prot · G60938 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vidhåller att detär en olycklig formulering och att det blir en oprecis lagstiftning, som kommeratt vålla svårigheter vid fillämpningen. Om lagen träder i kraft är jagövertygad om att den fortsatta utvecklingen kommer att visa aft den bedömningjag gjorde i mitt anförande var mera verklighetstrogen än den gavuttryck för. AnL 92BJÖRN () replik: Jag skall erkänna att jag inte är expert påjust kedjebrevsspel, och def är möjligt att därför har en meraverklighetstrogen bUd. Def får han väl i så fall närmare utveckla för kammarensledamöter. Vad jag sade var att om man vill införa etf förbud mot denhär typen av spel, så blir det förbudet inte verkningsfullt om man i lagtextenbara skriver "kedjebrevsspel". Man måste i lagtexten skriva"kedjebrevsspel eller Spelarrangörerna har en betydande påhittighet på detta område ochskulle, om man inte formulerade lagtexten på def här viset, mycket snabbt kommaaft gå förbi förbudet. Om man verkligen vill ha ett förbud och om man vill attdef skall stå sig, måste man ha den här typen av text. AnL 93 () replik: Def är riktigt att de som vill gå runt denhär typen av restriktioner och regler ligger väldigt långt före lagstiftarenoch är mycket uppfinningsrika. Vad jag åsyftade var att jag följt tidigareförbudslagstiftning och funnit att det förekommer att man på olika sätt gårrunt lagstiftningen. Det visar den erfarenhet vi kan fall tillbaka på. Med denutgångspunkten har jag gjort en prognos för framtiden, och jag tror, herrtalman, att det blir likadant även i def här fallet. AnL 94KNUT (); Under utövandet av sin lagstiftande maktmåste självfallet alltid ytterst noga väga fördelarna med eller rentav nödvändigheten av nya förbud mot nackdelarna av begränsningen av människorseget ansvarstagande och en inskränkning i den enskildes rörelsefrihet. Ett absolut krav på en lagstiftning måste givetvis ocksåvara att den inte inbjuder till feltolkningar. Det nya förbud det här är frågaom gäller ju "kedjebrevsspel och liknande spel". En sådan lagtextbäddar för svårigheter för de kontrollerande myndigheterna, som har att avvägade områden inom vilka lagen skall tillämpas. Lagsfiftningen blir ju inte bättreav aft det här i debatten har förts fram att lagtexten med avsikt måste varavag, därför def annars är så lätt att kringgå den. Jag delar helt de synpunkter som här har framförts av StenSvensson både beträffande kritiken mot spelformen som sådan - som sannerligeninte är någonting att plädera för - och när det gäller synpunkten aft nyttan avytterligare förbud inte uppväger de negafiva verkningarna. Jag stöder f. ö. desynpunkter som framförts i reservationen. Beklagligtvis finns def ingen motion på vilken StenSvensson kunde hänga upp ett yrkande om avslag på den del av propositionen somhandlar om förbud mot "kedjebrevsspel och liknande spel". För att kammaren ändå skall ha möjlighet att ta ställningi den här frågan har jag framställt ett yrkande som finns tillgängligt påledamöternas bänkar. Jag yrkarsåledes under mom. 2 aft a) med avslag påmofion 1982/83:16 antar det i proposition 1981/82:170 framlagda förslaget tilllofterilag; b) hos regeringenbegär förslag till ändring i lagen varigenom förbudet mot kedjebrevsspel ochliknande spel upphävs. 7 protokoU 1982/83:38 Ändringar i utlänningslagen m. m. AnL 95BJÖRN (): Om lyssnade på mig,observerade han säkert att jag inte sade att den här lagtexten avsiktligt varvag. Jag sade att den infe var vag. Det var som uppfattade densom vag. Jag sade att den avsiktligt måste ges den utformningen, om den skallnå avsett resultat. Jag yrkar avslag på yrkande. Överläggningen var härmed avslutad. I kontraproposif ionsvoteringen biträddes reservationen avTage m. fl. med 92 röster mot 57 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 160 ledamöter avstod från att rösta. 