prot · G60943 · 1982-12-31 00:00:00 — JagviU också åberopa vad sade, nämligen atf infe harmöjlighet aft fördjupa sig i alla olika detaljer men att den rent allmänt kanuttala sig om olika frågor. Med hänvisning fill vad utskottet i sitt betänkande 6 har uttalat yrkarjag bifall till dess hemställan. Grundläggandehögskoleutbildning m. m. AnL 47 (): Som jag sade i mitt inlägg riktar jag inte någon krifik mot vad UHÄ såfint har framfört i sin skrift. Men det är hur arbetet i praktiken fungerar utepå skolorna som jag har haft anledning atf ifrågasätta. Genomforskningen vet vi aft det långt ifrån råder jämsfäUdhet inomskolan. Man kan exempelvis peka på atf pojkar får mycket mer av lärarnasundervisningstid, betänkande hänvisas bl, a, till ett handlingsprogram förjämställdhet som UHÄ gav ut , Defkan finnas skäl aft erinra litet om detta handlingsprogram, I detsamma sägs aftUHÄ i samarbete med skall ge ut en handbok i könsrollsfrågorför bl, a. grundutbildningen av lärare och annan högskoleutbildning,"bör i första hand behandla läget inom de olika vetenskaper somkan bidra fill en förståelse av könsrollernas uppkomst och förstärkande. Det ärdärvid viktigt att såväl mans- som kvinnorollen belyses Grundläggande högskoleutbildning m. m. Detta är väldigt bra, och jag instämmer helt. Men beslutetom defta nödvändiga läromedel fattades . Ännu har ingentinghänt, och det tycker jag är mycket beklagligt, AnL 48 (): Jag skulle bara såsom en påminnelse viljaupplysa om vad statsrådet anförde här under den allmänpolitiskadebatten beträffande jämsfälldhefsarbetef. Hon talade om vad honframdeles skulle komma att göra just för jämställdhetsfrågorna och berörde ävenforskningen. sade då att frågorna om arbete, arbetstid, utbildningoch yrkesval samt delat ansvar för barn och boendemiljö är väldigt vikfigafrågor som kommer atf tas upp i detta arbete. AnL 49 (): nämnde forskningen, beslut om att forskningen om jämställdhet skall vara ettprioriterat område. Jag förutsätter då givetvis aft def kommer aft bU på defsättet och att vi därmed kanske kan få en större kunskap om def området. Dethindrar dock inte atf vi också måste arbeta för att de planer som är fasfiagdaverkligen följs ute på skolorna. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 14 (förlängd förskollärar- ochfrifidspedagogufbildning m. Utskottefs hemsfällan bifölls med 295 röster mot 17 förreservafion 1 av . Mom. 22 (undervisning inomsamhällskunskapsläramfbildningen i försvars-och säkerhetspolitik) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 78 förreservafion 2 av Per m, fl. Mom. 27 (jämställdhets- och könsrollsfrågor ilärarutbildning) Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall fill mofion1981/82:980 av , bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottefs hemstäUan bifölls. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /83:7 Värdesäkring av statliga egenlivräntor Utskottets hemställan bifölls. 11§ Tjänstledighet för fackligt och politiskt arbete Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1982/83:8 om tjänstledighet för fackligt och polifiskt arbete, AnL50 HANS i (vpk): Till förra motionerade vi kommunisternaom atf man skall skapa rättigheter för den enskilde atf ta tjänstledigt frånsitt arbete för tidsbestämt uppdrag inom folkrörelse eller poUfiskt parfi. Detkan gälla anställning som ombudsman eller sekreterare eller ett arvodesuppdraginom. en folkrörelse för att genomföra en viss kampanj. Som exempel kan nämnasen ombudsman eller ordförande i ett partidistrikt som kan behövaarbeta heltid och kampanjledare för en akfion i alkoholfrågor. Exemplen kangöras många på sådana här vikfiga tjänster inom folkrörelserna, men ändå gällerdef en relativt Uten grupp människor. Somvi skriver i motionen måste man tänka sig för två gånger innan man accepteraren funkfionärstjänst t, ex, inom politiken. De politiska konjunkturernaskiftar tid efter annan, och det är infe säkert att det gynnar vare sigpersonen i fråga eller saken som man kämpar för atf