prot · G60924 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:24 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 §Upplästes följande inkomna skrivelser: Jaganhåller härmed om att bli entledigad från mitt uppdrag som suppleant ikonstitutionsutskottet. Jaganhåller härmed om att bli entledigad från mitt uppdrag som suppleant iutbildningsutskottet. Dessaavsägelser godkändes av kammaren. 2 §Andre vice talmannen meddelade att/lA:e//4«(ie«5on ansökt om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot fram till juluppehållet 1982 för fullgörande av FN-uppdrag. Kammarenbiföll denna ansökan. vice talmannen anmälde.att ()skulle tjänstgöra som ersättare för Axel . Om anläggningar för uppvärmning med flis m. m. 3 §Svar på fråga 1982/83:41 om anläggningar för uppvärmning med flis m. m. AnL 1 Statsrådet : har frågat industriministernom han kommer att vidta åtgärder för att få fram samhälleliga investeringar ianläggningar för uppvärmning avsedda för flis, torv och metangas som bränsle. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Det direkta och indirekta stödet till utveckling ochanvändning av dessa energislag är betydande. De inhemska bränslena gynnas genomatt de i motsats fill oljan inte beläggs med energiskatt. Energiskatten ochavgifterna på oljan uppgår f. n. till sammanlagt /m-*. Utvecklingsstöd till framställning och användning avinhemska bränslen kan lämnas inom ramen för energiforskningsprogrammet. Tillprototyper och demonstrationsanläggningar av detta slag kan vidare stöd i formav lån och bidrag på av investeringskostnaden lämnas genomoljeersättningsfonden. Även övriga fastbränsleeldade anläggningar kan erhållalån från oljeersättningsfonden. För investeringar i ved- och fliseldning i mindre, gemensammavärmecentraler och i flerfamiljshus kan s. k. energilån utgå. Dessutom kan oljeersättningsfondens stöd till produktionav inhemska bränslen inom stödområdena A och B kompletteras medregionalpolitiskt stöd. Trots de åtgärder som har vidtagits för att ökaanvändningen av inhemska bränslen, har emellertid utvecklingen inte gått i dentakt som är önskvärd för att de mål som har angivits för skall uppnås. Som framgått av den i går presenterade propositionen medförslag öm vissa ekonomisk-politiska åtgärder har regeringen därför beslutatföreslå att oljeersättningsfonden tillförs ett ytterligare belopp på200 milj. kr. för stöd till förbränningsanläggningar som byggs för att eldasmed främst torv. Stödet föreslås bli inriktat på anläggningar som beställsunder och kommer att innebära sysselsättning i framför allt Norrbottenoch skogslänen. När det gäller eldning med skogsavfall är det dock viktigt atti första hand skogsindustrins råvaruförsörjning tillgodoses. Regeringens förslaginnebär också att ett generellt investeringsbidrag skall utgå tilldistributionsanläggningar för fjärrvärme och att en statligdelegation inrättas för att bl. a. samordna upphandlingen inom energiområdet.Delegationen föreslås få 700 milj. kr. till sitt förfogande fördenna verksamhet. Därmed skapas sysselsättning och industriell utveckling. Frågan om utvinning av metangas ur torvmossar behandlasframför allt inom ramen för det statliga energiforskningsprogrammet. Nämnden förenergiproduktionsforskning har bl. a. anslagit 5,6 milj. kr. för utveckling aven process med denna inriktning. 1 höst kommer en prototypanläggning baserad pådenna process att tas i drift norr om . kommer attutvärderas, varefter det går att bedöma huruvida förutsättningar finns för attutveckla denna metod i full skala. AnL 2 (vpk): Jag tackar för ett fylligt ochinnehållsrikt svar. Tyvärr ger väl inte detta svar något besked om vilkamöjligheter det kommer att finnas att med det nya anslaget få till stånd sådanahär investeringar. konstaterar ju i sitt inlägg att de tidigarebidragen och möjligheterna inte har utnyttjats i tillräckligt hög grad. Det ärviktigt att vi här i kammaren får en redovisning av vilka förhandlingar som harförts med kommuner och landsting om huruvida de