1 huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 168röster mot 139 för reservafionen av m. fl. 3 ledamöter avstodfrån aft rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 19 § Föredrogs Näringsutskoftets betänkande 1982/83:8 Ändring i lagen medbemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter, m. m. (prop.1982/83:36) Utskottets hemsfällan bifölls. 20 § Ändringar i utlänningslagen m. m. Föredrogs arbetsmarknadsufskoftets betänkande 1982/83:3 omändringar i utlänningslagen m. m. 1981/82:146). AnL 96ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk); Vänsterparfietkommunisterna är starkt krifiskt fill utlänningslagen. Vi har under en följdav år i mofioner och på annat sätt föreslagit förändringar som vi anser ärbefogade och nödvändiga. Vår kritik riktar sig mot dels lagsfiftningens utformning,dels dess prakfiska fillämpning. Vi menar att def ofta finns en mycket storskillnad mellan å ena sidan lagens utformning och å andra sidan dess tillämpning. Vi harfierfaldiga gånger konstaterat att den praktiska fillämpningen av lagen avolika myndigheter kännetecknas av en restriktivitet som inte motsvaras avlagsfiftningen. Den kännetecknas av en restriktivitet som far hänsyn till heltandra faktorer än lagens uttryckta och objekfiva tillämpning. Den motsvararinte den allmänna rättsuppfattningen i landet och skapar en känsla av otrygghetoch osäkerhet hos många invandrare. Vi menar dessutom aft lagens utformning dels lämnarutrymme för olika tolkningar, dels kännetecknas av en restriktivitet som infeär befogad. Borttagandet av återbryfningsräften beträffanderegeringens utvisnings-beslut har visat sig få mycket negativa följder. Vianser aft dess återinförande är en större garanfi för rättssäkerhet. Det är av avgörande betydelse för flyktingars skydd i enutvisningssifuafion aft def föreligger rätt till juridiskt biträde.Def är en svår brist att detta infe innefattas av lagen. Man har här försummatatt på ett reellt sätt kraftigt förstärka skyddet för flyktingar mot felakfigaavvisningar beslutade av polisen. Denna brist blir så mycket mer förödande för flyktingarsrättssäkerhet som polisens anmälningsskyldighet fill invandrarverket bortfallerom utlänningar avger nöjdförklaringar. Här föreligger oerhörda risker attflyktingar i en pressande avvisningssifuafion och utan juridisk hjälp felaktigtundertecknar en nöjdförklaring. Vpk har den bestämda uppfattningen att det visumtvång somfillämpas för alla turkiska medborgares inresa till är en starktdiskriminerande åtgärd. Den har tillkommit för att förhindra en massiv ochokontrollerad invandring av assyrier/syrianer i landet. Men existerar inteden risken längre i och med att invandringen av assyrier/syrianer har avtagitoch nästan helt upphört. I stället blir det så aft det fortsatta visumtvångetgör det svårare för personer från att söka polifisk asyl i Sverige.Därför bör defta tvång helt avskaffas. Bestämmelserna som reglerar familjeanknytning mellan enutlänning och en person med uppehållstillstånd i är alldeles förrestriktiva och uflänningsfienfliga och bör ses över. De medför i prakfikenoöverstigliga hinder mot äktenskap eller samboende mellan svenskar ochutlänningar i . De innebär en inskränkning i svenska medborgares rättatt ingå äktenskap med en utlänning. Det var de punkter på vilka vårt partireserverar sig i def betänkande som behandlas. Dessutom skall jag kommentera enmofion, nr 1982/83:4, som också behandlas i betänkandet. säger att som flykfing skall räknas varoch en som med rätta fruktar aft bli förföljd på grund av sin ras, religion,nationalitet, socialgrupp eller sina politiska åsikter. Vi är medvetna om att kvinnor i många länder förföljs pågrund av sitt kön. De t. o. m. dödas. Med hänsyn fill det anser vårt parti aftäven ordet "kön" bör ingå i uppräkning av orsakertill förföljelse. För att få en ändring till stånd i texten krävs att förslagkommer från ett lands regering. I flera europeiska länder har fråganaktualiserats tack vare olika aktionsgrupper. Längst har man kommit i ,varifrån FN och dess Ändringar i utlänningslagen m. m. Ändringar i utlänningslagen m. m. avdelningför mänskliga rättigheter kontaktats. har