vederbörande tvingas klamrasig fast vid en tjänst i t, ex, ett polifiskt parfi - tvärtom. Som regel måsteman välja, antingen en framfid inom en rörelse eller också det vanliga jobbet,som man förhoppningsvis har haft . när arbetslösheten är storär frågan än mer aktuell, eftersom man har en mycket liten chans atf få kommafillbaka till sitt gamla jobb om man säger upp sig för en annan anställning. Vårmofion avstyrktes vid utskottsbehandlingen med mofivet att detta i första handär en förhandlingsfråga. Jag kan naturligtvis inte utesluta den tanken aft defskulle kunna gå aft komma fram förhandlingsvägen. Men def är Utet av aft önskai def blå, när man vet vilken enorm kampanj som t. ex. SAF har bedrivit motalla de former av ledigheter som finns. Dessutom har SAF gUdit överfill att spela rollen av ett slags överparfi. SAF har starka politiskaambifioner, och förhandlarna är säkert inte pigga på att skriva avtal som germotståndaren i klasskampen en möjlighet atf engagera folk. Därför tycker jagatf utskottets skrivning är något överoptimisfisk. Deffinns redan oerhörda resurser för att anställa kampanjledare som skall drivavalrörelser eller sköta lobbyverksamhef som främjar ökad kapitalistiskutsugning. Däremot finns def dåligt med resurser för atf anställa en personunder en valrörelse eller en period då vikfiga politiska frågor skall hanteras.Qch def finns ingen möjlighet att ordna sådan tjänstledighet aft personen ifråga kan komma fillbaka till sitt jobb. Omman ser till folkrörelserna och de politiska parfiernas inre liv och derasrelation fill allmänheten, väljare och uppdragsgivare, skulle ett bifall filldenna mofion fakfiskt gynna demokrafin. Medlemmarna i en organisafionskulle lättare kunna uttala sig om vem de verkligen vill ha på en sådan post,utan att behöva ta hänsyn fill anställningstrygghet osv. Tjänstledighetför fackligt och politiskt arbete Tjänstledighet för fackligt och politiskt arbete atf depersoner som man har att välj a mellan för etf uppdrag har möj lighet aft gåtillbaka till sina vanliga jobb, kan man också välja den som man verkUgen villha; Mycket av grunden för den kritik som talar om ombudsman-navälde osv,skuUe kunna undanröjas. Man skulle kunna befrämja en växling vid deinflytelserika och viktiga poster som det här är fråga om. Jag tror att allahär i kammaren är mycket väl medvetna om vad def handlar om. har lämnat en reservation tillbetänkandet, där han skriver: "För arbetstagaren skulle öppnas möjligheteraft för en begränsad fid pröva på politiskt eller organisatoriskt arbete föratt sedan återgå fill det ordinarie arbetet. Detta skulle underlätta växlingvid t. ex. en funktionärstjänst och ge möjlighet för flera aft under viss fidha sådan anställning. För arbetsgivaren skulle den föreslagna ordningeninnebära atf arbetsplatsen tillförs nya erfarenheter och upplevelser som kanvara till nytta i arbetet," I reservafionen erinras också om vikten av att deanställda inom politiska partier och inom organisafioner har enverklighetsanknyf ning, dvs. atf de kan komma fillbaka till sina jobb, växlamellan ordinarie arbete och arbetet inom organisafionen och inte sitta pålivstid på en tjänst som ombudsman eller liknande. Jag yrkar bifall fill den reservafion somLars-Ove har fogat till betänkandet. AnL 51 (): Utskottets svar på mofionen innehåller def sombehöver sägas som motiv för avslag på reservafionen, nämligen aft def rimligaär aft frågan löses avtals vägen. är det fakfiskt på def sättet aft def inte ärovanligt med anställningar av den art som behandlas i motionen och detta trotsatt def inte finns vare sig avtal eller lagsfiftning. Men utskottefsuppfattning är den atf om detta skall regleras, så är avtal def naturliga. