prot · G60993 · 1982-12-31 00:00:00 — Den vinst som görs genom en lägreskatt skall vägas mot de kostnader man har för omställningar. Tiden avgör juockså huruvida det blir vinst eller förlust för branschen. Vi kan dock varaalldeles säkra på att branschen ser negativt på den ryckighet i politiken somden här ändringen innebär. 27 (): Till vill jag säga att vi i vår reservationhar krävt en likvärdig beskattning per energienhet när det gäller deimporterade etrarna av etanol och metanol. Det innebär att beskattningen blirneutral. Men ert förslag innebär att beskattningen är gynnsammare på bensinen,och det gör att vi får svårigheter att minska oljeberoendet. Det är viktigt att propositionen, när den läggs fram, inriktning som vi i vår reservation har krävt när det gäller de inhemskaråvarorna och inhemskt producerat bränsle. Om vi skall kunna utnyttja demöjligheter vi har på detta område gäller det att se till attskatteinriktningen är posifiv och tillvaratar dessa möjligheter och inte bromsarutvecklingen. Det är just denna skatteinriktning som vi har krävt. Jagkonstaterar att och hans utskottskamrater i reservafion 1 inte hartagit ställning till vår begäran om denna inriktning. 28 BO (): Jag vill till säga att nihar missuppfattat propositionen i det här avseendet. har i sinreservation varit väldigt fixerad vid skiffrarna i . Det är inte så viskall se regeringens förslag. När det gäller inläggvill jag framföra den synpunkten att risken är att man, om man använderskatteinstrumentet och ger oljebolagen subventioner, försvårar just tillkomstenav alternativa drivmedel. Användandet av tillsatsmedlet MTBE innebär direktatt man kommer in i en återvändsgränd ur energipolitisk synpunkt. Det förvånarmig att framför allt mittenparfierna inte vill inse detta. Anf.29 (): säger att avsikten är att underlättatillkomsten av alternafiva drivmedel. Vad är då ett drivmedel? Det är enblandning av en mängd ingredienser. Man sitter när det gäller etern MTBE i detfallet så att säga i samma båt som närdet gäller etanol och metanol - den är en av många ingredienser i ettdrivmedel. Så jag förstår inte rikfigt det resonemanget. Propositionens förslagbeträffande energiinnehållet innebär en överbeskattning av etern MTBE,eftersom den får samma skatt som bensinen men bara har ett energiinnehåll somär av bensinens. tror jag inte att detta i praktiken spelar så storroll. Det har gjorts en mängd försök i olika länder som visar att man vidlåginblandning av alkoholer och etrar inte får någon signifikant ändring ienergiförbrukningen. Försöken visar alltså att dessa procentsiffror överenergiinnehållet, dvs. så länge man håller sig till låginblandning, inte harnågon stor praktisk betydelse. Däremot har det betydelse att etern MTBE ärnyttig och bra även ur miljösynpunkt. Att den importeras är inte så underligt,för praktiskt taget alla ingredienser i bensin, inkl. metanol och etanol, måsteju importeras nu och . 30 (): hartydligen missuppfattat vår reservation, eftersom han säger att den innebär enskattesubvention till oljebolagen. Så är ingalunda fallet. Vad vi begär är attbeskattningen per energienhet skall vara lika. Då rör det sig inte om någonskattesubvention utan om att beskattningen skall vara neutral och attenergiinnehållet per energienhet beskattas lika. Anf.31 BO (): sade att tillsatsmedlet är nyttigt och bra inte minst urmiljösynpunkt. Jag vill då fill sist bara säga att vi vill göra en förändring iuttaget av skatt, eftersom man när det gäller dessa etrar har minskatbeskattningen successivt. Vi menar att om man går in och minskar beskattningenpå det sättet är det bara oljebolagen som tar del av den vinst som uppstår tillföljd av detta minskade skatteuttag. Den har inte kommit konsumenterna tilldel. På så vis försvåras fortsättningsvis användandet av alternativa drivmedel.Jag tycker att man slår vakt om oljeföretagen på ett sätt som inte gagnar detsyfte man är ute efter. Anf.32 (): säger att man successivthar sänkt skatten på etrarna. Det är inte riktigt. Det har bara skett enändring, 1981, då man halverade skatten för etrar av metanol och etanol, dvs.sänkte skatten på etrar till samma nivå som för etanol och metanol. Man togtill ett styrmedel i syfte att stimulera fram ett tillsatsmedel som skulle varatill nytta för utvecklingen av alternativa drivmedel och som hade betydelse imiljöhänseende. När branschen funnit ett bra ämne har man nu från regeringenssida tydligen väldigt bråttom att ta bort denna lättnad och avveckla dettastyrmedel. Förslaget innebär en fördubbling av skatten och en överbeskattningav denna utmärkta eter. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 79 för reservationen av . Mom. 1 (beskattningen avvissa etrar m. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m.fl. med 80 röster mot 67 för reservation 2 av m. fl. 168 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 169 röster mot 82 förreservation 1 av m. fl. 64 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (skattefrihet för viss metanol och etanol) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 67 för reservation 2 av m.fl. i motsvarande del. 77 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:19 Gränsskyddetför vissa fiskvaror (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:23 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1982/83:81)1982/83:21 Vissa anslag för /84 inom verksamhetsområde(prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:24 Rätt till avdrag för inköp avmusikinstrument 1982/83:18 Lagsfiftningenrörande onykterhet till sjöss Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. betänkande 1982/83:19 om partssammansatta domstolar. 33 PER-OLOFSTRINDBERG (m): I föreliggande betänkande från lagutskottet behandlas tremoderatmotioner och en folkpartimotion, som alla har det gemensamt att depåyrkar en översyn av partssammansatta organ. Moderatmotionen 2159 av BertilLidgard m. fl. förordar en utvärdering av hela systemet, särskilt med avseendepå partsrepresentanternas inställning fill den egna uppdragsgivarens intresse. majoritet avstyrker motionerna, bl.a. med hänvisning till tidigare riksdagsbehandling. Man menar att något nyttinte framkommit som motiverar ett annat ställningstagande än det som tidigaregjorts. Nej,något nytt har inte framkommit. Däremot kvarstår - och det är allvarhgt nog-hos många en känsla av osäkerhet inför de partssammansatta domstolarnashandläggning av ärendena; en oro för att hänsyn till den egna partens intressentar överhand och att domstolen därigenom inte svarar upp mot kraven på absolutobjektivitet och oväld. Lagutskottetredovisar mycket noga hur de partssammansatta organen vuxit fram. Jag skalldärför avstå från historiken, men jag vill i alla fall erinra om att frånmoderata samlingspartiet har framförts starkabetänkligheter mot inrättandet av från det allmänna domstolsväsendet friståendespecialdomstolar. Det är naturligtvis utomordentligt viktigt att våra domstolar är och avallmänheten uppfattas som helt oväldiga och att de enskilda ledamöterna likasåär och uppfattas som fristående från partsintressen och därmed helt opartiska.Bara detta att det finns en osäkerhet på denna punkt bör vara skäl nog för attverkställa den utvärdering av de partssammansatta domstolarna som vi begärt.Det gäller ändå ytterst att förtroendet säkerställs för det svenskarättsväsendet. Dettalas i internationella sammanhang bl. a. om förtroendeskapande åtgärder. Enöversyn av de partssammansatta domstolarna skulle på rättslivets område varajust en sådan förtroendeskapande åtgärd, ägnad att hos allmänheten stärkafilltron till det svenska rättsväsendet på alla nivåer. Meddetta yrkar jag bifall till den moderata reservafionen i lagutskottetsbetänkande. 