prot · G609109 · 1982-12-31 00:00:00 — Bara i nordvästra är av undersökta brunnarstämplade såsom hälsovådliga. Jag yrkar bifall till samtliga reservationertill vilka moderata samlingspartiet anslutit sig och hoppas att mitt kortainlägg åtminstone måste ha visat att tillvaron i de här avseendena är så fullav bekymmer att den kan vara värd en särskild debattdag. 17LENNART BRUNANDER (c): Jag skall först beröra ett par saker somdiskuterats i den här debatten. Det gäller livsmedelssubventionerna. Medanledning av vad och i tog upp skulle jagvilja säga att vi från anser att det här är fråga om en väsenfligsamhällelig insats för att förbättra möjligheterna för de människor som intehar så förfärligt mycket pengar att köpa de rätta livsmedlen. att man har gjort en hel del efter det att den borgerliga regeringengjort allt för att pruta ner livsmedelssubventionerna. Det är en felaktigbeskrivning, för de byggdes upp i stor utsträckning under de sex borgerligaregeringsåren. Men nog om detta just . När det gäller ridanläggning vid har detdiskuterats hur man skall gå till väga för att få ridanläggningen på rättställe. Man har inte nämnt någonting om de problem som uppstår om man placeraranläggningen omkring en kilometer från stallarna. Det är en mycket storsäkerhetsrisk både för djuren och för dem som skall rida när man måste flyttasig så lång väg från stallarna till ridhuset. Man kan inte sitta upp påhästarna innan man kommer dit. Detta innebär en mycket stor risk. Därför är detväldigt angeläget att lösa problemet på det sätt vi har angivit iutskottsskrivningen. Jag skall sedan något redovisa våra reservationer 7 och 10och också det särskilda yttrandet om alternativa odlingsformer. Jag skall börjamed det sista. Målsättningen för vår verksamhet på detta område är attminska kemikalieanvändningen inom jordbruket. Skall vi göra det, krävs det attvi också löser problemen eller skapar förutsättningar för det. Det finns en delmänniskor som på mera ideell grund har lagt ner ett stort arbete för att visaatt det går att bedriva jordbruk också utan en stor tillsats av kemikalier. Jagtror att - och det är detta som vi från har motionerat om - detär viktigt att vi för över de här kunskaperna också till det konventionellajordbruket. Därför krävs det ökade insatser i fråga om forskning. Men det krävsökade insatser också i fråga om försöksverksamhet och rådgivning för att manskall kunna föra ut kunskaperna och erfarenheterna till samtliga jordbrukare.På det sättet kan man skapa förutsättningar för en minskning avkemikalieanvändningen i betydligt större skala. Detta harmonierar också medvårt krav, att den rådgivning som lantbruksnämnderna har inte får skäras ner. Mycket av det som har med alternativa odlingsformer attgöra har också med växtföljden att göra. Då är det viktigt att vi harförutsättningar för en rikfig och rimlig växtföljd: Då är det nödvändigt att iökad utsträckning kunna ha andra grödor än dem vi har , inte minstbaljväxter. Därför har vi reserverat oss till förmån för att man skall kunna fåin även baljväxterna under skördeskadeskyddet. Detta tror vi är enförutsättning för att fler människor skall våga satsa på alternafivaodlingsformer. Det är en viktig del av hela försöket att gå över till en odlingsom är mindre krävande i fråga om insatser av kemikalier. Sedan skall jag övergå till att kommentera vår reservation10 om djurens hälso- och sjukvård. Här fattades ju ett beslut . Dettahar redovisats av flera talare, så det skall jag inte gå närmare in på. Men detinnebar att samhället, staten, skulle lämna ett realt oförändrat bidrag tillden verksamheten. Och det här är mycket vikfigt. I årets budgetproposition sänker jordbruksministernbidraget till distriktsveterinärsorganisationen högst väsentligt. Man går nerfrån ett anslag på 50 milj. kr. till ett anslag på knappt 39 milj. kr., och detär en mycket kraftig sänkning. Man borde ju egentligen ha höjt beloppet någotför att hålla det reellt oförändrat. I stället förväntar man sig att få