är villiga att investera ifjärrvärmeanläggningar i sina nät, om de är villiga att göra de investeringarsom har förutsatts. Det är nämligen först när de är villiga att göra det somdet här ytterligare stödet kan ge effekt. Redan när enkammarriksdagen infördesbetonades frågan om det kommunala sambandet. Man kan säga att socialdemokrafinhar ett mycket stort inflytande i kommuner och landsting, så det vore synd omman inte hade fört sådana här förhandlingar. Resultaten av dessa förhandlingarborde också kunna redovisas i ett sådant här frågesvar. säger också i svaret att det är viktigt attskogsindustrins råvambehov tillgodoses. Men det föreligger inte någon direktkonkurrenssituation. Med användandet av den träeldningsteknik som framför alltASSI har introducerat i , har det ju visat sig att man fått fram merskogsråvara sedan man tog fram flis för bränsleändamål. Om anläggningar för uppvärmning med flis m. m. Som vi har redovisat i den proposition somlades fram i går har inventerat de projekt som är aktuella, inteminst i . Det gäller sex kommuner i östra - ,, , , och . Vidare är detanläggningar i och . Vi har anläggningar något längre söderut iskogslänen, i och , och även i södra och , somredovisas i denna proposition. Vi kommer naturligtvis att fortsätta de diskussioner somvi för med såväl som domänverket i dessa frågor. Vi redovisar ocksåi denna proposifion att vi redan har inlett diskussioner med de berördakommunerna, dvs. med , och kommer att fortsätta dediskussionerna. Med de erfarenheter som jag har från tidigare diskussioner medjust , kan jag säga att det här finns en beredskap att gå in pådetta område, om vi bara skapar förutsättningar för att klara ekonomin. Det ärdet som vi har redovisat i denna proposition. Dessutom kan jag berätta att det redan nu har filldelatspengar inom ramen för arbetsmarknadsanslaget till en rad åtgärder i ,t", ex. ett torvprojekt inom , en flislada i , enhetvattencentral i , värmeverk och en fjärrvärmekulvert iKiruna. Nr 24 skapat förutsättningar för att fåpraktiska resultat, och jag kan försäkra den Lestander att det inte skall bero på oss om projekten inte kommer i 11 november1982 gång. Om en kärnvapenfri zon i AnL 4 PAULLESTANDER (vpk): Dessa besked är ju positiva, och jag noterarframstegen. Det är bra om det börjar hända något påtagligt, för det har alltförlänge stannat vid deklarationer. De kontakter som nämnde är juockså något posifivt. redovisning av de kontakter hon haft mednorrländska kommuner kanske ändå inte var helt fullständig, för även om honsade att hennes erfarenheter är goda så talade hon inte om huruvida kommunernaär beredda att satsa. Jag vet att det finns en god beredskap. Jag är säker påatt t. ex. kommun har fattat vissa beslut om sitt värmeprogram, men hurdet förhåller sig i de övriga kommunerna har vi inte fått veta. Detta är inte en fråga bara för , utan ytterstgäller den marknaden i hela landet och vilken energipolitik vi vill ha och ärvilUga att genomföra. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1982/83:44 om en kärnvapenfri zon i AnL 5Utrikes- och handelsministern : har frågat mig vilka inifiativjag tänker ta för att söka skapa en kärnvapenfri zon i . Först av allt vill jag hänvisa fill denregeringsförklaring som avgavs inför . Iregeringsförklaringen berörs frågan om en kärnvapenfri zon i . Det finnsinga kärnvapen i de nordiska länderna. Regeringen finner det vikfigt attdetta.läge består. Regeringen eftersträvar därför överenskommelser som gör bl.a. till en kärnvapenfri zon. Vi bedömer att sådana överenskommelser kanlindra spänningarna mellan blocken och minska risken för att länderna utsättsför kärnvapenanfall. I regeringsdeklarationen framhålls vidare att regeringenkommer att föra en aktiv fredspolitik som bl. a. syftar till att främja enverklig nedrustning. Vi vill medverka i det alleuropeiska samarbetet, bl. a.inom den europeiska säkerhetskonferensen. För det fortsatta arbetet med zonfrågan är det av stortvärde att det finns parlamentarisk enighet