34 LENNARTANDERSSON (s): Den reservationsom ledamöterna från moderata samlingspartiet har avgivit är till sittinnehåll ovanligt tunn. De skriver om "en alltmer utbredd oroför att partsrepresentanterna i de partssammansatta domstolarna och nämndernainte skulle handla med den objekfi-vitet som förutsatts vid instansernastillkomst". Dåskulle jag vilja fråga: Vilken debatt åsyftar reservanterna? Hur många inslag iexempelvis svensk TV har kammarens ledamöter sett där man diskuterat departssammansatta domstolarna? Hur många artiklar har vi fått uppleva i pressen?Knappast några. Har det funnits någon debatt bland jurister här i landet om departssammansatta domstolarna? I så fall ett mycket litet antal inlägg. Jagmåste konstatera att det knappast förekommit någon debatt alls om departssammansatta domstolarna. Och det är ett bevis så gott som något på detutomordentliga arbete som ledamöterna i de här domstolarna har utfört. Reservanternaskriver vidare i sin reservation: "Översynen bör vara förutsättningslösoch omfatta arbetsdomstolen, och bostadsdomstolen samthyresnämnderna och arrendenämnderna." Som framgår av utskottsbetänkandethar lagutskottet inhämtat yttranden från två andra utskott här i riksdagen.Näringsutskottet har yttrat sig när det gäller , och utskottetär enigt om att det inte föreligger något behov av en översyn.Arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig när det gäller arbetsdomstolen, och ävendär är det ett enigt utskott som inte funnit någon anledning till översyn. Beträffande bostadsdomstolen har vi frånsocialdemokraterna i utskottet redan i utskottsdebatten framhållit attlagutskottet har gjort ett besök på bostadsdomstolen och intervjuat deolika ledamöterna. ledamöter kunde då konstatera att det intefanns någon grund för tvivel på ledamöternas opartiskhet. Detta var för någraår sedan, och då kunde det konstateras att den tidigare förbundsordföranden iHyresgästernas riksförbund ofta visat prov på en stark personlig integritetoch strävat till oväld i sitt agerande i bostadsdomstolen. Ingen skugga skall falla på honom eller på någon annanledamot i bostadsdomstolen. När det gäller arrendenämnderna vet vi att domstolsverketi dag medvetet strävar efter att få in representanter för olika organisationermed stor sakkunskap inom de olika arrendeformer som finns, exempelvis jordbruksarrende,bostadsarrende och lägenhetsarrende. Det här är ett system som fungerarutomordentligt väl. Jag kan inte göra någon annan sammanfattning än följande:De olika partsrepresentanterna vid de olika domstolarna m. m. utför sitt arbetemed stort ansvar och oparfiskhet. Det behövs inte någon utvärdering medsärskilt avseende på partsrepresentanternas inställning till den egnauppdragsgivarens intressen, som det heter i en moderat motion. Ledamöterna ärsjälvständiga och besitter stor kunskap inom sina respektive områden, och detär en utomordentlig garanti för att hela systemet skall fungera på ettutomordentligt bra sätt, som det gör . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 35PER-OLOF (): anser att den moderatareservationen i lagutskottets betänkande är ovanligt tunn. är det inteantalet ord i reservationen, , som är avgörande för desstyngd. Jag ber också att få hänvisa fill de tre moderatmotioner som väcktesunder den allmänna motionstiden - två partimotioner och en kommittémotion. Jag är helt medveten om alla de argument som LennartAndersson redovisar och om de utredningar som har gjorts. Det hindrar inte attjag är litet förvånad över att i den allmänna debatten intetycks ha mött någon som helst oro över situationen i partssammansatta organ. Jag satt i civilutskottet. Jag har haft förmånenatt få ambulera runt en del i olika utskott. Från min tid där har jag haftmycket god kontakt med olika organ inom bl. a. bostadsmarknaden, och gång pågång möter i varje fall jag oron för att ledamöterna i dessa partssammansattaorgan icke skulle vara helt oparfiska. Det är mot den bakgrunden som vi menaratt en helt förutsättningslös översyn av de partssammansatta organenbör komma till stånd. Det stärker i så fall i hansargumentation, i fall denna utredning skulle komma fram fill att det inte finnsnågon anledning till oro för de partssammansatta organen. Vår reservation ärhelt enkelt ett uttryck för att vi vill