in över23 milj. kr. i djursjukvårdsavgifter, och man höjer avgiften till . för dedjur som finns inom jordbruket och till . Men dessa23,5 milj. kr. baseras på en besöksfrekvens av ungefär en miljon besök ,och vi vet att den inte är så hög . Därför finns det en viss, för att intesäga en ganska stor, risk för att avgiften kommer att höjas ännu mer. Enförutsättning för att distriktsveterinärsorganisafionen skall fungera är ju attde anslag som man får från staten plus de pengar som man får in genom avgifterfinansierar den verksamhet man har. Det finns alltså en stor risk för attavgiften höjs ännu mer, om man går fram på den väg som regeringen nu har valt. Vi tycker att det är både farligt och felaktigt. Manövervältrar på det här sättet kostnader på jordbruket i storleksordningen 15-17milj. , och det gör man under pågående avtalsperiod. Man försämrarjordbrukets lönsamhet på det här sättet, och jordbruket är ganskahårt trängt. Det ärdärför väldigt stor risk för att många djurägare väntar med att kalla påveterinär i situationer där man borde göra det genast. Detta kommer att bliödesdigert och dyrt både för den enskilde och för samhället. Veterinärerna har också reagerat negafivt. Det harfaktiskt redan förekommit avhopp från veterinärkåren som protest mot detta förslag,och man försöker etablera sig privat i stället. Jag tycker det skulle varamycket synd om vi finge en sådan utveckling. Vi har en veterinärorganisationsom fungerar mycket bra, och den måste vi slå vakt om. Från sida har vi reserverat oss för enannan medelsfilldel-ning. Vi vill att de beräkningar som lantbruksstyrelsen hargjort skall följas; så att vi får ett anslag till djurens hälso- och sjukvårdsom stämmer överens med det beslut som vi fattade och är realtoförändrat - det rör sig om drygt 55 milj. kr. tilldistriktsveterinärsorganisafionen - och att man beräknar intäkterna fråndjursjukvårdsavgiften till 7,5 milj. kr. i stället för 23,5 milj. kr. Omdjursjukvårdsavgiften skall användas på det sätt som regeringen nu gör finnsall anledning att ompröva beslutet att ha detta system för finansiering, fördet var inte tanken när vi startade med detta system. har här avgivit ett särskilt yttrande. När jagläste detta kom jag osökt att tänka på monolog om pastorJansson. Han sade bl. a.: Livet är som en påse, tomt och innehållslöst, om maninte fyller det med något. särskilda yttrande består av en massaord, men det är fullständigt tomt och innehållslöst, för man fyller det intemed någonfing. ansluter sig helt enkelt till den linje som socialdemokraternahär har pekat ut, nämligen att överföra kostnader för veterinär-organisafionenfrån staten till jordbruket. Det är mycket allvarligt. För det svenska jordbruket är det mycketviktigt att denna fråga löses på ett bra sätt, så att den väl fungerandedistriktsveterinärsorga-nisafionen kan hållas intakt. Det är förutsättningenför att vi skall kunna ha ett bra hälsofillstånd bland våra djur, som i sin turär en förutsättning för att jordbruket skall kunna få ett gott ekonomisktresultat men också för att konsumenten skall få bra livsmedel, som fyller dekrav som man rimligen kan ställa på dem. Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna7 och 10. 18HÅKAN () replik: Det var bra att vi fick höra att sig bakom livsmedelssubventionerna. Men har tvågånger i denna kammare tryckt på knappen för en avveckling av dessasubvenfioner. Han har också tryckt på knappen för ett slopande avlivsmedelssubvenfionerna på kött och fläsk. Låt mig sedan gå in på djursjukvårdsavgiften. LennartBrunander säger att uppgiften att det är en miljon veterinärförrättningar perår är fel. Jag vet inte vad har för siffror, men dennauppgift kom djurhälso-utredningen fram till. Jag erkänner att underlaget i vissmån kanske inte är riktigtstatistiskt tillförlitligt, men antalet ligger i alla fall i närheten av dennanivå. säger att djurägare kan underlåta attkalla på veterinär vid sjukdom. Enligt djurhälsoutredningen finns det ingatecken som tyder på det. Det