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. AnL 52HANS i (vpk): Sådana här anställningar förekommer säkert, mendå beror def på att arbetsgivaren har en välvillig inställning i frågan. Jaghar sysslat med detta slags anställningsförfaranden inom vårt parfi, och jagvet att även andra har bekymmer aft ordna tjänstledighet från def ordinariejobbet. Def är svårt att få loss folk för t. ex, en valperiod. De får inteledigt helt enkelt. Visst kan det tänkas att frågan kommer att lösasavfalsvägen. Men måste ju också veta aft SAF bedriver en våldsamkampanj mot de olika former av ledighet som redan finns, och jag bedömer defsom mycket svårt att nå fram avtalsvägen. är ju utskottets avslagsyrkande infe så hårt skrivet.Jag tycker att man bakom skrivningarna kan skönja förståelse för aft frågan ärganska viktig. Även omdef blir avslag här , är jag säker på aft den prakfiska lösningen Nr 43 av frågan kommer aft mogna fram . Överläggningen var härmed avslutad, : Utskottets hemstäUan bifölls med289 röster mot 17 för reservationen av . 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /83:9 Statlig lönegaranfi vid konkurs Utskottets hemsfällan bifölls. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 1982/83:10om jämställdhet. AnL 53GÖREL (): har i sitt betänkande10 behandlat två mofioner med samma syfte, nämligen ochBirgitta Rydles mofion 667 om att vårdarbete i hemmet bör utgöra merit vidintagning fill utbildning och vid anställning samt min och 1960 om aft vård av barn i hemmet skall utgöra merit vid anställning ochbefordran. Utskottet har behandlat mofionerna välvilligt. Med anledning av mofion 667 sägs atf vid tillträde fiUhögskolan gäller högskoleförordningen, som innebär att vårdarbete i hemmetskall ge poäng för arbetslivserfarenhet, och man hänvisar beträffandeönskemålet om vårdarbete som merit vid ansfäUing till att denna fråga bör lösasgenom avtal, Närdet gäller motion 1960 hänvisar utskottet fill jämsfälldhefskommiffénsförslag i betänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap med samma inriktning sommofionen. Detta betänkande bereds nu i . Med tanke på utskottets skrivning borde jag kunna varanöjd. Jag skulle ändå, fru falman, något vilja utveckla tankarna bakommofionerna, särskilt som statsrådet uttalat sig i pressen omvårdarbete i hemmet på ett sätt som andas en negafiv atfityd till vad som infeskulle kunna rubriceras som "samhällsomsorg", JämstäUdhetsarbetet har i hög grad inriktats påatt skapa bättre rättvisa för kvinnorna på arbetsmarknaden. Och det är viktigt.Kvinnor är i stor utsträckning försörjare, även ensamförsörjare. Kvinnorvill ha förvärvsarbete - av många skäl. Kvinnor är ofta undersysselsafta i hem- Kvinnorvill vara ekonomiskt oberoende i förhållande till mannen. Familjen behöver två inkomster. Kvinnorna har blivit medvetna om att äktenskapet kan varaotryggt som försörjningskälla. Kvinnorupplever isolering i moderria bostadsområden. Ja, kvinnor vill ha förvärvsarbete, men önskar ocksåuppleva barnen som små - med andra ord vill de ha både hem, barn ochförvärvsarbete. Jämställdhet är alltså inte bara en fråga om arbete ochlön, infe bara en fråga om löntagarjämlikhef. Det är också, som framgick av minuppräkning , en fråga om att få perspektiv på tillvaron, få gemenskap på enarbetsplats, få möjlighet att påverka samhällsutvecklingen - och inte minst aftfå bli uppskaffad för en arbetsinsats. Men jämställdhet gäller infe bara kvinnans rätfigheter.Den gäller också mannens rätt att få lära känna alla de verksamhetsområden,arbetsområden, som av tradifion i generafioner behärskats av kvinnor. Och defgäller infe minst barnens rätt till båda sina föräldrar, att få träffa ochumgås med sina, helst infe alltför slitna och trötta föräldrar. Det är då väldigt viktigt aft jämstäUdhetsarbetet infe fårslagsida mot manssamhället, att jämstäUdhetsarbetet inte kommer atf innebäraett förnekande av det värde som kvinnor stått för i generationer när det gällerarbetsfördelningen mellan män och kvinnor. Kvinnokulfuren, arvet från våra mödrar och mormödrar ärvärt aft slå vakt om och värna, därför att det ligger etf stort posifivt,mänskligt värde i den. Kvinnoarbetet har tyvärr alltmer blivit osynliggjorf ochundervärderat, 1 def gamla bondesamhället var kvinnans arbete och kunnighet ihushållet