vårt parti inte ansett det nödvändigt att reserverasig i den frågan, men vi förbehåller oss rätten att följa frågans utveckling iframtiden och att återkomma fill den. Jag yrkar bifall till samtliga vpk-reservafioner. AnL 97 (): har på sitt bord förslag tillvissa ändringar av den relativt nya ufiänningslagen och vissa andra därmedsammanhängande frågor. När för knappt fre år sedan fastställde den nugällande utlänningslagen skedde def i vetskap om aft utlänningslagskommitténfortsatte sitt arbete med vissa frågor. har vi att ta ställning till proposifion 1981/82:146och en rad mofioner som har samband med propositionen. Verkställigheten avdomstolarnas beslut föreslås överflyttad från tillpolismyndigheterna, vilka redan svarar för verkställigheten för övrigautvisningsbeslut. Möjligheterna aft överklaga statens invandrarverks beslut iverkställighefsärenden ökas. Besvärsrätfen i fråga om beslut om förvar enligtutlänningslagen reformeras. Kringgående av den reglerade invandringen i form avillegal anställning medför allvarliga nackdelar för den enskilde utlänningen,för andra seriösa arbetsgivare och även för samhället. föreslås att den somanställer en utlänning utan föreskrivet arbetstillstånd åläggs att till statenutge en särskild avgift. Vid sidan av denna avgift kan han också dömas tillböter eller fängelse. I flera motioner tas situationen upp för de kvinnor sombeviljats uppehållstillstånd efter ingånget äktenskap och som efter skilsmässariskerar att bli utvisade. Frågan behandlas f. n. inom den invandrarpolitiskakommittén, och redan nu kan noteras aft en annan och mjukare praxis fillämpas idessa situationer. Utskottet fillstyrker också propositionens förslag attförhandling i ferroristärenden regelmässigt skall ske vid . De ändradelagbestämmelserna föreslås gälla från . Jag vill också med några ord beröra de fyravpk-reservationerna i defta betänkande. I reservafion nr 1 hemställs att regeringens rätt attåterbryta avlägsnandebeslut bör återinföras. Reservanterna framhåller attpolisen ibland gör politiska bedömningar av polifiska verkställighetshinder ochvägrar överlämna ärendet fill invandrarverket. Utlänningslagskommiftén, föredragande statsrådet, fleraremissinstanser och utskottet har prövat frågan om politiskaverkställighetshinder vid beslut om utvisningsärenden mycket ingående. Syftethar varit att förbättra rättssäkerheten och ge klarare regler fill denhandläggande myndigheten. Föredragande statsrådet säger i propositionen: "Defkan enligt min mening inte nog understrykas aft verksfällighetsmyndighetenmåste vara lyhörd förvarje påstående av utlänningen, som kan innefatta en invändning om poUfisktverkställighetshinder och som därför skall prövas av . Är def på minsta sätttveksamt om påståendet kan ha fog för sig eller om def har prövats,skall ärendet enligt gällande regler överlämnas fill verket." Utskottet har också velat understryka detta. Likasåerinrar utskottet om de åtgärder som planeras i form av utbildning ochriktlinjer för den berörda poUspersonalen. Frågan skall naturligtvis följas uppav invandrarpolitiska kommittén. Rätten till juridiskt biträde för flyktingar i enavvisningssifuafion fas upp i reservation nr 2. Reservanternas krav påomedelbar rätt fill juridiskt biträde i avvisningssifuafion har avvisats,eftersom polismyndighetens rätt att besluta om avvisning är begränsad till heltklara fall. Om utlänningen åberopar poUfiska skäl och vill ha asyl ochpolismyndigheten bedömer de åberopade poUfiska skälen som uppenbart oriktiga,är polismyndigheten skyldig att anmäla sitt beslut till invandrarverket. Verketbeslutar om det skall överta ärendet. Om så sker förfaller polismyndighetensawisningsbeslut, och då kan offentligt biträde förordnas. Awisningsbeslut fårinfe verkställas, innan invandrarverket har beslutat om det skall övertaärendet. Utskottet har infe funnit anledning att ändra sinståndpunkt i denna fråga, som prövats av kammaren. Hans GöranFranck belyser denna fråga ytterligare senare under dagens debatt. Reservation