är nämligen inte kostnaden för veterinärbesöketsom belastar djurägaren mest, utan det produktionsbortfall som uppstår närdjuren drabbas av sjukdomar. Man beräknar att jordbrukets intäkter minskar medmellan 400 och 500 milj. kr. på grund av djursjukdomar. Då är det inteen avgift på ca . för ett veterinärbesök som gör att djurägaren drar sigför att kalla på veterinär. Vi säger i utskottets skrivning också att man kan hysabetänkligheter mot en sådan här djursjukvårdsavgift, om den blir alltför hög.Men efter införandet har det gått alldeles för kort fid för att viskall kunna göra en bedömning av om detta kan vara ett sätt att ta ut en del avde kostnader som samhället har för veterinärservicen. har uttalat att den direktadjursjukvården skall belasta djurägaren. Det bör inte vara en samhälleligkostnad. Ändå har samhället mycket stora kostnader för justdjursjukvården. Skall vi nå upp till tidigare uttalande på dettaområde skulle vi behöva hitta ett system där man mer belastar djurägarna, mendet har inte varit möjligt. Jag vill påpeka att dessa höjningar är mycket,mycket blygsamma. Avgiften för djurägaren höjs med . När det gäller de budgetmässiga konsekvenserna står detfaktiskt i budgetpropositionen att regeringen är beredd att skjuta tillstatsmedel om det inte skulle bli det antagna antalet veterinärförrättningarsom propositionen utgått ifrån. 19LENNART BRUNANDER (c) replik: Det var väl ingen större överraskning förHåkan att jag är för livsmedelsubventioner. Vi har från centerpartietvid flera tillfällen i denna kammare gett uttryck för att vi skall halivsmedelsubventioner. Det är helt riktigt att vi har varit med om att sänka livsmedelssubventionernaett par gånger, men vi har varit med om att höja dem betydligt fler gånger. Såpå den punkten är vi nog ganska överens. säger att djursjukvårdsavgiften ändå intekan ha särskilt stor betydelse, för det är inte den kostnaden som är denstörsta för en djurägare. har i och för sig rätt. Men det ärinte så djurägaren reagerar när han står inför situafionen att behöva kalla påveterinär. Han ser då att det blir mycket dryga kostnader. När det visar sig attkostnaden blir för hög händer det alltför ofta att han inte kallar påveterinären utan hoppas att det skall gå bra i alla fall. Då uppkommer detproduktionsbortfall som talar om. Det kan också bli vissaproblem med kvaliteten på produkterna, som jag också berörde i mitt anförande.Detta talar verkligen för att man skall hälla nere kostnaden förveterinärverksamheten så mycket som möjligt. HåkanStrömberg säger att denna verksamhet med avgifter inte har varit i gång i merän och att vi får ta litet tid på oss. Det kan gott hända att vifår göra det, men skall utvecklingen fortsätta på samma sätt som under de härtre månaderna blir det förskräckligt. Risken för det är uppenbar. Man beräknaratt få in 23,5 milj. kr. mer genom en miljon besök. Men eftersom antalet besökär klart lägre kan man räkna ut vad avgiften blir - den blir högre än . Viriskerar alltså att få en höjning. Det står uttryckligen i propositionen attdet är denna avgift tillsammans med det anslag som staten ger som skall täckakostnaderna för veterinärorganisationen. Vi har fattat beslut om att statensinsats på detta område skall vara reellt oförändrad, och socialdemokraterna varockså med om att fatta det beslutet. 20HÅKAN () replik: säger att han flera gångerhar gett uttryck för att han vill bibehålla livsmedelssubventionerna. Men ihandling har varit för en avveckling av dessa subventioner. Jag vill gå tillbaka till detta attdjursjukvårdsavgifterna kan tänkas ge ökade intäkter på 23 milj. kr. Det ärberäknat på ett underlag av ca en miljon veterinärföfrättningar, och skulleantalet bli mindre sjunker självfallet inkomsterna. Då är staten beredd att tasin del av dessa kostnader. Någon annan möjlighet har inte staten, eftersom vinu är beredda att lägga fast denna avgift för djursjukvård här i kammaren . 