte vill svara pä de tre frågor jagställde om industristödet. Vi skall ha en debatt omSIND-propositionen, där vi kommer in pä frågan om industristödet. Jag villdärför ge litet extra tid fram till det debattillfället för atttala om ifall hans generella angrepp här mot statens stöd tillnäringslivet och företagen också innebär att exportkrediterna skall avvecklas,att forskningsstödet skall avvecklas och att sinåfö-retagsstödet skallavvecklas. Jag skulle kunna ställa ytterligare ett antal frågor, mendet kan jag göra i den debatt som vi skall ha om eller . Jagfår se om jag då får svar på dessa tre frågor. Kan inte nu ta dennaextra betänketid för att ordentligt fundera igenom saken, innan han görytterligare generella påståenden utan täckning i verkligheten? 35HANS NYHAGE (m); minskade antaletanställda inom tekoindustrin från ca 150 000 till ca 42 000, dvs. med mer än100 000. innehade socialdemokraterna regeringsansvareti vårt land. De angivna siffrorna vittnar på ett drastiskt sätt om densocialdemokratiska politikens konsekvenser för tekoindustrin. Efter 1974har tekoindustrin ytterligare åderlåtits. Antalet anställda är nu Åtgärder för tekoindustrin, m. m. mindre än 30 000 och omfattar blott av antaletindustrisysselsatta. Som jämförelse kan nämnas att snittet för EG-området är ca10 % vilket visar att man där på ett helt annat sätt än här har insetttekoindustrins värde, slagit vakt om den och skyddat den från en hänsynslösutarmning. Detta har man tydligen kunnat göra utan att bli utsatt för defruktansvärda repressalier som allfid åberopas så fort den minsta lilla åtgärdför att skydda vår industri förs på tal. Tekoindustrins nedgång är främst grundad av ett iförhållande till omvärlden för högt kostnadsläge, orsakat främst av densolidariska lönepolitiken, ständigt höjda arbetsgivaravgifter och en felaktig skattepolitik.Billiga tekovaror - ofta i ordets dubbla bemärkelse - har vällt in över landet.Den solidariska lönepolitiken har inte motsvarats av en solidaritet till köp avsvenska varor, som prismässigt sett haft svårt att hävda sig i konkurrensen. Omvi alla bemödade oss att i någon ökad omfattning köpa svenskt, så skulle därmedmycket vara vunnet för vår hemmaindustri och de anställda där. Utslagningen av tekoindustrier har likväl i betydandeomfattning kunnat begränsas genom det s. k. äldrestödet, som infördes av denförsta borgerliga trepartiregeringen. Denna generellt utgående stödform harbevisligen medfört att ett stort antal av dagens tekoföretag kunnat överleva.Stödet motsvarar f. n. ca . per ärsanställd, till en kostnad för statenpå ca 280 milj. kr. Denna insats möjliggör emellertid att branschen kaninbetala ca 1,5 miljarder i skatter och avgifter. Återbäringen är således närasex gånger större än stödinsatsen, vilket alla de som ropar på äldrestödetssnabba avveckling bör ha klart för sig. I hög grad gäller detta denstockholmska morgontidning som, som den själv tar emot statsstöd imångmil-jonklassen, mästrar den som slår vakt om ett oförändrat äldrestöd förbristande insikter om vad samhällsekonomin kräver och därtill inte ens medgerett genmäle från den anklagade. I tekopropositionen fortsätter den socialdemokratiskaregeringen nedrustningen av tekoindustrin. Det generellt utgående äldrestödet,som uppenbarligen har en god effekt, skall kraftigt begränsas och ersättas avökade selektiva stödåtgärder. Från branschens sida betackar man sig för detta,grundat på bittra erfarenheter av konsekvenserna med riktade åtgärder. Totaltför den kommande treårsperioden innebär det socialdemokratiska förslaget ettminskat stöd. Det var annat ljud i skällan när parfiet var ioppositionsställning. Dä var det inte tal om något minskat äldrestöd. än mindreom att stödåtgärderna totalt skulle sänkas. Om bara socialdemokraternaåterfick makten, skulle manna regna över tekoindustrin. Sä hette det som bekanti valrörelsen, där löftena ströddes pä löpande band i sann jesuitisk anda. Vem minns inte upprepade påståenden om denlycka som skulle komma gardinfabrik i till del. Vad hardet blivit av allt detta lägenhetsbyggande, med åtföljande stora gardinbehov,som så generöst ställde i utsikt? Med till intetförpliktande fraser löser man sannerligen inte svensk tekoindustris bekym- Därombär