om hur den bör föras vidare. Jagvill i det sammanhanget erinra om utrikesutskottets betänkanden den 19 maj 1981och . I dessa betänkanden, som godkänts av ,understryks att regeringen bör hålla fortsatt nära kontakt med övriga nordiskaregeringar i frågan, för att undersöka om en gemensam grund finns mellan denordiska länderna i syfte att skapa en kärnvapenfri zon i som ett led iarbetet för ett kärnvapenfritt . nistrarnahar också enats om att hålla kontakt om deras vidare arbete med '" Regeringenvill även betona vikten av det arbete i zonfrågan som bedrivs H november1982 mellan denordiska socialdemokratiska partierna och fackföreningsrörelser- '. Vidett möte i i enade sig dessa om Om enkärnvapen-ett gemensamt handlingsprogram i frågan. Där framhölls att de söker fri zon i överenskommelser som kan främja avspänningen och förstärkasäkerheten i och hela samt minska kärnvapenhotet mot området. Jaghar också kunnat konstatera att denna fråga har fått en allt större folkligförankring. Inte minst vetskapen att det finns fler kärnvapen iÖstersjöområdet än som varit allmänt känt måste öka våraansträngningar att minska kärnvapenhotet mot svenskt område. Vi ser denna fråga som ett led iarbetet för att reducera kärnvapnens roll i ett större europeiskt sammanhang.De pågående förhandlingarna om medeldistanskärnvapen och utgången av deneuropeiska säkerhetskonferensen i , där nedrustningsfrågorna spelar enviktig roll, blir mot den bakgrunden av stor betydelse. Detsamma gällergivetvis för START-förhandlingarna, dvs. förhandlingarna mellan och Sovjetangående strategiska vapen. AnL 6 EVAHJELMSTRÖM (vpk); Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Låt mig först konstatera att jag tycker att svaret ärpositivt - inte bara hänvisningen till vad som sägs i regeringsförklaringen omNorden som en kärnvapenfri zon, utan också att utrikesministern på ett heltannat sätt än sin företrädare aktivt börjat arbeta med den här frågan och restrunt i och tagit upp den. Det är ju ett faktum ätt också om riksdagenenhälligt fattat beslut om att vi skall agera på allt sätt för en kärnvapenfrizon i , som ju utrikesministern också hänvisade till, skedde inte mycketunder den förra regeringens fid trots det breda folkliga stöd sommanifesterades i och i form av namninsamlingen. Från vpk:s sida har vi länge drivit detta krav, och vi ärfullt på det klara med att det föreligger svårigheter. Utrikesministernspartikollega i , , har uttryckt det så, att det inte är gjorti en handvändning att övervinna den masspsykos och den kapprustningshysteri sområder i världen. Men det finns framkomliga vägar. Just apropå , somär en av dem som arbetat mycket konkret och aktivt för den här frågan, vill jagställa några följdfrågor. har utarbetat ett förslag filltraktattext om en atomvapenfri zon. Jag undrar: Har denna text varit uppe tilldiskussion mellan utrikesministrarna i ? Från vpk:s sida har vi lagt framett konkret handlingsprogram. Det är bra att, som det sägs i svaret, utrikesministrarnafortlöpande skall hålla kontakt. Men jag vill ändå fråga den nyeutrikesministern hur han ställer sig till våra förslag dels om enfemparti-kommission - vi anser att det behövs ett organ som uteslutande arbetarmed Om återställande av visst arkivmaterial till PLO zonfrågan,med utrikesministern som ordförande - dels om en samnordisk parlamentariskkommission med företrädare för samtliga partier i de nordiska parlamenten, delsom en nordisk konferens, eftersom säkerhets-och försvarspolitiska frågor interyms inom ram. AnL 7 Utrikes- och handelsministern : Herrtalman! Jag har att ge det beskedet, att vi inte planerar att tillsätta ensärskild parlamentarisk kommission i frågan, beroende på att vi menar attzonfrågan fillfredsställande kan diskuteras i utrikesutskottet, där ju numeraalla partier är företrädda. Med anledning av de övriga frågor som härställer vill jag " nämna att vi kommer att kunna behandla dem utförligarei den interpellationsdebatt som är avsedd att äga rum här i den 22november. Då