prot · G60939 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:39 1 § Justerades protokollet för . 2 § Entledigande av statsråd Frånstatsministern hade inkommit följande skrivelse: Jaghar på hans egen begäran entledigat statsrådet och chefen förförsvarsdepartementet . Jag har samfidigt förordnatstatsrådet och chefen för kommunikafionsdepartementet att varachef också för försvarsdepartementet. Skrivelsenlades fill handlingarna. 3§ Svar på fråga 1982/83:96 om katastrofbistånd till AnL1 Utrikes- och handelsministern : Herr falman! frågat mig om den kommer att bidra med katastrofbiståndfill till följd av orkanen härjningar. Den19-20 oktober utsattes de norra delarna av centrala - som oftadrabbas av tyfoner - för en kraftig storm med en vindhastighef persekund. Tyfonen uppges vara den hårdaste som uppmätts i mannaminne. Enligtuppgift från FN:s kafastrofkonfor berördes ca 1,3 miljoner invånare främst iprovinserna . Nära 300 människor dödades. Ca 70 000 husförstördes, och antalet hemlösa beräknas fill nära 200 000 personer. 137 000hektar risodlingar utsattes för kraffiga översvämningar. Vidare förstördeshundrafals skolbyggnader, sjukhus. fabriker,livsmedelslager, verkstäder, båtar liksom vägar, bevattningssystem, dammar ochelledningar. Tyfonen, som drabbade provinserna just i början av skördetiden,beräknas ha orsakat ett skördeborffall motsvarande ca otröskat ris. Den vietnamesiska regeringen har rikfat en vädjan tiU detinternationeUa samfundet om bistånd. I första hand efterfrågas livsmedel,konstgödning, utsäde, kläder, tyg, papper, asfalt, korrugerad plåt, anfibiotikaoch medicinsk utrustning. Såväl FN:s kafastrofkonfor som Internationella röda korsethar efter besök i de drabbade provinserna uppmanat omvärlden att lämnakatastrofbistånd till . Svenska röda korset och Rädda barnen har under den gångnaveckan inkommit med resp. aviserat framställningar om bidrag från regeringenför katastrofinsatser i . Framställningarna avser främst insatser i formav leveranser av livsmedel och medicinsk utrustning. UD;s och , som sammanträder inomkort, kommer aft pröva dessa framställningar och lämna förslag till åtgärder. AnL 2 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Som utrikesministern mycket riktigt framhåller är orkanenNancy den värsta som drabbat i mannaminne. Vi vet, herr talman, attVietnam är ett mycket fatfigt land. Vi vet aft fortfarande lider avUSA:s bombningar och härjningar. Vi vet att def område som främst drabbades avorkanen ligger mellan 17 och 20 breddgraderna, dvs. i den del avNordvietnam som fortsatte att bomba under det s. k. partiella bombstoppet.Vi vet också att inte har följt fredsöverenskommelsen -har inte lämnatett öre i bidrag fill . Utrikesministern svarar egenfiigen inte på min fråga. Hansäger att UD:s och kommer aft pröva framställningar ochlämna förslag till åtgärder. Min följdfråga blir naturligtvis: Kommer dessaframställningar - som jag förutsätter inkommer - att prövas i positiv riktning?Jag har helt enkelt frågat: Kommer att bidra med katastrofbistånd? Jagär klar över att inte kan täcka hela det belopp som erfordras - detvore naturligtvis orimligt - men vi kan åtminstone bidra något fill aft lindraden nöd som uppstått efter Nancys härjningar. Är berett att i andrainternafionella sammanhang trycka på för att skall få ytterligare pengartUl att täcka katastrofens kostnader? AnL 3 Utrikes- och handelsministern : Herrtalman! Det är rikfigt, som säger, att jag inte har svaratdirekt på frågan om framställningarna kommer att beviljas. Det beror på att jaginte bör föregripa den särskilda katastrofgruppens rekommenda-fioner. Men låtmig för egen del svara att jag ser positivt på att katastrofbistånd lämnas. AnL 4 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar utrikesministern för def positivabeskedet. Överläggningen var härmed avslutad. vapenexporten 4§ Svar på fråga1982/83:104 om den svenska vapenexporten till tiU AnL 5 Utrikes- och handelsministern : har frågat vilkenomfattning