av stor ekonomisk betydelse för familjens standard. Vad som häntunder senare år är att de traditionella kvinnojobben inom hemmet flyttats ut påarbetsmarknaden, förenklats och nedvärderats. väljer emellerfid flickor i stor utsträckningmellan ett fåtal tradifionella yrken, trots ansträngningar från bl, a. skolanssida. Det finns en risk för att denna tendens i förening med nedvärderingen avde fradifionellf kvinnliga arbetsuppgifterna konserverar arbetsmarknaden i enlåglönear-befsmarknad för kvinnor, och en avancemangsarbefsmarknad med högrelöner för män. För kvinnans rätt och möjlighet aft komma in på arbetsmarknadenefter en fid av vårdarbete i hemmet, som hon har valt för sin skull och förvårdtagarens skull, är def vikfigt att vårdarbetet återfår sitt värde, dvs, fåretf värde som innebär en merit som utgångspunkt för atf komma in påarbetsmarknaden och återges status och respekt. Också för att def skall varamer naturligt och intressant även för en man atf välja vårdarbete i hemmet enfid är detta vikfigt, så att också män får känna rikedomen i att behövas ihemmet för ett barn, en äldre eller en. Def är inte rimligt aft det skaU vara så mycket högrevärderat och respektabelt att vårda barn och äldre i en institution än i defegna hemmet. Vi vet ju också av omfattande undersökningar att de äldre villvara kvar i hemmiljö , och vi har politiskt från allaparfier sagt oss varaposifiva fill detta och till atf vilja medverka fill att göra def möjligt. Men då är det viktigt att på allt sätt erkänna värdet aväven def oavlönade arbetet i hemmet och visa respekt för detta, även i prakfiskhandling. Vårdarbete i hemmet är en merit och måste erkännas som en merit. Med hänvisning fill utskottets välvilligabedömning av mofionerna har jag inget yrkande. AnL 54KARIN FLODSTROM (s): Det kan ju tyckas onödigt aft gå upp ochdiskutera med när def är ett enigt utskottsbetänkande, men def kankanske finnas anledning att också framhålla orsakerna fill att utskoffef är såpass enigt i sin bedömning.! det här betänkandet behandlas sex mofioner somalla handlar om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet m. m. Ettenigt utskott avstyrker mofionsyrkandena om en utvärdering avjämställdhetslagen samt om ändringar i lagen. Anledningen härfill är atf lagenträdde i kraft så sent som och atf erfarenheterna av den därförär begränsade. Utskottet avstyrker också en mofion angående undanröjande avkvarstående hinder för en ökad chefsrekrytering av kvinnor inom företagen.Jämsfälld-hetsombudsmannen, , kan med stöd av lagen vidta dentyp av åtgärder som har begärts. Jämställdhetslagén har alltså varit i kraft underförhållandevis kort fid. Hitintills har jämställdhefsombudsmannen väckt talan vidarbetsdomstolen om könsdiskriminering i 14 fall. Ytterligare fall har stämts inav de fackliga organisationerna. I några fall har talan återkallats efterförlikning. Dom har avkunnats i fem fall. Erfarenheterna av lagen är alltsåbegränsade, och det är därför, enligt utskoffef, för tidigt aft ha en mening omjämsfälldhefslagens effekter. Utskottet avstyrker därför mofionskravet om enutvärdering av jämställdhetslagén. Det kan finnas anledning att fa upp den här biten,eftersom det sedan utskottet justerade sitt betänkande har skett enomorganisation på departementet beträffande jämställdhetsfrågorna som innebäratf jämställdhets-kommittén kommer atf avvecklas från den 1 januari.Jämställdhétsrådet utvidgas till aft omfatta infe bara representanter för kvinnoorganisationer,utan även representanter för politiska partier, folkrörelser och arbetsmarknadensparter skall ingå i rådet. Ordförande blir statsrådet . Flertaletanställda i kommitténs sekretariat kommer aft få uppgifter i den nya enheten idepartementet. Även jämställdhetsombudsmannens kansU kommer atf förstärkas.Man kommer också att till departementet knyta en särskild delegafion förjämsfälldhetsforskning, JÄFO. I den skall både forskare och polifiker ingå. Kvinnoforskning och jämsfälldhetsforskning är eftersattaområden, och