skall interpellationer besvaras, både angående nedrustningsfrågori allmänhet och angående en kärnvapenfri zon i som en särskild fråga.Jag vill alltså avstå frän att gå närmare in på det ämnet . AnL 8 (vpk): Jag tycker att det är mycket positivt attutrikesutskottet fortsättningsvis skall diskutera denna fråga, i synnerhet somsamtliga parfier nu finns representerade där. Detta tar jag som ett klart ochbra besked från utrikesministerns sida. Så fill de andra frågorna. Tiden är kort. Jag är medvetenom att det kommer en interpellationsdebatt, och vi får lov att återkomma fillde andra frågorna då. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:48 om återställande av visst arkivmaterial till PLO AnL 9 Utrikes- och handelsministern : .Herr talman! har, mot bakgrund av att 25 000 böcker har betydelseför palestiniernas historia och idenfitet bortförts från i , frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att medverkatill att arkivmaterialet återställs till PLO. PLO:s forskningscentrum i - -hölls under fiera dagar ockuperat av israelisk militärpersonal. Tusentals böcker, institutets hela mikrofilms- och dokumentarkiv samtövriga inventarier av värde bortfördes enligt samstämmiga uppgifter avisraeliska soldater. Arkivet och boksamlingen - som uppges vara den störstasamUngen om historia - var en viktig del av palesfiniernas kulturarvoch av stor betydelse för deras nationella identitet. De israeliska truppernas handlande strider mot defolkrättsliga principer som gäller för krigförandes och ockupationsmaktersansvar för att civil egendomskall skyddas mot plundring och stöld. Handlandet strider vidare mot defolkrättsliga principer som föreskriver att krigförande part måste sökaförhindra beslagtagande eller förstörelse av föremål av kulturellt, historiskteller vetenskapligt värde. Dessa kränkningar av folkrätten fogar sig till raden avfolkrättsstridiga handlingar i som bär ansvar för. Den svenskaregeringen uppmanar enträget den israeUska regeringen att göra allt som på denankommer för att det bortförda materialet från i och för att kompensafion utgår för förstört material. Styrelsen i har uppmanat den israeliskaregeringen att återlämna dessa arkiv och dokument. har vidare beslutatatt sända en kommission till för att undersöka omfattningen avförstörelsen av palesfinska utbildnings- och kulturinsfitutioner samt omständigheternakring plundringen. Den ställer sig bakom dessa åtgärder ochkommer att nära följa vidare agerande i frågan. Ingreppet mot PLO:s forskningscentrum är i värsta fall etttragiskt uttryck för en fåfäng tro att det palesfinska folkets nationellasträvanden kan hejdas genom att dokument och arkiv om dess historia förs borteller förstörs. Om återställande av visst arkivmaterial till PLO AnL 10GUNNEL JONÄNG (c): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Alla behöver vi vår historia, våra rötter för att kunnaleva meningsfullt. Israelerna förstår säkert - kanske mer än de fiesta andrafolk - nödvändigheten av att ha en egen historia. Ändå medverkade deisraeliska trtipperna i västra till att söka utplåna ett annat folks -det palestinska folkets -historia. Israeliska trupper plundrade och fördebort centrets hela bibliotek omfattande 25 000 böcker på arabiska, engelska ochhebreiska samt tryckpress, mikrofilmer, manuskript m. m. Centret hade samlat dokument . Palesfinierna hardärmed plundrats på sitt kulturella arv, sin historia och sin nafionellaidentitet. En palesfinsk källa säger enligt referat i , att den israeliska invasionen syftade till att utradera allaminnen av det gamla . Soldaterna förstörde också möbler och inredningoch stal diverse ting, t. ex. värmeelement. De materiella förlusterna uppskattades till . Men det som förlorats är ovärderligt och omöjligt att ersätta. Denna plundring av ett folks historiska dokument stridermot internafionell rätt samt - som sägs i svaret - mot folkrättens principerom krigförandes ansvar för att skydda civil egendom. Det är utomordentligt angeläget att