den svenska vapenexporten fill har. Exporten av krigsmateriel till under tidenjanuari t. o. m. juli uppgår fill 80 milj. kr. Under åren 1978-1981utgjorde den totala exporten av krigsmateriel till i genomsnittdrygt 60 milj. kr. under 1970-falef förekom praktiskttaget ingen export. Alltsedan år 1978 består exporten av luffvärnsmaferiel ochtill en mindre del av anfiubåtsvapen. AnL 6 (vpk): Jag tackar utrikes- och handelsministern försvaret på min fråga. Den självklara och logiska följdfrågan är givetvis omstatsrådet anser att denna export fill är förenlig med de svenskabestämmelserna för krigsmaterielexport. är ju infe vilket land som helst i dessasammanhang. 1965 fick man en militärdiktatur där, som på så många andraställen. Def var etf blodigt agerande, det skedde väldigt hårda utrensningar,mycket stora procedurer med avrättningar av framför allt vänsteroppositionen iIndonesien. Allt detta har sedan fortsatt. Vad som är mycket mera allvarligt i detta sammanhang ärdet som hänger ihop med . Vi har haft den frågan uppe medandra handelsministrar och statsråd. 1975 invaderade alltså , motalla internationella rättsregler, den del av som hade utropat sigsom självständig från portugisisk kolonialism. har def alltså pågåttetf krig där, har, som framgår av svaret, sålt vapen dit trotsatt kriget har pågått. har under borgerlig regeringstid - jag tror defvar 1980 -inträtt i den stödgrupp som finns, International Governmental Groupfor , med som ledande stat. Svenska företag, närmast , harskickat handelsdelegationer fill . Indonesisk militär har varit iSverige och tittat på svenska vapen för ytterligare inköp. Frågan om kommer vi att behandla om någon tid häri kammaren, när vår mofion kommer upp till behandling. Den socialdemokratiskaregeringen har ju i klar strid mot sina tidigare propåer på nytt lagt ned sinröst i FN när det gällt . Om den svenska vapenexporten tiU Vad som är intressant nu är om skallsälla sig till den långa rad av handelsministrar och utrikesministrar,borgerliga och socialdemokratiska, som ställer upp på vapenexport tUl ländersom bedriver krig och förtrycker andra nationaliteter. AnL 7 Utrikes- och handelsministern : Herrfalman! Det är riktigt att 1965 började inbördes strider i . Men är en alliansfri nafion, som står utanför alla milifärpakter.Landet lever i fred med sina grannar, och regeringen anser därför aftIndonesien kan komma i fråga för export av sådan defensiv krigsmateriel som jagnämnde i mitt svar tiU , nämligen luffvärnsmaferiel ochantiubåtsvapen. Vad så gäller frågan om skall också jag avståfrån att gå närmare in på den här men bara påpeka att just den materiel det ärfråga om, luftvärnsmaferiel och fill en mindre del anfiubåtsvapen, är sådanutrustning som inte kan användas i den bergiga djungelferrängen i Östfimor, därFrefilin varit verksamt. - AnL 8 (vpk): Det är deprimerande att behöva konstatera attriiina aningar besannas och att sällarsig fiU den långa radenav ministrar som fillåter vapenexport i klar strid mot de svenskabestämmelserna. Def är ointressant, , om materielen kananvändas mot Fretilin eller inte. påstående är f. ö.felaktigt, eftersom det finns klara indikationer på att maferielen har använtsoch att dessa svenska luffvärnskanoner, som jag väl känner tUl, är mycketanvändbara mot trupp. Det går t. o. m. att släppa ned dem från flygplan, om såskulle behövas. Det intressanta är emellertid att befinner sig iett krig. har - i klar strid mot folkrätten och i klar strid motFN:s uttalanden - olagligt ockuperat ett område som inte hör fill landet.Lennart använder precis samma argument som användes av den moderatehandelsministern , när vi härdiskuterade export av Spicabåfar. Han sade då att de strider som förekom iMalaysia pågick uppe i bergen och att det då infe spelade någon roll om visålde båtar, som ju gick på sjön. Detta är en ohållbar argumentation. De svenska bestämmelserna anger aft under vissaförhållanden får inga vapen säljas. I def här fallet har vi klar indikation påatt för