nr 3 far upp avskaffande av s. k.nöjdförklaring i samband med awisningsbeslut. Utskottet har infe den här gångenheller funnit någon anledning fill ändrad ståndpunkt jämfört med frågansfidigare behandling. Utskottet har i sin bedömning som utgångspunkt att polisenmåste iaktta sin skyldighet att lämna en korrekt information fill utlänningenom vad en nöjdförklaring av ett awisningsbeslut innebär. Vid nöjdförklaringinför en polismyndighet och i vissa andra fall sker detta i närvaro av vittne. I fråga om visumtvång för turkiska medborgare vill jaghänvisa fill internationell praxis. Visumtvånget är oftast ömsesidigt mellantvå länder. Undantag förekommer, t. ex. länder som kräver inresevisum av allautlänningar. Enligt vad utskottet har inhämtat är det f. n. infe aktuellt medslopande av visum mellan och . Massmedias inflytande på beslut i ufiänningsärenden harenligt utskottet överskattats av reservanten. Kortare väntetider, ytterligareförbättringar av ufiänningslagstiftningen och generös flykfingpolifik blirförhoppningsvis resultatet av invandrarpolitiska kommitténs arbete. I en fid då egoismen har funnit grogrund kanvi ändå känna framtidstro så länge människor ställer upp för varandra. Mångagör det i ideella och humanitära organisationer, insamlingar, demonstrationerosv. Men def viktigaste är aft vi får människor aft ställa upp för varandra ivardagssituationer, när vi inte upplever något dramatiskt hot. Helt enkelt: merav solidaritet i den gråa vardagen. Med det anförda yrkar jag bifall till hemsfällan iarbetmarknadsutskotfets betänkande nr 1982/83:3 och avslag på de fyrareservationer som har fogats till betänkandet. Ändringar i utlänningslagen m. m. Ändringar i utlänningslagen m. m. AnL 98ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Jag tänker bara kommentera en del avutskoftsbetänkandets svar på våra motioner som jag anser vara väsentlig isammanhanget. I vår motion belyser vi den skillnad som vi anser finnas mellanlagens utformning och dess praktiska tillämpning och skriver: "Gång på gång tvingas regeringen ompröva tidigarefattade beslut om avvisning, efter def att fallen har kommit fill allmänhetenskännedom med hjälp av massmedia. Det är etf förhållande som vittnar om att denallmänna rättsuppfattningen infe sammanfaller med vare sigutlänningslagstiftningen eller - och framför allt - med den praxis somfillämpas på det här området. Man kan dra slutsatsen attflyktingansökningarnas rättvisa och allsidiga behandling är avhängig av denuppmärksamhet som massmedia kan väcka. Vidare kan man dra den slutsatsen attregeringen antingen grundat sina ställningstaganden när def gäller avvisning påsummariska, felaktiga eller bristfälliga bedömningar, eller också kännetecknasden tillämpade praxisen av en restriktivitet som infe har täckning ilagstiftningen och som tjänar helt andra syften än att garantera en rättvisbehandling av asylsökande." När vi säger så är def infe massmediernas roll vi försökerbelysa i första hand, utan det är just skillnaden mellan lagsfiftningensutformning och dess prakfiska tillämpning, som kan ha andra skäl än attgarantera en allsidig och rättvis behandling. AnL 99PER-OLOF (): Jag skall avstå från aft gå in i den debattsom förts mellan utskottets företrädare och den kommunistiske reservanten ochta upp ett par andra saker. betänkande nr 3 rör flera viktigafrågor i vår utlänningslagstiftning, bl. a. frågan om påföljden vidförhindrande av verkställigheten av etf beslut om avlägsnaride; detta är sombekant icke helt ovanligt. behandlade fråganom kriminalisering av åtgärder som syftar fill att förhindra verkställighetenav ett avlägsnandebeslut. Kommittén sade bl. a. att det är ofrånkomligt aftåtskilliga utlänningar måste skickas fillbaka till sitt hemland trots aftförhållandena där materiellt och polifiskt är besvärliga. Detta är nödvändigt,om vi inte skall göra avsteg från vår höga ambitionsnivå när det gäller aft geinvandrare med svenskar jämförbara villkor. Kommitténs slutsats blev, även omden framhöll att skäl kunde