slå vakt om människornas tilltro filldet svenska rättssystemet. Anf.36 (): Jag berörde inte reservationens omfattning, jag berördereservationens innehåll, och där kvarstår mitt omdöme att innehållet ireservationen är väldigt tunt. När man bedömer verksamheten inom de här domstolarna måsteman se fill det uppnådda resultatet som domstolarna harverkat. Utifrån det resultatet tror jag att ingen människa har belägg föratt påstå att de här representanterna inte har fullgjort sina uppdrag på rättsätt. Det finns alltså inte någon grund för att påstå att dessa ledamöterinte skulle vara självständiga. De arbetar utifrån sina egna stora kunskaperoch sitt eget ansvar. De sitter inte där med bundna mandat från de organisationersom har utsett dem. Vi kan lita på de här människorna och de insatser som degör. 37 (): Jag har fakfiskt inte heller hävdat att detfinns något som helst belägg för att representanterna i de partssammansattaorganen skulle ha handlat med hänsyn fill partsintressen. Men jag harkonstaterat att oron finns, och det är därför vi vill ha denna utvärdering. 38 (): Då kan vi alla i kammaren konstatera att den grund somfinns för de här motionerna och för reservation bara är en oro hosvissa människor och att ingen kan påvisa att det har hänt någonting iverksamheten som motiverar en översyn. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 227röster mot 85 för reservationen av m. fl. 1982/83:26Ändring i utsökningsbalken (prop. 1982/83:86) Utskottets hemställan bifölls. Vissa anslag inom område 13 §Vissa anslag inom område Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /83:14 om vissa anslag m. m. inom område(prop. 1982/83:100 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter, och under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtliga punkter i betänkandet. 40OSWALD (vpk): Jag skall uppehålla mig vid det avsnitt av betänkandet somhandlar om informafion om mellanfolkligt samarbete, nedrustningssträvanden ochandra utrikespolitiska frågor - framför allt anslagen till de olikaaktiviteterna som vi har tagit upp i vår mofion i detta sammanhang. Alla känner ju till att vi har fått en aktivering, enbreddning och en intensifiering av fredsarbetet, både i ochinternafionellt. har äntligen kommit med i de här aktiviteterna. Dettog rätt innan de stora rörelser som fanns i , i , påkontinenten och i fick ett ordentligt genomslag och gehör här i Sverige.Alla som uppskattar detta arbete, som anser att det är bra och nyttigt, sernaturligtvis med mycket stor glädje på utvecklingen, att det har skett enaktivering och att många människor engagerat sig i arbetet för fred ochnedrustning. Vi har i vår motion sagt att detta ökande akfiva arbete avmånga människor och organisationer i vårt land inte på något rimligt sättmotsvaras av det intresse som statsmakterna visar när det gäller tillräckligtstora anslag. Man kan säga att fredsorganisationerna har fått arbeta påsparlåga, de har varit missgynnade och har fått mycket litet ekonomiskt stöd.De har även, i varje fall fidigare, opinionsmässigt fått dåligt stöd. När sådana tendenser uppträder på högerkanten i densvenska politiken är det ingenting att förundra sig över. Moderatasamlingspartiet fullföljer den tradition som högerpartierna i det här landetalltid har haft, nämligen att försöka misstänkliggöra, smutskasta och på annatsätt motarbeta alla som står upp för fredsarbete och nedrustning, oavsett omdet gäller inhemska eller internationella aktiviteter. Från dem kan man intevänta sig någon respons. Det är inte heller något att ödsla ord på. Övriga grupperingar har intagit en mycket mer positivattityd i de här sammanhangen. Det man skulle förvänta sig är att detta fickgenomslag i en mer generös attityd när det gäller att anslå pengar. har mani årets budgetproposition, i samklang med en motion som socialdemokraterna iopposition väckte när det gäller de här frågorna, uppfört en särskild rubrikför anslag till dessa ändamål; man har brutit ut det från tidigare anslagsrubrik.Det