ett anfallskrig med klar tendens fill folkmordsagerande.Till sådana stater skall vi infe sälja några vapen, oavsett om vapnen ansesvara defensiva eller inte. F. ö. finns det också indikationer på aft även annanmateriel av svenskt ursprung än den som nämns i frågesvaret finris iIndonesien. Även de luftvärnskanoner som nämns i svaret går def alldelesutmärkt att använda mot trupp. AnL 9 Utrikes- ochhandelsministern : Herr talman! Varje kommande ansökan omtillstånd för krigsmaterielexport kommer naturligtvis, liksom , attprövas individuellt och i enlighet med gällande riktlinjer. Den utrustning somjag här talat om kan infe användas för sådana ändamål som harnämnt. Såvill jag också fillägga, eftersom hela fiden drar in iden här diskussionen, att , fill skillnad från många andra stater,aldrig har erkänt överhöghet över . Vi menar att områdetsbefolkning skall ha sin självständighet. Omden svenska vapenexporten till AnL10 (vpk): Det är klart att Östtimorfrågan är viktig i detta sammanhang. Det är juden springande punkten. Jagskulle vilja fråga utrikes- och handelsministern än en gång: Hur kan det varamöjligt att, med de bestämmelser för vapenexport som vi har , tillåtaexport till ? Hur bedömer utrikesministern denna konflikt, dessastrider som pågår på Östfimor och som har pågått ? Vad är det förnågonfing? Är def krig, eller är def inte krig? Är i krig ellerinfe? Def är ju defta som är frågan när vi skall fillämpa de svenskabestämmelserna. Detär fullt klarf enligt de svenska bestämfnelserna att vi inte skall exporteravapen till stater som befinner sig i konflikt, vare sig det rör sig om en yttrefiende eller inre väpnade konfiikter. Här pågår en väpnad konflikt. Hur bedömerLennart denna? Vad är det för typ av konflikt? AnL11 Utrikes- och handelsministern : Herr talman! De uppgiftersom regeringen förfogar över anger att stridshandlingarna iÖstfimor nu nästan upphört helt. Det har inte ändrat regeringens uppfattning omÖstfimors rätt till självbestämmande, men aft dra in detta i denna fråga anser jag omöjligt. Denansökan om utförsel av krigsmateriel fill som har ingivits är prövad i enlighet medgällande bestämmelser och har därefter bifallits. AnL12 (vpk); Det finns olika uppfattningar om huruvida def nu pågår strider ellerinfe. Def finns uppgifter från så sent som , att hårda striderhade utkänipafs mellan regeringssoldater och på Östfimor, medstora förluster på ömse sidor. Men def är egenfiigen inte intressant. Defsom är intressant är ju konflikten på Östfimor. Utrikes- och handelsministernhar inte svarat på min fråga i detta avseende. Vad är det för en konflikt? Ärdef en inre väpnad konflikt? Är det ett anfall på en fri och oberoende stat?Lennart säger i sin egenskap av utrikesminister att erkännerÖstfimors rätt till självständighet och fördömer angrepp. Hur kan vi fillåfa oss attöver huvud taget exportera några vapen fill Om planerad försöksverksamhet med kabel-TV-sändningar iLund ,oavsett om de har använts på Östfimor eller inte? Det står ingenting i desvenska bestämmelserna om att man på något sätt skall kunna exporterakrigsmateriel eller vapen om de infe kommer till användning i just den akutakonflikten. Det falas om konflikter som sådana, och det är därför som frågan omÖsttimor hör hit och är intressant. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1982/83:120 om planerad försöksverksamhet med kabel-TV-sändningari AnL 13 Statsrådet : har frågat om jag avser attta initiativ som syftar fill en samplanering av olika slag av försök när defgäller utveckling av TV-sändningar i . Frågan är föranledd av planer på aft sätta igång försöksverksamhet med kabel-TV i . Enligt televerkefs planering skallen första etapp omfatta ca 4 000 hushåll. planerar också andra försökmed kabel-TV. Från verkets sida ses försöken som ett sätt aft bygga upp tekniskoch organisatorisk kompetens på kabel-TV-området. är ett exempel på s.k. bredbandig telekommunikation. De provnät som förbereder är,enligt verket, ett vikfigt led i en långsikfig utbyggnad av det svenskatelenätet med bredbandiga förbindelser. En kabel-TV-anläggning kan användas på många olika sätt.För lundaexperimentet har diskuterats distribution av TV-sändningar frånSverige och utlandet, lokala TV-sändningar, samhällsinformafion, utbildning, s.k. interaktiva tjänster, dvs. TV-möfen, larm och bevakning, samt reprissändningar.