tala däremot, att samhället bör ingripa medstraffsankfioner mot åtgärder som avser att förhindra verkställigheten av ettavlägsnandebeslut. Undantag, menade man, skulle dock göras för nära anhörig,och det anser jag för min del också vara rimligt. I proposifion 1981/82:146 om verkställighet, förvar ochansvar enligt utlänningslagen frångick föredraganden kommitténs förslag medundantag för att den som av vinningsskäl gömmer en avvisad eller utvisad kandömas fill straff. I mofion 1981/82:2412 yrkade och jag aftkommiftéförslaget skulle följas. Samma ståndpunkt har jag också hävdat när frågan behandlades iinvandrarverkets styrelse. Arbetsmarknadsutskottetbehandlar nu motionen mycket välvilligt, men föreslår att motionsyrkandet skallavslås. Utskoffef konstaterar dock att det finns anledning att "med tankepå den möjliga framfida utvecklingen överväga lämpliga åtgärder som syftar tillatt denna form av verksamhet upphör", dvs. att gömma personer för aftförhindra aft ett eventuellt awisningsbeslut verkställs. Def var precis den slutsats som vi niofionärer drog och som gjorde attden här motionen väcktes. Def är bara litet märkligt aft infe utskottet drarkonsekvenserna av sitt eget ställningstagande. Def ger naturligtvis ossanledning att återkomma. Jagvill för att understryka detta helt kort också citera några rader av vadutlänningslagskommiftén sade i sitt betänkande: "Omen stat i längden tolererar aft regeringens och behöriga myndigheterslagakraffvunna beslut i ufiänningsärenden undandras verkställighet på grund avåtgärder från allmänhetens sida, verkar detta av naturliga skäl demoraliserandepå bl. a. dem som har att fatta eUer verkställa besluten. Underlåtenheten attbeivra etf sådant handlingssätt skapar vidare intrycket, aft samhället intemenar allvar med besluten. Dessa förhållanden kan i längden leda fill föraktför myndigheternas verksamhet, och i detta fall, för samhälletsinvandringspolitik." Def är beklagligt att utskottet inte tagit fasta på detta uttalande avutlänningslagskommiftén. Def ger oss mofionärer anledning att återkomma inomkort. Ändringari utlänningslagen m. m. I detta anförandeinstämde (). AnL 100 (): När förslaget till ny utlänningslag behandlades av våren 1980återstod vissa frågor att utreda. Utlänningslagskommiftén fortsatte sittarbete, och den proposition vi nu behandlar bygger i huvudsak på kommitténsslutbetänkande och tar upp etf begränsat antal frågor som rör verkställighet avavvisnings- och ufvisningsbesluf, förvarsfagande, straff ochansvarsbestämmelser. Dessutom föreslår regeringen vissa ändringar ihandläggningen av terroristärenden. Propositionen lämnades fill redani våras och är alltså undertecknad av förra regeringen och dessinvandrarminister , som emellerfid på grund av uppdrag iFN-delegationen i är förhindrad att delta i debatten . Def råder stor enighet iutskottet om propositionen. Iaktuellt betänkande behandlas också ett stort antal mofioner, och jag villberöra några av dem. Fråganom förvarsfagande av utlänningar har ofta varit föremål för debatt. Iproposifionen understryks att förvarstagande enligt utlänningslagen skalltillämpas restriktivt och infe tillgripas om syftet med en tvångsåtgärd avdetta slag kan tillgodoses på annat sätt. Utskottet instämmer idetta och noterar med tillfredsställelse att utlän- Ändringar i utlänningslagen m. m. ningslagskommitténkunnat konstatera att förvarsfagandena regelmässigt varit korta. När det gäller förvarstagande där barn är inblandaderedovisas i proposifionen de åtgärder som dåvarande regeringen redan vidtagit.Den 14 januari 1982 beslöt nämligen regeringen om sådana ändringar avutlännings-förordningen att barn infe utan synnerliga skäl får tasin i kriminalvårdsanstalt, allmänt häkte eller poUsarrest. Utskottet noterardetta med tillfredsställelse. Utskottet påpekar att det också i övrigt ärotillfredsställande aft förvar av utlänningar i stor utsträckning sker i häktenoch arrestlokaler och delar den uppfattning som framkommit både iuflänningslagskommifféns betänkande