det socialdemokratiska agerandet före och val klartvittnesbörd. Socialdemokraterna sätter stor tilltro till devalveringenseffekter för tekoindustrin. Den har medfört en konkurrensförbättringpå . Alltjämt ligger vi emellertid mycket högt i lönekostnader ijämförelse med andra länder. Vi vet därtill att medan omvärlden beräknas ökalönekostnaderna med , så blirmotsvarande ökning i inkl. ökningar av sociala kostnader och minskatäldrestöd mer än det dubbla. Följden blir ofrånkomligen en försämradkonkurrenskraft av omfattningen fr. o. m. nästa är. Devalveringen löseringalunda de problem som kraftigt förstoras när tekopropositionens följder päallvar slår igenom. Från tekobranschen varnar man för en kraftig nedgång somen följd av propositionens förslag om minskat äldrestöd och missriktadeselektiva stödåtgärder i kombination med kraftigt ökade kostnader. Denvarningen skall tas på allvar. Vi har inte råd att låta ytterligaretekoindustri gä förlorad, inte råd att mista nya tusental av yrkeskunnigaanställda. Arbetslösheten drar med sig stora kostnader, vilket många tyvärrhelt tycks ha glömt bort; för att nu inte tala om vad den innebär av personligtragedi för den som drabbas av den. Enligt min mening är det således fel att nu besluta omlångtgående begränsningar av äldrestödet. Det är naturligtvis en betydandeframgång att socialdemokraterna nyktrat till beträffande stödets omfattning fördet kommande budgetåret och tillbakavisar regeringsförslaget i stor utsträckning.Med litet god vilja borde man dock ha kunnat bli enig i utskottet om ettäldrestöd på oförändrade grunder . Med samma goda viljakunde utskottsmajoriteten också ha avstått från att göra några bindningar förde därnäst kommande två åren. beslutar som bekant för ett är i taget.Det förefaller mig vara klokt att avvakta utvecklingen innan man går iförfattning om dramatiska nedskärningar. I propositionen uttalar regeringen åter attnivån för tekoindustrin dels skall ligga produktionsvolym, delsskall motsvara det s. k. Till det förra erfordras en15-procentig volymökning, till det senare en ökning om . Genomsnittet avEG-länderna har 50-procentig täckning av sin inhemska marknad. har ca 85 %och täckning. Vi ligger alltså långt under dessa länder ivaktslåendet om vår egen industri och måste avsevärt öka andelen egenproduktionredan för att nå de angivna målsättningarna. Importen måste således begränsas,vilket socialdemokraterna nu anser sig kunna uppnå genom bilaterala avtal. Ioppositionsställning ansåg de detta vara en omöjlighet. Då krävde de attglobalkvoteringar skulle genomföras. Löftesbrotten duggar onekligen tätt i densocialdemokratiska politiken. Enligt min mening visar importutvecklingen under en följdav år att genom bilaterala avtal inom multifiberavtalets ram inte påett tillfredsställande sätt kunnat begränsa lågprisimporten. Erfarenheternavittnar om ett misslyckande som talar för att vi nu måste tänka i andra banor. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. . Åtgärder för tekoindustrin, m. m. det internationella tull- och handelsavtalet,ger möjligheter för länder, vars industri på något område är allvarligt hotadpå grund av en alltför omfattande import, att införa s. k. globalkontingenter.Det finns anledning för oss att ta till vara denna möjlighet för att därmed fåkontroll och styrning av importen. Det kan göras som en temporär åtgärd underförslagsvis en treårsperiod. Redan en minskning av importandelen med 5-6 %skulle vara ytterligt värdefull för svensk tekoindustri. En dylik måttfullbegränsning kan rimligen inte utgöra ett hot mot vare sig frihandel ellertillgången till billig importteko. I detta sammanhang vill jag fastslå att den utredning somkommerskollegium gjort angående globalkontingenter och som något redovisats iutskottsbetänkandet är ofullständig och att de slutsatser som dras är osäkra.Det finns därför anledning att ytterligare utreda ärendet för att man skall fåett bättre beslutsunderlag. I det här sammanhanget måste jag också tillbakavisapåståendet i näringsutskottets betänkande att motion 2288 innehåller kritik mothemtagningssystemet. Vi motionärer kritiserar inte systemet som sådant,eftersom vi anser det vara av värde. Däremot kritiserar vi den tafattabehandlingen av