21 () replik: Skall jag tolka det som sägerså att staten går in med den mellanskillnad som kan uppstå om djursjukvårdsavgifteninte ger det resultat som man har förväntat sig? Det står ju i jordbruksdepartementetsdel av budgetpropositionen, som jag har redovisat, att det ärdjursjukvårdsavgiften plus det statliga bidraget som skall bekosta veterinärverksamheten. 22 (): Det finns starka och självklara band mellanmiljövård och forskning och utbildning. Många av de hotande miljörisker som finns i vår omgivningkan endast upptäckas och bekämpas om goda kunskaper och möjligheter attgenom forskning klarlägga olika orsakssammanhang finns med bland vapnen imiljökampen. Den oro som människor känner inför miljöhot kan bäst stillas ompolifiker och forskare eller andra experter tar itu med riskerna och derasorsaker. För politiker blir det en grannlaga uppgift att genom prioriteringaroch omvärderingar skaffa ekonomiska möjligheter för fortsatta framsteg förmiljövården, särskilt i ett läge med hårt begränsade ekonomiska resurser. Ochman har faktiskt i det föreliggande budgetförslaget kunnat öka vissa anslagutifrån denna syn på miljövårdens betydelse. Utifrån dessa bedömningar vill jag, herr talman, berörautskottets behandling i betänkandet nr 24 av den del som gäller utbildning och forskning,större delen av miljöavsnittet samt de därtill fogade reservationerna. har en mångskiftandeverksamhet med huvudsäte i och med filialer på flera håll i landet.Universitetet får för sin förvaltning ca 350 milj. kr. I encentermotion beklagar man att anslaget skurits ned med 8 miljoner, dvs. ,vilket motsvarar den allmänna besparingen i årets budget. I motionen sägs befarar en kraftig minskning av verksamhet. Här kan anförasatt regeringen har prioriterat satsningar på bl. a. markekologi och skogsproduktion.Utökade medel har anslagits till doktorandtjänster, bl. a. en kvarts miljontill forskarutbildning. får stora bidrag från Skogs- ochjordbrukets forskningsråd. /82 tilldelades 31milj. från forskningsrådet, vilket faktiskt var av rådets medel. Centernföreslår emellertid en minskning med 3 milj. kr. av anslaget tillforskningsrådet, och man tar därmed egentligen tillbaka en del av de medel manmed en generös inställning yrkat för lantbruks- och miljöforskningen. Densocialdemokratiska regeringen föreslår en uppräkning av anslaget tillforskningsrådet med , dvs. 8,5 milj. kr. Mot den bakgrunden tror jagatt och forskningsrådet kommer att klara av medelsfördelningendem emellan, och jag yrkar därför avslag på reservationerna 11 och 12. Stort intresse har ägnats frågornakring fiskodling, det s. k. vattenbruket. Under forskningsrådsanslagetbehandlar utskottet en del motioner med krav på att vattenbruket skall främjas.Det har skett ett omfattande utredningsarbete kring frågorna om havsresurseroch vattenbruk. Slutrapporten samt flera delrapporter, där många av de problemsom tas upp i motionerna behandlas, lämnades till regeringen för fyra månadersedan, och rapporterna är nu föremål för remissbehandling. Motionärerna börkanske därför ha litet tålamod. Det är inte lämpligt att utantillgång till rapporter och remissvar gör uttalanden om prioriteringar och ökadforskning. Därför yrkar jag avslag på reservation nr 13. När det gäller miljövårdsforskning och kollektiv forskninginom miljöområdet yrkar en minskning av anslagen. Egentligen är dettaanmärkningsvärt med hänsyn till partiets ofta uttalade intresse för miljövård.Även om det rör sig om mindre summor-en minskning med 1,5 milj. kr. förmiljövårdsforskningen och något över 2 milj. kr. för den kollektiva forskningeninom miljövårdsområdet - utgör förslag en klar kontrast till denviktiga politiska markeringen i den socialdemokratiska budgeten, där man bl. a.