och i propositionen, nämligen att enlångsiktig lösning på problemet måste innebära att särskilda förvarslokalerkommer till. När def gäller straffpåföljd för här boende personer somgenom att gömma utlänningar försöker hindra verkställighet av avvisnings- ochufvisningsbesluf har regeringen inte helt ställt sig bakomuflänningslagskommifféns förslag, som innebär att allt sådant handlande börvara straffbart. Enligt proposifionen bör endast sådana handlingarstraffbeläggas som begås i vinningssyfte. Personer som ingriper av starkamedmänskUga skäl bör inte straffas. I dessa situationer bör lösningen sökasgenom andra medel, främst information. I proposifionen framhålls emellerfid aft all verksamhetför att hindra verkställighet av i laga ordning fattade avlägsnandebeslut ärägnade att undergräva respekten för ett demokrafiskt samhällsskick. Den kandessutom leda fill psykiska men för de personer som göms undan. Utskottet ansluter sig fill propositionens förslag menpåpekar att detta infe får tolkas så att man accepterar någon form avverksamhet som syftar till att hindra verkställighet av fattade beslut. Tvärtomtar utskottet bestämt avstånd från all sådan verksamhet. Flera tar upp problem som kan drabba kvinnor som fåttuppehållstillstånd i på grund av äktenskap eller samboende med härbosatt man och som, om förhållandet spricker inom viss fid, kan riskera attutvisas. Här noterar utskottet med tillfredsställelse att förra invandrarministernKarin infört en annan och mjukare praxis i dessa fall. I eninterpellationsdebatt uttalade hon att större hänsyn skulle tastill de problem som kan uppkomma om de frånskilda kvinnorna tvingas återvändatill hemlandet, liksom fill orsakerna fill att dessa kvinnor vill bryta upp uräktenskapet eller samboendet i . Många ufiändska kvinnor misshandlasnämligen av sina partner. Slutligen tas i en motion upp problemen med de långaväntetiderna för utlänningar som begärt tillstånd att få stanna i . De långa handläggningstiderna i ufiänningsärenden harunder varit etf problem, särskilt accentuerat i mitten av 1970-falefoch åren därefter. Även om de väntetider på två fill fre år som ofta förekommiti debatten varit överdrivna och mer gällt enskilda fall än genomsnittstiden, såär def både för de enskilda människorna som berörs och för samhället oacceptabelt attväntetiden blir längre än vad den i ufiänningslagen fastlagdahandläggningsordningen ger upphov fill. Dessbättre har situafionen på det här området genom de åtgärder som förrainvandrarministern och regeringen och vidtagit starktförbättrats. Före regeringsskiftet uppgick antalet ärenden iarbetsmarknadsdepartementet till 335 mot ca 1 000 bara fidigare. Ocksåpå invandrarverket och hos polisen är situationen väsentligt bättre äntidigare. Utskottet noterar detta och säger att det alltså intefinns skäl att överväga ytterligare åtgärder för att förkortahandläggningsfiden, men självfallet måste det vara en ambifion att på olikasätt skapa förutsättningar för en sådan förkortning. Jagvill endast tillägga att det är en väsentlig invandrarpolitisk insats somgjorts genom att väntefiderna i ufiänningsärenden nedbringats fill"normal" nivå. Meddef anförda får jag, herr falman, yrka bifall fill utskottets hemställan påsamtUga punkter. Ändringar i utlänningslagen m. m. AnL101 () replik: Jag konstaterar att man också i utskoftsbefänkandet starkt betonarinformationsinsatserna. Def är gott och väl med informafion, men jagifrågasätter starkt om utskottet ändå infe har övervärderat betydelsen avinformafion i detta sammanhang. Här gäller def ju gmpper som av religiösa ellerandra skäl döljer dem som är awisningshotade. Jag tror inte attinformationsinsatser kan ha tillräcklig effekt i sådana fall. Omvi, herr talman, skall få förståelse för den svenska invandringspolifiken,måste förutsättningen vara aft vi har en reglerad invandring och att de ramarsom styr denna reglerade invandring respekteras samt att, om de interespekteras, samhället reagerar mot det. Detta tror jag aft svenska folketbegär.