prot · G609139 · 1982-12-31 00:00:00 — för /84 jämfört med1982/83, vilket innebär en reducering mot de som genomsnittligtgäller för högskoleväsendet - tvärtemot uttalade löften och ingångna avtal omupprustning av . Med anledning härav frågar jag statsrådet om denföreslagna minskningen är avsiktlig eller möjligen beror på ett misstag. 1982/83:485 av () till bostadsministernom användningen av brukningsvärd för bostadsbebyggelse: Regeringen har beviljat komunatt ta brukningsvärd i anspråk för bostadsbebyggelse. Såväl statensplanverk som länets lantbruksnämnd har ansett att stadsplanen för nämndaområde inte bör fastställas. Utifrån detta exempel vill jag ställa följande frågor tillbostadsministern: Ärbostadsministern beredd medverka till ett fortsatt vaktslående om brukningsvärdåkermark? I vilkenutsträckning anser bostadsministern att hänsyn bör tagas tilllantbruksnämndernas och statens planverks synpunkter vid fastställande avstadsplaner för bostadsbebyggelse på brukningsvärd ? 1982/83:486 av () tillutbildningsministern om textillärarutbildningen: UHÄ har utfärdat bestämmelser omändrade villkor för behörighet att antas till textillärarlinjen. gällandekrav på genomgångna terminskurser i sömnad och vävning slopas. Anser statsrådet att kvaliteten på utbildningen kanupprätthållas med de sänkta intagningskraven? finansministern om Nr 139 1982/83:487 av (vpk) til utländska förvärv av aktier i svenskaaktiebolag: De utländska köpen av aktier isvenska aktiebolag har ökat starkt . Enbart underförsta kvartalet 1983 exporterades aktier för 2 268 milj. kr. Det är nästanlika mycket soin . Den sammanlagda importen av svenskabörsaktier uppgick till 1 319 milj. kr. Nettoexportenvar alltså 949 milj. kr. Av lämnade tillstånd för enskilda svenskaaktiebolag att få exportera svenska aktier har också ökat starkt under förstakvartalet . Hur ser regeringen på de betydandeutländska uppköpen av svenska aktier? 1982/83:488av () till utbildningsministern om ändrade regler för intagningtill gymnasieskolan; Den senaste antagningen tillgymnasieskolan har visat på oönskade konsekvenser av det nuvarandeantagningssystemet. De 0,5 poäng som eleverna får för förstahandsvalet ledertill taktikval. Eleverna sneglar på föregående års antagningar och uppskattarvar de största möjligheterna att komma in finns. Förstahandsvalet styrs därförinte längre av elevens intresse utan snarare av möjligheten att få en plats pågymnasiet. I exempelvis räckte inte de förstahandssökande till attfylla den humanistiska linjen, vilken varit mycket eftertraktad.Det verkar vara en samstämmig uppfattning bland föräldrar, syo-konsulenter ochlärare jag talat med att de extra 0,5 poäng som förstahandsvalet ger är alltförmycket. Det motsvarar ungefär 8 betygsenheter, och därmed rubbaskonkurrensförhållandena i alltför stor utsträckning. Är utbildningsministern, mot den erfarenhet söm densenaste antagningen till gymnasieskolan ger, beredd att vidtaförändringar, så att problemen är undanröjda till intagning? 1982/83:489 av tredje vice talman ()till statsrådet om ändrade regler för oljelagringsskyldighet: En för viktig målsättningpå det energipolitiska området, som alla är överens om det önskvärda i, är attersätta importerad olja med inhemska bränslen. Det inhemska bränsle som därvidär lättast tillgängligt - och på vilket det råder ett påtagligt överskott- är bränsleflis från klenvirke, hyggesrester och rivningsvirke. Allarestriktioner som hindrar en övergång från importerad olja till inhemskbränsleflis måste därför vara felaktiga och bör såvitt möjligt undanröjas. En sådan restriktion är de beräkningsgrunder som användsvid bestämmandet av företags beredskapslagringsplikt av eldningsoljor.Lagringsplikten beräknas på ett flerårigt förbrukningsmedeltal, som dessutomframräk-nas för en period som ligger ganska långt bakåt i tiden. Resultatet avdetta blir, att ett företag som övergår från att värma sina lokaler medeldningsolja till att värma dem med bränsleflis likväl ärlagringspliktigt för eldningsolja ! alltså i princip gjort sig oberoende av eldningsoljor, tvingas manbinda stora kapital, vidkännas räntekostnader och risker för prisfallsförlusterpå ett stort oljelager som ej längre är nödvändigt för företagets egna behov. Kommunala värmeverk som övergår till fastbränsleeldningfår dispens från oljelagringsskyldigheten. Jag vill med hänvisning till det anförda ställa följandefråga till statsrådet : Avser statsrådet att införa bestämmelser innebärande attföretag som övergår till inhemska bränslen befrias från oljelagringsskyldighet? 