tanken är att sådan forskning skall sfimuleras genom att mantillsätter en särskild delegation. Jämsfälldhetsforskningen kan hjälpa oss atffinna förklaringar fill varför det finns så stora skillnader mellan kvinnorsoch mäns liv. Brisfen på jämställdhet i forskarsamhället skall också uppmärksammas. Att jag tar upp detta beror på atf så hårt bara på vissa delar när def gäUer jämställdhetens område. Deffinns här många och väsenfiiga frågeställningar, och jag kan fill stor delinstämma i vissa synpunkter som anförde i sitt inlägg. Jagbefraktar def som en förstärkning aft man nu återför jämsfälldhetsfrågorna tillden polifiska ledningen, fill departementet, och därmed låter dem få enbetydligt högre status än vad de fidigare har haft. Jag tror att både GörelBohlin och jag kan vara ense om att def är en fillgång på jämställdhefsområdef. Syftetmed jämsfälldhefsarbetef är att nå ett samhälle där kvinnor och män lever underlikvärdiga villkor. Ett sådant samhälle är också etf bättre samhälle förbarnen. Mankan beklaga att jämställdhetsfrågorna har blivit liktydiga med kvinnofrågor.Men def är också lätt aft förstå atf def är främst kvinnorna som protesterarmot brisfen på jämställdhet. är kvinnorna mest diskriminerade. Dehar en snävare arbetsmarknad än männen, lägre löner och en lösare förankring påarbetsmarknaden. De dubbelarbetar och återfinns sällan med arbetsuppgifter somger stort inflytande i samhället. Mendet är också viktigt - på den punkten är jag överens med - att idet moderna samhäUet är även männen diskriminerade. De har oftast orimligtlånga arbefsfider, deras vilja att fa ansvar för barnen motarbetas, och derasekonomiska och sociala situation efter en skilsmässa blir ofta mycketproblemafisk. Ävenom utskoffef nu är enigt finns det alltså anledning att intensifiera arbetet påjämställdhetens område. Och det tycker jag också att man gör genom denomorganisafion på som jag har redogjort för. AnL 55 (): Jag vill passa på atf skicka med de här synpunkterna beträffande värdetav hemarbete till den nya jämstäUdhetsorganisafionen. Utan tvivel finns det ennegafiv och - skulle jag vilja påstå - ganska insikfslös attityd till detvärdefulla hemarbetet, vårdarbetet i hemmet. Def är en förolämpning inte baramot dem som utför detta viktiga, oavlönade arbete i hemmet utan fakfiskt ocksåmot alla dem som har motsvarande arbetsuppgifter på arbetsmarknaden. Dessasynpunkter kom fram för infe så länge sedan när jämställdhetskommitfén hadebesök från kvinnliga forskare i samband med aft utbildningsutskottet arbetadefram def stora ufbildningsbetänkandef , då gränsen förforskningsstipendier diskuterades. Utan tvivel medför vårdarbete i hemmet - somså många ändå åtar sig - en livslång och eftersläpande effekt beträffande bådeinkomst och avancemangsmöjligheter. Hon - eller ibland han - förlorar bådeekonomiskt och tidsmässigt på en arbetsinsats som verkligen är samhällsnyttig.Infe heller den s. k. samhällsomsorgen, som statsrådet talade om, deninstitutionella eller övriga samhällsomsorgen, skulle fungera om inte denfrivilliga vården i hemmet fanns som resurs. Jag vill, fru talman, hoppas atf det blir en mer posifivinställning i fortsättningen fill värdet av ett vårdarbete i hemmet. AnL 56 (): Jag vUl bara påtala för detfaktum - det nämnde hon också själv - att def betänkande somjämställdhetskommitfén har gett ut, Förvärvsarbete och föräldraskap, f.n. håller på atf remissbehandlas och beredas i . I defbetänkandet finns de viktiga bitar som farupp. AnL 57GÖREL (): Det är infe riktigt rätt. Def finns etfförslag i def betänkandet, atf arbete med aft vårda barn skall räknassom merit. Men dessa båda motioner går längre i sina krav. Man vill atf vårdarbetei hemmet över huvud taget skall räknas som en merit. Jag skulle vilja passa på skicka en liten varning filljämställdhefsdelega-tionen, och den gäller jämställdhetsarbefefs inriktning.Def är ju fakfiskt så aft flickorna fortfarande utbildningsmässigf väljer entradifionell yrkesinriktning. Man