dem som medvetet bryter mot bestämmelserna ihemtagningssystemet. De skall rimligen åläggas mycket hårdare sanktioner än vadsom f. n. är fallet. Det är anmärkningsvärt att utskottet inte reservationslöststöder det kravet. Enligt den senaste redovisningen förarbetsmarknaden i har arbetslösheten totalt något minskat. Dettaglädjande besked gäller emellertid inte för ungdomar . Bland dem ärarbetslösheten alltjämt oförändrat stor och kommer dess värre att ytterligareöka när skolåret slutar. Det måste således till speciella åtgärder för attdetta svåra arbetslöshetsproblem skall . Vi har i motion 2288 anvisat ensådan väg. Enligt vår mening bör tekoföretagen befrias frånarbetsgivaravgifter för ungdomar . Vi är övertygade om att en dylikåtgärd skulle verka klart posifivt för ungdomarnas möjligheter att fåanställning. De skulle fä en meningsfull och produktiv sysselsättning. Densamhällsekonomiska effekten skulle vara klart fördelaktig. Att få t. ex. 5 000arbetslösa ungdomar anställda i tekoindustrin skulle få en effekt av sammaomfattning som hela det nuvarande tekostödet. Dess värre avvisararbetsmarknadsutskottet förslaget utan någon som helst motivering. Det minstaman kan begära är väl ändå att det redovisas skäl för avslagsyrkandena. Enligtmin mening bör förslaget bli föremål för en seriös prövning och regeringenåterkomma till med förslag. Slutligen, herr talman, konstaterar jag att de borgerligaledamöterna reserverat sig med anledning av motionsförslaget om enprivatisering av Eiserkoncernen. Det är beklagligt att utskottsmajoriteten intevelat medverka till en åtgärd som syftar till att man äntligen skall kominatill rätta med de problem som förstatligandet fört med sig. gadeEiserkoncernen utgör ännu ett vittnesmål om att statlig företagsamhet Nr150 endast i undantagsfall är motiverad. 36 (): Av det som behandlas i näringsutskottetsbetänkande 42 Åtgärder för teko skall jag ägna mig åt de delar som rörhandelspolitiken och försörjningsbe- industrin m m redskapen och såledesreservationerna 12-19 och motionerna 2287 och 1245. Det handelspolitiska avsnittet kan därvid lämpligen delasin i frågor om dels globalkontingentsystemet, dels införande av ensocialklausul, dels hemtagningssystemet, dels ursprungsmärkningen och delsslutligen begränsning av importen av skinnkläder. Först till globalkontingentsystemet! harpå uppdrag av utrikes- och handelsdepartementen utrett frågan omglobalkontingenter på tekoområdet omfattande samtliga länder utom EG- ochEFTA-länderna samt . förordar att ett sådant systeminte skall införas, eftersom det enligt kollegiet inte kan förutsättas ledatill en minskning av importen av tekoprodukter. har undertecknat avtal omförlängning av det internationella textilavtalet, det s. k. MFA III, som gällertill den 31 juli 1986.1 propositionen föreslås att vi i första hand skall prövamöjligheterna att begränsa lågprisimporten genom omförhandling av gällandebilaterala avtal. En förutsättning för att skall stå kvar imultifiberavtalet är att förhandlingarna bedöms som tillfredsställande. Skullede inte bli det, kan annat skyddssystem övervägas, och då i första handglobalkontingenter. Utskottet delar regeringens uppfattning härvidlag. Samtidigtvill utskottet erinra om att alla lågprisländer inte omfattas avmultifiberavtalet. Om tekoimporten från ett sådant land ökar betydligtförutsätter utskottet att regeringen tar initiativ till de åtgärder som då blirnödvändiga. I reservation nr 14 krävs att importen skall begränsas medstöd av en socialklausul. Ett liknande krav behandlades , ochutskottet tyckte då att ett sådant krav var alltför långtgående, dä det står istrid med reglerna i G ATT-systemet. Utskottet har tagit ställning på sammasätt och avstyrker motionen, även om vi liksom vpk finner det orättfärdigt i vissa länder utnyttjar människors politiska svaghet för ekonomiskvinnings skull. Med det här vill jag, herr talman, yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan när det gäller frågorna om globalkontingenter ochsocialklausul och avslag på reservationerna 12, 13 och 14. Om det s. k. hemtagningssystémet sägs det i propositionenatt det har påtagliga fördelar, eftersom det är arbetssparande, smidigt ochresurssnålt. Men det är ett system som har