medverkar tillatt skapa opinion för att detta material lämnas tillbaka till palestinierna. Jag noterar regeringens uppmaning till den israeliskaregeringen att göra vad den kan för att återställa materialet och för att gekompensation för förstört material. Men jag tycker ändå inte att detta ärtillräckligt. Om återställande av visst arkivmaterial till PLO Kulturella institutioner av olika slag bör också engagerasi detta arbete. Kulturella institutioner, universitet och organisationervärlden över bör informeras om plundringen och uppmanas att gripa in och utövapåtryckning mot . Det är nödvändigt att palestinierna får tillbaka sinahistoriska dokument och att deras rätt till historia och identitet inteförmenas dem. måste hjälpa till därvidlag, och det är, som jagsade, nödvändigt med ytterligare aktiviteter. Jag undrar om jag kan förväntamig ytterUgare akfiviteter på det sätt som jag har angett. AnL 11 Utrikes- och handelsministern talman! Om den debatt som vi har fört här, där har ställt enfråga och jag besvarat den, observeras äv den israeliska regeringen -och detgör den säkert - utgår jag från att detta kan leda till resultat. Vi kommergivetvis också att utnyttja våra sedvanliga diplomatiska kanaler för attframföra vår uppfattning om handlande i och iMellanösternkonflikten och beträffande den förstörelse som detta angrepp motarkiv och bibliotek utgör. Vi kommer alltså att arbeta vidare. Men något som ärviktigt är i själva verket den fråga som här har ställts och det svar som hargetts. AnL 12 (): Självfallet måste alla diplomafiskamöjligheter användas. Men jag vill bestämt understryka det som jag tog upp imitt anförande, nämligen att kulturella institutioner av olika slag världen mntborde ha ett intresse av att engagera sig i detta arbete. Det är på det områdetsom jag önskar att regeringen och utrikesministern vidtar konkreta åtgärder ochförsöker se till att kulturella institutioner och universitet dels informeras,dels uppmanas att gripa in i detta opinions- och påtryckningsarbete. AnL 13 Utrikes- och handelsministern : Jag har redan nämnt att vi kommer att arbetaockså genom och för att stödja den organisationen. Genom det klargörande av sin inställning som regeringen härhar gjort hoppas vi att det också blir tydligt för många enskildaorganisationer att de bör arbeta i den här riktningen. Men de kan inte beordrastill detta av regeringen, utan vi kan endast uttrycka vår uppfattning på detsätt som här har skett och hoppas att detta leder till att man tar intryck avdet inom de enskilda organisafionerna. I är representerat - där kan vi arbeta.Våra diplomafiska kanaler till den israeliska staten kommer vi också attanvända. AnL 14 (): Jag kommer att nogafölja den här frågan och se vilka aktiviteter och åtgärder som regeringenvidtar. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1982/83:46 om portofri förmedling av hjälppaket till AnL15 Kommunikafionsministern : Herr talman! harfrågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra för postverketatt återuppta den portofria förmedlingen av hjälppaket till , ,som självständigt beslutar om avgifter för förmedling av paket, beslöt att frånden medge avgiftsfrihet för hjälppaket till . Postverketsstyrelse beslöt sedermera att avgiftsfriheten skulle upphöra iår. Det ankommer således på postverket att besluta om porton för förmedling avhjälppaket till . AnL 16 (): Jag ber attfå tacka kommunikationsministern för svaret. Mensvaret gör sannerligen ingen människa gladare. Alla, vågar jag säga, är överensom att portofriheten för hjälpsändningarna till har varit mycketbetydelsefull och att den varit ett utmärkt komplement till den idealitet ochhjälpsamhet som finns hos svenska folket. Mångaenskilda personer och organisationer har gjort och gör ett fint biståndsarbetefill förmån för människor i vårt grannland . Jag har t. ex. i dagarnavarit i kontakt med en kvinna i min egen kommun, , som har berättat attöver 2 000 paket sändes från Karlstad-Kristinehamnsområdet de två sistamånaderna