kan fråga sig hur deras framtid kommer attfe sig, för pojkarna kan tränga ut flickorna också från de fradifionellfkvinnliga arbetsområdena, eftersom man strävar efter en jämnare könsfördelninginom samfiiga yrken. Flickorna, som alltså väljer en tradifionell utbildning,får allt svårare aft komma in på manligt dominerade arbetsområden. De harsåledes fel sorts utbildning, och om de är hemarbetande har dedessutom ingen chans att få räkna dessa år som merit för att komma in påarbetsmarknaden. Risken finns - och jag är angelägen om att man uppmärksammarden - atf kvinnorna får större svårigheter än f. n. aft komma in påarbetsmarknaden på grund av fel utbildning, på grund av fidsförlust genom hemarbetetoch på grund av atf denna tidsförlust infe ger merit för inträde påarbetsmarknaden. AnL 58 (): Det är naturligtvis rikfigt att i en situafiondär def finns allt färre jobb får kvinnorna def svårare än männen. Men vi måstekomma ihåg atf den vikfigaste uppgiften i jämstäUdhetsarbetet är atf se fillaft människor kan få arbete. Vi måste se till atf både kvinnor och män kan fåarbete. Jag är övertygad om att jämställdhetsdelegafionen, i och med att denarbetar direkt under , kommer atf så att säga få enhögre status. De synpunkter som framförde kommer säkerUgen atf tastill vara i def kommande arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 5 protokoU 1982/83:43-44 Effektivisering av den fysiska riksplaneringen Arbefsmarknadsufskoffetsbetänkanden /83:11 Medborgarskap 1982/83:14 Granskning av den årligaredogörelsen för fillämpningen av terroristlagsfiftningen (skr. 1982/83:47) Vad utskottet hemställt bifölls. 15 § Effektivisering av den fysiska riksplaneringen Föredrogs civilutskotfets betänkande 1982/83:2 omeffektivisering av den fysiska riksplaneringen. AnL 59TORE (vpk): Civilutskotfets betänkande 2 är föranlett aven parfimofion från vpk, i vilken det föreslås atf hos regeringen skallhemsfälla om att den fysiska riksplaneringen ges en legalt bindande karaktärnär def gäller bl. a. bevarande av vattendrag, våtmarker, strand- ochfritidsområden. Vpk vill ha ett genom lagfästa garanfier förstärkt skyddför att bevarandeintressena inom den fysiska riksplaneringens ram skall fåbättre och bestående genomslagskraft. Vi anser detta särskilt betydelsefulltnär det gäller att hindra tillstånd fill utbyggnad av någon eller några av defyra outbyggda huvudälvarna och andra älvsträckor. Det gäller som bekant Torneälv, älv, älv och samt 15 mindre sträckor i andra älvar, Civilutskotfets majoritet anser aft motionärernas intresseav aft hävda vissa godtagbara bevarandeintressen får anses tillgodosett utan ensärskild begäran från sida. Vi anser den markering som vi vill göranödvändig, inte minst för att undanröja den oro och osäkerhet som på nyttbörjar sprida sig bland befolkningen i våra älvdalar. I radions program 1 diskuterades den 2december vatfenkraffsutbyggnaden, och vattenkraftsinfressenferna framhöllbl. a. att man bör bygga ut en eller flera huvudälvar. Där framkom också atfman räknar med stöd från den nya regeringen för detta. Vidare visade det sigatt bevarandekraven blir allt starkare även i medvetandet om de temporärasysselsättningseffekter som en utbyggnad kan få. Som framgår av vår reservafion 1 vill vi även atfriksdagen skall ge regeringen fill känna att några överväganden om aftmöjliggöra utbyggnad i de fyra outbyggda huvudälvarna infe bör inledas. En typ av lagreglering i den fysiska riksplaneringen ärva"d vi viU ha. Frågan är dock: Ger lagskyddet starkare skydd än nuvaranderegler? Nej, säger man bl. a, från den socialdemokrafiska regeringens och frånutskottsmajoritefens sida. Menar man då exempelvis att dåvarandefolkpartiregering lika lätt och snabbt hade kunnat besluta om utbyggnad avSölvbacka strömmar i övre , om def i lag hade varit fastställt attutbyggnad i denna älvsfräcka Jag tror atf frågan i sig själv ger svaret. Det hade inte varit Uka lättatf göra defta, om man hade haft en lagreglering av def slag som vpk nuföreslår.