är bra. Det har också skett en viss ökning av anslagen. Men jämfört med de propåer som socialdemokratin ioppositionsställning gjorde beträffande stöd och hjälp fill de här ändamålen,måste man säga att årets budgetproposition är en stor besvikelse. I fjolårets socialdemokratiska mofion - där det talas omett anslag benämnt Bidrag till information om internationell nedrustning, somnu ligger bakom propositionen - säger man om det statliga stödet fillfredsarbete och nedrustningsarbete bl. a. följande: "Omfattningen av det statliga organisationsstödet idessa frågor bör stegvis byggas upp till ett belopp motsvarande avmilitärutgifterna. Ett särskilt anslag bör i detta syfte föras upp på UD:shuvudtitel, förslagsvis benämnt Bidrag till information om internationellnedrustning. För att få en effekfiv användning av informationsresurserna inomfolkrörelserna krävs en god planering av kampanjer och andra aktiviteter. Detkan därför vara rimligt att steget mot ett promilleanslag"- alltså enpromille av militärutgifterna -"tas i etapper under två eller trebudgetår. Vi föreslår att 2 milj. kr. avsätts för detta ändamål /83." Det framfördes alltså det rimliga och kravet atten promille av de svenska militärutgifterna skulle avsättas fill de nämndaändamålen, dvs. stöd till fredsorganisationerna och till information omnedrustning. Man kan säga att det rörde sig om ett mycket billigt krav.Meningen var att det skulle genomföras under två eller tre budgetår, och i fjolföreslog alltså socialdemokraterna att 2 milj. kr. skulle avsättas / 83. har socialdemokraterna helt och hållet släppt dennatanke. Det sägs ingenfing om en promille m. m. i propositionen. Det nyaanslaget på 1 milj. kr. Det är alltså hälften av vad socialdemokraternaföreslog . Utgår man från ett anslag på en miljon, skulle man för att nåmålet en promille av de svenska militärutgifterna - som uppgår till drygt20 miljarder kronor -, logiskt sett behöva på sig, dvs. underförutsättning att militärutgifterna är konstanta under den fiden, vilket välknappast någon räknar med att de kommer att vara. Vi kan tyvärr konstatera - jag säger tyvärr, eftersom jagtycker att det är mycket beklagligt - att socialdemokratin efter att ha kommitfrån oppositions- fill regeringsställning än en gång sopar alla mycket godaförslag under mattan. Man struntar i att förverkliga förslagen, då man fårmöjlighet att genomföra dem. Detta har blivit en mycket stor besvikelse förmånga, och jag är själv mycket besviken. Fasthåller man vid vad som skrevs ifjolårets socialdemokratiska motion, skulle det behövas 20 miljoner för att detskall bli av 20 miljarder. Om man nu inte direkt skall klippa tillmed i det ansträngda budgefiäge som det talas så mycket om i dettasammanhang - däremot talar man inte så mycket om det ansträngda budgetläget närdet t. ex. gäller JAS - kunde man tänka sig att dela upp de här 20 miljonernafill stöd för fredsarbete och nedrustning på förslagsvis en femårsperiod. Dåskulle det bli 4 milj. kr. Därför skulle det behövas 3 miljoner utöverregeringens enmiljonsförslag. Detta krävs för att det något så när skallmotsvara ambitionerna i socialdemokraternas fjolårsförslag. I vår motion har viframställt ett sådant yrkande. Vi begär inte att man direkt skall satsa 20miljoner på fredsarbete och nedrustning, men vi säger att man bör inrikta sigpå enpromillemålet - 20 miljoner - och försöka klara det under en Vissa anslag inom område Vissa anslag inom område femårsperiod.Då kan vi satsa 4 miljoner i stället för 3. Utskottet har avstyrkt vårt krav,och det var kanske vad man kunde vänta sig. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att driva frågan. Medtanke på de mycket små belopp som ges för de här ändamålen och den mycketblygsamma ökning som vi har föreslagit i vår motion - som i stort settöverensstämmer med socialdemokraternas förslag - tycker vi att ettenigt utskott borde ha ställt sig bakom vårt förslag, om man menar allvar medvad som sägs i propositionen. Där talas det ju om hur behjärtansvärt det är attstödja dessa folkliga rörelser, både här hemma och utomlands, och vilkenbetydelse det har för arbete i internationella organisationer att haen bred folklig rörelse bakom sig som kan ta fram material och som spriderupplysning och information. Jag vill därefter, herr talman, övergå fill att tala omett annat anslag som berör samma område, nämligen anslaget fill Stockholmsinternationella fredsforskningsinsfitut, . Vi måste i detta sammanhangtyvärr konstatera en mycket stor skillnad mellan ambitionerna i densocialdemokratiska motionen och årets förslag ibudgetpropositionen. känner alla fill. Jag behöver inte göra någonnärmare beskrivning. Det är en internationellt erkänd institution. Dessuppgifter röner mycket stort intresse över hela världen. Dess uttalandenciteras ofta av regeringar och andra internationella organisationer. harett mycket gott rykte och hög status. Under de borgerliga regeringsåren har det skett enkonsekvent försämring av SIPRLs arbetsförhållanden. Anslagen skars ned relativtkraftigt av de borgerliga regeringarna och början av1980-talet. Det har drivits internafionellt inspirerade kampanjer mot SIPRLsarbete, där man har sökt smutskasta institutet och dess verksamhet och anklagadet för partiskhet. Det är emellertid viktigt att får fortsätta attarbeta. I detta sammanhang vill jag åter citera ur den socialdemokratiskanedrustningsmo-fionen . "bedömer det som önskvärt att underen femårsperiod genomföra en ungefärlig fördubbling av verksamheten. Det skulleinnebära en förstärkning av forskarstaben till 25-30 personer, dvs. det antalsom ursprungligen förutsågs vid institutets tillkomst (SOU 1966:5). Styrelsenanser att en avsevärd del av resurserna bör avdelas till forskning rörande deneuropeiska säkerhetsproblematiken och mot en breddning av forskningsinriktningenbl. a. i samhälls- och beteendevetenskaplig riktning. Dessutom anses detönskvärt att större resurser inriktas på en mer lättfattlig och allmänt spriddpublicering av forskningsresultaten. Det var mot denna bakgrund - och mot bakgrund av deninternationella utveckUngen på rustningsområdet - förvånande att regeringen ochden borgerliga riksdagsmajoriteten behandlade SIPRL.s äskanden såkallsinnigt. har inneburit en avsevärd neddragning avSIPRLs verksamhet." Med denmotiveringen krävde socialdemokraterna en höjning av anslagettill med 1 milj. kr. Det är därför litet beklämmande att konstatera attdet i propositionen och i utskottsbetänkandet nu talas om att man har höjtanslaget till . Det är ju i förhållande till den borgerligaregeringens förslag. I förhållande till det socialdemokratiska förslaget ifjolårets motion är höjningen bara . Vi från vpk har ansett att SIPRLs verksamhet har just denbredd och betydelse som citatet ur den socialdemokratiska motionen talar om. Vihar ansett det rimligt att får de pengar som institutet har begärt,alltså ytterligare knappt 1 milj. kr. ovanpå det som anslås. Detta skulle inågon mån kunna gottgöra den neddragning som har skett tidigare och somnaturligtvis behöver repareras. Även här visar sig skillnaden mellan ensocialdemokrati i opposition och en socialdemokrati i regeringsställning.Fastän det rör sig om så oerhört blygsamma belopp i det stora sammanhanget,kan man inte ens där leva upp till det löfte som man har avgivit. Jag vill slutligen, herr talman, kort beröra ett annatområde, där vi inte har något yrkande men som kan bli aktuellt . Det gäller avdelningarna för freds- och konfliktforskningvid våra universitet. De har byggts upp , medfrivilliga initiativ, och de har fått det stöd som de förtjänar.Det har också inrättats en professur i ämnet fredsforskning, och även om detuppstod en viss kalabalik kring tjänstetillsättningen har man i stort sett fåttbättre förhållanden. Det finns anledning för regeringen och att ifortsättningen uppmärksamma det arbete som utförs vid de här avdelningarna viduniversiteten i , och , därför att under de åravdelningarna funnits till har hundratals studerande passerat dem.