kritiserats, eftersom det innebärrisker för att importregleringarna kringgås. I propositionen föreslås därför enuppstramning av hemtagningssystemet som innebär att det i fortsättningen skallkrävas att hemtagningsanmälan innehåller uppgift om importlicensens nummer ochvar den förvaras. Om de här uppgifterna inte lämnas eller om de uppgifter Åtgärder för tekoindustrin, m. m. som lämnasär felaktiga, måste hemtagningen avvisas och varorna läggas på upplag elleråterutföras. För att ett sådant system skall fungera och inte förorsakaonödiga och dyra väntetider, måste kommerskollegii handläggning bli snabb ochsmidig. Därför föreslås att anslaget till kommerskollegium höjs med 272 000 kr.för ytterligare två tjänster vid licenssektionen. Utskottet delar regeringens uppfattning att enuppstramning av hemtagningssystemet är nödvändig. För att ge tid föranpassning till de nya reglerna skall de träda i kraft först den 1 januari1984. Med det här sagda yrkar jag bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande och avslag på reservationen nr 15. Genom en skärpning av hemtagningssystemet tillgodoses dekrav som framställs i motion 1495. I den moderata motionen 2288 tar man upphemtagningssystemet och förordar kraftiga böter för att stävja missbruk avhemtagningssystemet. Frågan om en avgiftssanktion övervägs av regeringen, ochutskottet anser därför att det inte finns anledning att nu ta ställning tillfrågan. Ett annat yrkande om sanktionssystemet som framförs i motion 2289kommer att behandlas i samband med skatteutskottets betänkande 42.Jag vill yrka avslag på båda dessa motioner, 2288 och 2289, i det häravseendet. Från kommer regeringen att kunnaföreskriva att kläder skall vara försedda med uppgift om ursprungsland. Imotion 2288 krävs att den s. k. gränsmodellen skall införas, dvs. att klädernaskall vara märkta vid införseln till . En arbetsgrupp inomregeringskansliet har i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att manskall kunna komplettera systemet med krav på märkning vid införseln. Utskottettycker att detta utredningsarbete skall avvaktas och avstyrker motionen. I motion 2287 pekar motionärerna på de problemskinnindustrin i Malungsomrädet har, beroende på den ständigt ökande importenav skinnkläder, och krav framförs att samma bestämmelser skall gälla för importav skinnkläder som föreslås gälla för kläder av väv och trikå. Vidare begärsatt ett begränsningsavtal skall slutas med och att den skärpning avtullövervakningen som föreslås i propositionen även skall gälla skinnkläder. 1976 uppdrog regeringen åt kommerskollegium att övervakaimporten av skinnkläder och att rapportera om utvecklingen tillutrikesdepartementets handelsavdelning vad gäller såväl kvantitet och prisersom ursprungsland. Konkurrenssituationen för svenska tillverkare på grund avimporten från lågprisländerna är lika svår när det gäller skinnkläder som i frågaom tekoindustrins produkter, och det är förståeligt att det skapar storaproblem och oro i Malungsomrädet. Men eftersom regeringen redan följer dennafråga, och även i fortsättningen förutsätts följa den noga, avstyrker utskottetmotionen. Jag går nuöver till frågan om försörjningsberedskapen. När detgäller försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet har riks- dagen vid olika tillfällen beslutat om mål och åtgärder.När tog ställning till den produktionskapacitet som börupprätthållas av försörjningsberedskapsskäl, beslöt man också attplaneringsnormerna skulle ses över. Den här översynen har utförts av enarbetsgrupp inom den interdepartementala tekoarbetsgruppen, och den har ocksåredovisat sitt arbete. har yttrat sig över propositionen och demotionsyrkanden som har anknytning härtill och har inget att erinra motförslagen om allmänna riktlinjer för försörjningsberedskapen på teko- ochläderskoområdena. De motionsyrkanden som är aktuella är ett avslagsyrkande iden moderata motionen 2285, ett uttalande i centermotionen 2251, som går ut päatt försörjningsstandarden inom tekoområdet skall bestämmas även av andrafaktorer än de försörjningspolitiska och som i näringsutskottets betänkandeföljs upp med en reservation nr 16, samt vpk-motionen 1245 med yrkande om attvaraktigt säkra försörjningsberedskapsmäl för läderskor.