ökar anslaget för inventering av våtmarker och grusfyndigheter samtluftundersökningar vid den petrokemiska industrin i från drygt 7 milj.kr. till över 12 milj. kr. En del av inventeringsarbetet skall dockavgiftsfinansieras, men om detta har inte uttalat någon uppfattning isin mofion, utan man vill - enligt reservationen - endast skära ner påambitionerna. När det gäller våtmarkerna finns ett hot från en ökadtorvproduktion och från skogsproduktionen. Därför tycker vi det är viktigt attslå vakt om dessa anslag. Jag yrkar mot denna bakgrund, herr talman,avslag på reservafionerna 16 och 17 om minskade anslag tillmiljövårdsforskningen. I fråga om anslagen fill miljöskyddsteknik under punkt 40framför i en reservation önskemål om en besparing med 10 milj. kr.med hänvisning till att det finns reserverade medel och att det är fråga omlångvariga projekt. I budgeten är anslagstilldelningen oförändrad i förhållandetill föregående år. Enligt är det totala anslaget förinnevarande år uppbundet i pågående utredningar. har en tätposifion när det gällermiljöskyddsteknik, därför att vi så tidigt började med vårt miljövårdsarbete.Vi har många företag som arbetar med att utveckla och sälja denna teknik. Denär viktig och nytfig både för svensk miljövård och för naturresurshushållningeni stort men också för exportsektorn. Det gäller att omhänderta farligt kemisktavfall och gaser. Det gäller att utveckla nya metoder för rening av olikarökgaser som försämrar luftkvaliteten. Det gäller att få en form avsfimulansbidrag för att uppmuntra till nya innovationer till fromma för densvenska miljövården. Därför tycker vi att det är väldigt viktigt att man hållerfast vid denna verksamhet. En ytterligare prutning skulle bromsa upp och hållatillbaka en önskvärd utveckling. Därför, herr talman, yrkar jag avslag påreservation nr 18. Men jag vill gärna säga att det - trots den moderatabesparingsivern - allfid är en ljuspunkt att lyssna på miljövännen . Jag kan hålla med honom om att det är en tilltalande tanke, om vikunde få en miljövårdsdag i . Jag hoppas att vi kan få ensådan i anslutning till någon speciell proposition, precis som vi hade 1982 dådet gällde försurningsdebatten. kommer ett mycket viktigt miljövårdsbetänkandeatt avlämnas, nämligen kemikalieutredningens betänkande, som så småningomkanske kommer att bli föremål för behandling. I vad gäller det som här anfördebeträffande reservation nr 9 och vpk-motionen kan jag till stora delar hållamed henne. Det visas stort intresse för kosthåll och hälsotillstånd, ochdet tycker jag är glädjande. Inom livsmedelskontrollen finns det stora problem,därför att det på många områden tyvärr har blivit litet av "fiffel"med våra livsmedel. Men jag kan intyga, , att den ansvarigamyndigheten, , är fullt medveten om dessa problem. sammanträden tar man upp dessa frågor ochdebatterar dem. Man försöker följa upp kontroll och olika rekomrhendationer, såatt man verkligen kan komma fill rätta medde olika sätten att försämra våra livsmedel. Ofta går det till så att ett dåligtprotein tillsätts i stället för ett högvärdigt protein. Tyvärr måste ju allastatliga verk spara, men ändå har livsmedelsverket - trots denna härdaekonomiska verklighet - skapat ett speciellt organ för kostrådgivning, ettvetenskapligt råd, som också i fortsättningen skall arbeta på detta område. Jag kan tala om för att jag vid samtalmed fått veta att livsmedelsberedningen vid ett möte i majskall ta upp just dessa frågor. Jag tror att livsmedelsberedningen, som tidigarefrån både konsument-och producenthåll betraktades som ett jippo, nu skall få fast mark underfötterna och verkligen kunna ta upp frågor som är av stort värde för de svenskalivsmedelskonsumenterna. Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på reservation nr9 och bifall till utskottets förslag på alla de nämnda punkterna. Får jag om den diskussion som härhar förts om livsmedelssubventioner bara säga att den diskussionen är viktig;den är viktig inte minst i kampen för lägre, eller åtminstone mindre höjda,livsmedelspriser. Men man måste också ta itu med uppgiften att öka köpkraftenhos barnfamiljerna och ta bort impulser till automatiska kostnadsökningar inomproduktion, handel och distribution av livsmedel. Där tror jag att den livsmedelspolitiskautredningen har ett angeläget arbete framför sig. 23KARIN (vpk) replik: Det är ju bra att vi är överens i stort.Grethe säger att man på livsmedelsverket är medveten om problemen. Javisst, det framgick ju av det anförande jag höll. Men det räcker inte attvara medveten om problemen, om man inte har resurser att göra någonting. GretheLundblad säger att alla måste spara, men jag menar att om man sparar just påden här delen, så är det missriktad sparsamhet, eftersom det slår så hårt motde ekonomiskt syaga i samhället. Jag menar att man i stället måste ge livsmedelsverket deresurser som behövs. Det är livsmedelsverket och som harrutiner och kunskaper, och med tillräckliga resurser skulle de snabbast kommatill rätta med fusket inom livsmedelsledet. 24 () replik: Det är så att livsmedelsverket i detta lägemed besparingar har ändrat livsmedelskontrollen från att tidigare ha varit engenerell kontroll till att bli en mer projektinriktad kontroll. Jag tror trotsallt att denna kontroll också kan bli mycket verksam, eftersom man lättare kaninrikta kontrollen just mot sådana varor där det kan befaras att det sker enförsämring. Man kan alltså med denna projektinriktade kontroll t. ex. på en dagi hela landet kontrollera köttfärs och därmed få en samlad överblick över hurdet ligger till. Man kan också på över hela landet kontrollera deproducenter av korv och liknande där det kan misstänkas att man missbrukar dets. k. svålpulvret eller annat. Trots att man inte fått ökade anslag tror jag alltså attdet finns möjligheter att genom en omändring av verksamheten upprätthålla engod livsmedelskontroll. Jag vill också säga att livsmedelsverkets styrelse harallvarligt diskuterat att utöka antalet varor där man har standardiserade kravoch på det sättet förhindra att våra viktiga livsmedel blir försämrade genomatt man använder mindre goda råvaror. 25KARIN (vpk) replik: Det kan väl vara gott och väl medprojektkontroll, men det behövs också kontinuerlig kontroll. Det är ju ändåganska allvarligt när man kan sälja köttfärs som ärtillverkad av förbjudna råvaror. kan man hålla på och sälja denhär köttfärsen. Det måste vara en kontinuerlig kontroll. Som jag sagt i fleraomgångar här är det faktiskt så att detta fusk medvetet har ökat. Därför måsteman också sätta in ökade resurser för kontroll. 26 () replik: Till detta skulle jag vilja säga att detviktigaste ledet i den dagliga livsmedelskontrollen är kommunernas kontrollgenom hälsovårdsnämnderna. Där har jag faktiskt uppmärksammat att manspeciellt i har hittat många krav. Därför skulle jag vilja vädja tillKarin , som är hemmahörande i den kommunen, att se till att detverkligen blir en effektiv livsmedelskontroll från hälsovårdsnämnden iStockholm. Jag tror säkerligen att man har goda ambitioner där också, men detfinns kanske anledning att ytterligare ta itu med just sådana varor där detförekommit mycket kritik. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 27 (): ironiserade litet grandöver spariver. Jag vill bara kommentera det så till vida att jagär övertygad om att socialdemokraterna vad tiden lider säkerligen måsteacceptera många av de moderata sparförslag som vi lagt fram, om vi någonsinskall ha en chans att klara de ekonomiska problemen i landet. I anledning av dagens behandling avjordbruksutskottets betänkande beträffande statsbudgeten för /84vill jag ta upp reservationerna kring det permanenta skördeskadeskyddet. Jag har i motioner och frågor underde tre tagit upp starka och välmotiverade önskemål kringförändringar och kompletteringar i det nuvarande skördeskadeskyddet. Det hardärvid framhållits att proteingrödorna - åkerbönor och ärter - också skulleingå i skyddet. Skördekatastrofen i nordvästra 1980 visar klart hurangeläget det är att dessa frågor löses. Inte minst av rättviseskäl är dettamycket välmotiverat. Det talas mycket om överproduktion av olikajordbruksprodukter. Det framhålls då ofta hur viktigt det är att vi i störreutsträckning övergår till proteinrika grödor, t. ex. ärter och bönor. Därigenomskulle importen av proteinkraftfoder kunna minska.