1982/83:490av (vpk) till industriministern om lättklinkerprojektet iArjeplog; lett radioprogram har turerna kringArjeplogs lättklinkerprojekt ingående belysts. Där påvisades att AMS krav påborgen för hela stödbeloppet var en normal utgångspunkt i varje stödärende.Sökt stöd låg också inom de ramar man har att räkna med inom detta stödområde.En talesman för Ahlsells hävdade också att om ett seriöst bud skulle läggasfrån regeringen skulle det prövas av företaget. Ett sådant bud kandå innebära ett regeringsbeslut, hur långt regeringen kan gå för att stödjaprojektet. Med hänvisning till detta vill jag till industriministernställa följande fråga:' Är regeringen villig att ompröva sitt ställningstagandetill lättklinkerprojektet i ? 1982/83:491 av i (m) till justitieministernom ändrade föreskrifter om banksekretess: I en skrivelse frånbankinspektionen till bankerna rörande banketik anförs bl. a.dels att det inte möter något hinder ur banksekretessynpunkt att bankerna ienskilda fall efter särskild prövning varje gång lämnar uppgifter tillkronofogdemyndighet även utöver vad som ärdein uttryckligen ålagt enligt 4 kap.15 § utsökningsbalken, dels att banker inte bör underrättakunden/utmätningsgäldenären om förfrågningen, om kronofogdemyndigheten begäratt underrättelse ej skall ske. Vill statsrådet medverka till att åberopade föreskrifterom banksekretess bringas i överensstämmelse med sekretesslagen och normalpraxis inom området för ekonomisk upplysningsverksamhet? 1982/83:492 av () till finansministern om den statliga byggnadsverksamheten: har beslutat attinte genomföra planerna på att bygga nya lokaler för förskoleseminarium iSödertälje. Det innebär också att planer på att bygga en vårdyrkesskola ianslutning härtill måste skrinläggas. Regeringspartiet har tidigare framhållit omfattandebyggverksamhet som ett viktigt inslag i kampen mot arbetslösheten. Vill statsrådet medverka till att tarsitt ansvar för att stimulera byggnadsverksamheten i landet under rådandearbetsmarknadsläge? 1982/83:493av UUa Orring (fp) till industriministern om sysselsättningsproblemen iHörnefors: Den avveckling av NCB;s verksamheti , koinmun, som har ägt rum har skapat betydandesysselsättningsproblem. Viss förhoppning har funnits beträffande möjligheterna förett annat skogsindustriföretag, , att förlägga ny verksamhet tillHörnefors. Dessa planer har definitivt slopats. Hörneforsområdet inplacerades i det temporära stödområdetfram till . Ämnar statsrådet vidtaga åtgärder för att förlänga dentidsperioden och därigenom låta nya sysselsättningsprojekt arbeta vidare med dealternativa sysselsättningsidéer som framkommit? 1982/83:494 av () till civilministern omstatsbidraget till barnomsorgen: I en radiointervju aviserarcivilministern förslag om förenklade regler inom barnomsorgen. Det måste blienklare för kommunerna att bygga barnstugor, framhöll civilministern, ochtrodde att ett sådant förslag skulle kunna presenteras under valperioden.Riksdagen har dock beslutat om förenklade statliga regler inombarnomsorgen och ett rättvisare statsbidragssystein, på förslag avmittenregeringen. De nya reglerna skulle ha trätt i kraft den 1 januari 1983.En av de första åtgärder soin den socialdemokratiska regeringen vidtog var attriva upp detta beslut. Mot bakgrund av civilministerns uttalande vill jag ställaföljande fråga till civilministern; Avser regeringen att återinföra de förenklade statligareglerna inom barnomsorgen som fattade beslut om den 25 november1981? 1982/83:495 av () till finansministern omändrade regler om uppskov med inbetalning på investeringskonto i vissa fall: Delägare i handelsbolag med fleraägare samt kommanditbolag kan ha olika tidpunkt för deklarationens avlämnande.Samtliga måste ändå betala in pengar på investeringskonto senast den 31 mars.även om man har bokslutsdag senare och uppskov med deklarationens avlämnande. Med anledning härav frågar jag om finansministern ärberedd att låta se över gällande regler så att uppskov med inbetalning påinvesteringskonto kan medges till deklarationsdag och bokslutsdag. 16 § Kammaren åtskildes .