Även möjligheten aft pröva betal-TV har diskuterats. På kabelnätet kan ocksåradiosändningar från olika länder distribueras. Vissa användingar kräver enligt radiolagen regeringenstillstånd. Kabel-distribution av utländska radio- och TV-sändningar tordeförutsätta tillstånd från dem som har upphovsrätt till materialet. Det är i detsammanhanget också angeläget aft diskutera vilka principer som skall fillämpasför fördelningen mellan hushållen av bl. a. upphovsrättsliga kostnader. Den tillsafta massmediekommittén har till uppgiftatt överväga olika frågor som har samband med den tekniska utvecklingen inommassmedieområdet. Som ett led i sitt arbete skall kommittén lägga fram en planför vilka praktiska försök med kabel-TV som skall göras i . Jag avseraft föreslå regeringen att utfärda tilläggsdirektiv för kommittén. Jag utgår från att televerkefs planerade försök medkabel-TV sker helt inom ramen för de lagar och regler som gäller och att verketi sin fortsatta planering, liksom , håller nära kontakt med olikaberörda organ, bland vilka massmediekommittén givetvis spelar en central roll. AnL 14ING-MARIE (); Jag ber att få tacka statsrådet svaret, som jag finner mycket fillfredsställande. Det är ytterst angelägetatt massmediekommittén får i uppdrag att utreda problemen med ochförutsättningarna för kabel-TV-sändningar. Det är, som statsrådet framhåller i svaret, infe baraaktuellt med försöksverksamhet i . F. n. planeras försöksverksamhet ocksåför och . Även andra orter har nämnts. 1 lär ettprivat företag installera motsvarande utrustning. skall enligt sina direktiv bedrivaskommersiellt, och verksamheten har varit mycket lönsam för företaget. Trotsatt inga generella faxehöjningar gjorts, ökade omsättningen ändå med 12,8 %under 1981/82. Lönsamhefskraven ökar naturligtvis pressen på företaget attutveckla tekniken men kan också innebära mindre känsla för prioriteringarutifrån kulturpolitiska målsättningar. Som exempel kan nämnas utbyggnaden av riksradions P 3-nät,som inte har kapacitet för att täcka in lokalradions hela regioner. P4-nätets liksom region-TV:s utbyggnad prioriteras kanske lätt bort införmöjligheterna att utveckla ny teknik. Försöksverksamheten med kabel-TV finansieras genom lån påden öppna kapitalmarknaden och belastar därför i inledningsskedet infeteleverkefs budget men drar naturligtvis kostnader i räntor och amorteringar. betonar i sin rapport om kabel-TV de fördelarverket har genom kanalisationen i gator och vägar samt genom att def iteleverkets befintliga nät finns utrymmen som kan utnyttjas för placering avförstärkare och fördelare i ett kabel-TV-nät, t. ex. i stationsbyggnader,kabelbrunnar och fördelningsskåp. Samfidigt sägs att en utbyggnad avkabel-TV-näfef infe kan befraktas som en samhällsnyttig tjänst och därför börbedrivas efter affärsmässiga principer. Men företaget pekar sedan på de samhällsnyttiga vinstersom kan göras genom samordning med befinfiiga och nyfillkommande nätutbyggnaderför i första hand telefon. här för fram visar på en dualism isynsättet. För aft få lönsamhet i fråga om försöksverksamheten medkabel-TV ' kommer endast orter med över 5 000 invånare att bli aktuella. Vadhänder då när det nuvarande marknätet med slavsändare är nedslitet? Det är många frågor som aktualiseras genom den härförsöksverksamheten. De berör också kommunikationsministerns ochindustriministerns arbetsområden. Jag frågar: Avser statsrådet att ta uppöverläggningar även med andra departement för att få fram uppgifter om vad somkan göras? AnL 15 Statsrådet : Låt mig kort slå fast att det för oss i dethär landet naturligtvis är angeläget att ha en nationell kompetens