innan portofriheten upphörde. portofriheten togs bort var"som att hugga av en livsnerv", sade den här kvinnan. Efterden kostar det . att sända ett paket på och . förett paket på . Viljan att hjälpa är stor, men den har av ekonomiska skälockså sina begränsningar. F. n. sänds knappast något paket. Atthjälp till behövs torde vi väl alla vara överens om. Vintern väntas blimycket svår, och försörjningsfrågan är akut för miljontals polacker, särskiltför barn och äldre. Det är i första hand hygienartiklar, barnmat, kläder ochskor som behövs. Hur stort behovet verkligen är fick jag klart för mig, när jagfick veta att filldelningen är en tvål och 3 hg tvättmedel - av dåUg kvalitet -och att det går mellan skoköpen. Dendåliga tillgången på förnödenheter till rimliga priser är ett vapen i händernapå regimen, säger man från Arbetarrörelsens internationella centrum, AIC, ochSvenska arbetarrörelsens solidaritetsfond har vädjat om att postens beslutskall omprövas. Jag skulle tro, att kommunikationsministern står dessaorganisationer närmare än jag, men jag delar helt deras åsikter i det härfallet. Jaghar givetvis förståelse för att postverket skall ha bestämmanderätt i egnaangelägenheter och att ett affärsdrivande verk inte kan idka den här typen avhjälpverksamhet hur länge som helst, men de ca 20 miljoner som 5Riksdagens protokoll 1982/83:23-25 portofriheten skulle kostaper år tycker jag är en ringa summa i förhållande till vad den hjälp kostar somSverige sänder tiU vissa andra länder. Jagskulle vilja ställa en konkret fråga till kommunikationsministern: kommunikationsministernviUig att ta upp frågan i regeringen och försöka lösa den med åtgärder av någotannat slag, t. ex. genom omdispositioner av anslag eller på annat sätt? Självfallet är jag medveten om att portofriheten har haft betydelse närdet gäller hjälppaket tiU , men jag vidhåller min uppfattning att detmåste vara postverket självt som skall fatta beslut i frågan. Det rör sig ändåom kostnader som postverket indirekt drar på sig. Detär riktigt som säger, att det är fråga om kostnader istorleksordningen 15-20 milj. kr. Av den summan har postverket haft att tilldet polska postverket betala ca 11 milj. kr. Det är, menar jag, postverketensamt som skall ta ställning till huruvida man vill förfara på det här sättetnär det gäller hjälpsändningar fill . Påden direkta frågan vill jag svara att regeringarna tillskjutitpengar för humanitär hjälp. Det är fråga om ett belopp i storleksordningen 26,5milj. Även inom den nuvarande regeringen har vi ansett attden här hjälpen bör fortsätta. tog regeringen ett beslut som innebär anslår ytterligare 8 milj. kr. fill humanitär hjälp till . AnL 18 (): Jag är tacksam för den upplysningen, och jag är glad över attytterligare hjälp ges till . Men jag tycker att det är litet fattigt attkommunikationsministern kryper bakom postverkets beslutanderätt. Nog skulle detvara möjligt att verkligen ta till vara den idealitet och det engagemang somfinns hos enskilda människor och organisationer i vårt land, dvs. att ge dem möjlighetatt skicka paket portofritt. Dethär klingar dåligt i mina öron, när jag vet att det ligger hundratalsmiljoner kvar i oförbrukade anslag exempelvis hos SIDA. Om jag inte haralldeles fel skickar vi 1 milj. kr. Det är en helt annansak, som jag inte ifrågasätter i detta sammanhang. Men då tycker jag att de 19eller 20 miljoner som det här rör sig om med litet god vilja skulle kunna gesvia postverket eller på annat sätt, så att hjälpsändningarna till kundefå fortsätta. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1982/83:55 om åtgärder för att förbättra tågtrafiken mellanUppsala och AnL 19 Kommunikationsministern : har frågat mig om vilkaåtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas inför den kommande vintern föratt förbättra situationen för tågpendlare mellan och . Frågan som tar upp är inte speciell förUppsalatrafiken. Både SJ:s fjärrtrafik och lokaltågstrafiken har drabbats avvinterproblem med bl. a. förseningar.