också påkabelområdet. Jag ser alltså försöksverksamheten i sig som meningsfull ochriktig. tillägger sedan ett antal skäl för varför def är angeläget Om planerad försöksverksamhet med kabel-TV-sändningar iLund Om planerad försöksverksamhet med kabel-TV-sändningar iLund attförsöksverksamheten verkligen bedrivs i det breda samråd som jag anmälde och iall synnerhet att massmedieutredningen, med den centrala uppgift den har, fårmöjlighet att nära följa verksamheten. Det bör ske ett nära samråd från verketssida vid utformningen av försöksverksamheten. Därav framgår naturligtvis ocksåatt deri här frågan' berör flera av de fackdepartement som har anknytning tillområdet. AnL 16 (); Jag förstår att utvecklingen/rusar så snabbtaft def förmodligen är omöjligt aft förmå att vänta med enigångsättning av försöket fills den samlade bedömning som massmediekommitténskall göra föreligger. Därför är det positivt att statsrådet så klart anger enviljeinriktning i den här frågan. Ytterligare problem aktualiseras också. Vi får inutländska program och TV-sändningar med reklam direkt över . Och det äroklart hur radiolagen skall tolkas när det gäller att vidareföra radio- ochTV-sändningar på def sättet. F. n. är det möjligt för hushållen att använda sigav en central TV-anläggning i bostadsområdena. Men hur skall man se på etttillstånd när det gäller ett mer heltäckande kabelnät? Var går gränsen? Skallvi ha etableringsrätt på det här området inför den nya utvecklingen? Ligger dehär försöken inom radiolagens råmärken? Def är en tolkningsfråga om den här verksamhetenskall befraktas som rundradioverksamhef, och det är den tolkningstvisten somteleverket nu utnyttjar. Statsrådet har berört frågan om upphovsrätt, men dånärmast när det gäller ufiändska sändningar. Def kommer aft bli mycket svåraavvägningar. Det gäller radioansvarighetslagens krav på opartiskhet och fråganom inflytande och beslutanderätt lokalf. Fullmäkfige i har inte tagit uppoch diskuterat denna fråga och inte beslutat i ärendet. Och det är väl ganskavikfigt att det finns möjligheter att genom den lokala beslutsprocessen utövainflytande. Vem skall fastställa reglerna för lokala TV-sändningar? Det är naturligtvis riktigt att det på åtskilliga punkter kan "råda rättsliga oklarheter beträffande den här verksamheten. ytteriigareunderstrykande av hur vikfigt def är att verksamheten verkligen utvecklasoch bedrivs i samråd med massmedieutredningen, som rimligen måste hasom en av sina uppgifter att få pröva dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1982/83:122 om de s. k. fria teatergruppernas ekonomiskasituation AnL 18 Statsrådet : har frågat mig om jag avseratt snabbt göra en insats för de fria grupperna och hur jag bedömermöjligheterna att rädda deras fortsatta existens. För att möjliggöra ett stöd åt den icke instifufionsbundnateater-, dans- och musikverksamheten finns sedan mitten av 1970-falet det s. k.fria gruppstödet..Stödet fördelas av . En kraffig ökning avanslagen fill de fria grupperna har skett . Stödet harökat från 5,1 milj. kr. /77 fill 22,4 milj. kr. Mellan budgetåren 1981/82 och 1982/83 ökade anslaget fill de friagrupperna med 4 milj. kr. Av den totala summan för stöd till fria grupper harkulturrådet fördelat ca 12,7 milj. kr. Jag är medveten om aft många teatergrupper just nu brottasmed svåra ekonomiska problem och vill understryka att def är en viktigkulturpolitisk uppgift att förbättra gruppernas arbetssituation. Statenskulturråd gör f. n. en översyn av bidragssystemet. Ett förslag från kulturrådeti denna fråga kan vänfas till nästa anslagsframställning. I avvaktan påresultatet av översyn är jag inte beredd att-attala mig om hurstödet bör utformas. Det finns inga niäjligbefer att för innevarandebudgetår föreslå ytterligare höjning av df statliga stödet, och def är ännu förtidigt att uttala sig om läget inför /84. Budgefbehandlingenpågår just nu i . Om de s. k. fria teatergruppernas ekonomiska situation AnL 19 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar kulturministern för svaret på minfråga, men jag beklagar att det är så negafivt. Jag skall infe fa upp tiden med att påminnakulturministern om de fria gruppernas betydelse, men det kan ändå finnasanledning aft erinra om att de står för en tredjedel av teaferutbudet ilandet och för mer än hälften av teafemfbudet för barn. De har inneburit enförnyelse av hela teaferlivef och nått ut fill nya grupper. Så sent som fick jag för kännedom etfbrev från Teatercentrum fill kulturministern . Teatercentrumvädjar fill kulturministern om hjälp med pengar och pekar på att ominfe någonfing görs , så kommer def som tagit att bygga upp att inomkort raseras. Bara har fyra grupper lagts ner. Def är alltså kris. Det har också insett.Kulturrådet har för sin del fillstyrkt ett extraanslag. Kulturministern säger att han är medveten om att mångateatergrupper just nu har svåra ekonomiska problem. Det är att ta i iunderkant, för läget är som sagt helt enkelt katastrofalt. Kulturministernsäger vidare aft han vill avvakta översyn innan han uttalar sig omhur stödet kommer aft utformas . Men påpekar ju i sinskrivelse till Om de s. k. fria teatergruppernas ekonomiska situation regeringenatt den igångsatta översynen för rådefs del inte är en anledning aft avstå frånatt tillstyrka ökat anslag till de fria grupperna /83.Kulturrådet vill alltså rädda grupperna med hänsyn till den akuta situation debefinner sig i just . Det är bara att konstatera faktum: Vänfar man fill dessöversynen har skett, då kommer kanske många av de bästa och namnkunnigastegrupperna inte att finnas kvar, och det är beklagligt. Jag vill fråga kulturministern om han i övrigt kan tänkasig att vidta några av de åtgärder som tas upp i bl. a. Teatercentrumsskrivelse för att se fill att de fria grupperna räddas innan det är för sent.Det kan det vara inom en snar framfid. refererar till den skrivelsemed hemsfällan om exfrasföd som Teatercentrum och de teatergrupper som ingårdär har överlämnat fill mig. Det är naturligtvis alldeles rikfigt att den frågasom där väcks i och för sig infe behöver bli liggande därför att kulturrådetskall göra en översyn av hur stödet bör utformas. När jag i svaret tillEva hänvisade till utredning var det därför att ihennes fråga ingick också en hemställan om besked om min syn på de framfidamöjligheterna, och på den punkten har jag sagt att det är lämpligt att viavvaktar utredning. Den hemställan som har gjorts av Teatercentrum är nuföremål för behandling inom departementet. Jag har emellertid redan i mitt svarsagt aft jag inte ser några möjligheter att under budgetåret få fram deresurser som enligt Teatercentrums skrivelse behövs. Vi har infe i det härlandet den typ av budgetsystem som innebär att departementet disponerar vissaextra för särskilda insatser, utan har full förfoganderättöver budgeten vid budgetbehandlingen. Jag tycker faktiskt att det är en fördelatt ha def systemet. AnL 21 (vpk): Vi lär få återkomma fill frågan om de friagruppernas situation. Def är bara att beklaga att infe tog fasta pådef system som föreslog . Det enda parfi somförde fram kraven var kommunisterna. Hade förslaget antagitshade det inneburit aft de fria grupperna stått sig betydligt bättre. Sedan till den akuta situationen. Det är tyvärr ett klartbesked om de nio miljonerna som har krävt i extra anslag.Kulturministern hänvisar till att har aft fatta beslut i sådanafrågor, men nog borde det gå att skaka fram åtminstone några av de härmiljonerna för aft rädda landefs featerliv. Jag kan inte inse att defta skullevara så svårt, eftersom det i fråga om andra områden är möjligt att skaffa frampengar. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:116 om flerbarnstilläggen AnL 22 Socialministern : har frågat mig när den aviseradepropositionen om en utvidgning av flerbarnsstödet till att omfatta även barnöver kan föreläggas samt när förslaget kan träda i kraft. har även frågat vad som avses med att tekniska förutsättningar saknasför ett genomförande .