prot · G609109 · 1982-12-31 00:00:00 — För att bibehålla en rationell ägarstruktur på de störresamlade utbud av skogsmark som kommer från skogsbolag bör sådana utbud, enligtden inriktning som kommit till uttryck i budetpropositionen, i första handriktas till domänverket. I reservationerna 2, 3 och 4 har reservanterna motsattsig denna inriktning och förordat att skogsmarken i stället skall tillföras privatskogsbruket,i första hand kombinerade jord- och skogsbruk. Vi från vår sida är väl medvetna om vilken betydelse dessakombinationsföretag har framför allt i inland men även på mångaandra håll. En bättre fastighetsstruktur är ett viktigt mål för markpolitiken -pä många håll helt nödvändig för ett rationellt jord- och skogsbruk och förmånga bygders överlevnad. Arbetet för en bättre fastighetsstruktur skallfortsätta och intensifieras. Utredningar arbetar med uppgift att se över demedel som samhällethar till sitt förfogande i detta avseende och att komma med förslag till nyagrepp. Det vi nu talar om gäller större, väl samlade och välarronderade fastigheter som av skogsbolag bjuds ut till försäljning och därstaten uppträder som köpare. Dessa fastigheter, som redan fungerar bra urskogsbrukssynpunkt, bör enligt vår mening inte få splittras upp utan bibehållassamlade med tanke på deras betydelse som underlag för sysselsättning för dem somfår sin utkomst från skogsarbetet. En annan vikfig faktor är dessa fastighetersbetydelse för en trygg råvarubas för den skogsindustri som i många fall ärlokaliserad ut i skogsbygden. Vi får också räkna med att utbudet av dessa störreskogsfastigheter kommer att minska. Även detta är ett skäl till att dra ner påoch avveckla den speciella kredit som lantbruksstyrelsen disponerar förinköp av dessa fastigheter. Låt mig än en gång påpeka, att då det gäller mark som inteär lämpad för domänverket och då det inte handlar om att slå sönder störrevälarronderade innehav, är det helt klart att den typen av skogsmark går in iden vanliga struktur- och rationaliseringsverksamheten. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i denna deloch avslag på reservationerna 2, 3 och 4. Reservationerna 14 och 15 berör förvärv av mark förnaturvårdsändamål. Departementschefen har i budgetpropositionen föreslagitatt ett i förhållande till föregående år oförändrat belopp om 20 miljonerskall anvisas för detta ändamål. I reservation 14 har förordat attbeloppet skall sänkas fill 15 miljoner och att statens ambitioner på dettaområde skall dämpas i motsvarande mån. Från våra utgångspunkter ser vi det somen viktig del i naturvården att staten genom förvärv av de mest skyddsvärdanaturområdena kan säkerställa att dessa får ett fullgott skydd. Jag vill också erinra om att för någon månadsedan fattade beslut om att institutet naturvårdsområde skulle komma tillanvändning i första hand när det gäller vissa skyddsvärda områden. Det germöjlighet till skydd av dessa värdefulla områden utan de långtgående insatsersom en inlösen medför. I det fallet kan också pågående markanvändningfortsätta. lanserades av den borgerliga regeringen en helt nyprincip om överföring av mark från domänfonden till naturvårdsfonden. Frånsocialdemokratiskt håll motsatte vi oss då dessa transaktioner. I åretsbudgetproposition avvisas dessa särskilda överföringsmöjligheter, och det slåsfast att ersättningsfrågor skall bedömas på samma sätt när det gällerdomänverkets mark som i fråga om annan mark. har lönsamhetskrav attleva upp till och bör därför behandlas som alla andra affärsdrivande verk i liknandesituationer. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan och avslag påreservationerna 14 och 15. Reservation 19 behandlar insatser mot försurning, scm ärett av våra allvarligaste miljöproblem. Insatser av många slag måste till. på etteffektivt sätt får stopp på utsläppen vid källan, måste återställningsarbeteni form av kalkning av mark och vatten sättas in på bred front. I enlighet meddet från antagna långtidsprogrammet har därför anslaget till dessaåtgärder räknats upp från 25 till totalt 65 milj. kr. i årets budget. har i reservationen yrkat på en ytterligarepåspädning med 5 miljoner. Till det kan sägas att även mycket angelägna ändamålfår vidkännas besparingar, och vi anser inte att det nu finns skäl att gå ifrånden långtidsplan som har antagit. När det gäller reservafion 20 föreligger en hårfinskillnad mellan utskottsmajoriteten och reservanterna. Utskottsmajoriteteninstämmer i att vården av flora och fauna är en vikfig del i naturvården, menäven om utskottsmajoriteten hyser förståelse för behovet av dessa insatser bör-med hänsyn fill det ekonomiska läget och i avvaktan på en utredning i ärendet,som är att vänta - inte nu några andra medeltillföras över budgeten. Vad gäller jaktvårdsfonden kan sägas att den förvaltasav regeringen enligt gällande lagstiftning. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation 20. 43HANS () replik: Vi har tre olika vägar att gå om det är någotområde som vi vill göra till reservat. Den första är att staten löser in hela området. Den andraär att man betalar en engångsersättning för intrång - som kompensation för deåtgärder markägaren inte kan vidta. Den tredje väg man har att gå är attarrendera marken. Vi skall inte säga nej till någon av dessa möjligheter,inte sätta någon av dessa vägar före en annan, utan de bör kunna prövas sidavid sida. Vi vet allihop att vi är tvingade att spara. Har vi inte pengar attköpa in ett område för, vore det dystert om detta därigenom skulle fördärvas.Vi kan ju nu komma undan med ett litet lägre belopp om vi får arrendera marken. Jag tycker inte att och min uppfattningär särskilt långt ifrån varandra, utan varje enskilt fall får bedömas för sig. Institutet naturvårdsområde har inte använts så mycket somman hade hoppats. Det är framför allt jag mycket ledsen för, eftersom det varjag som lanserade hela begreppet när vi diskuterade den nya naturvårdslagen förmånga år sedan. Naturvårdsområde är inte ett lämpligt institut när detgäller små områden, som är värdefulla ur reservatsynpunkt. Naturvårdsområde ärintressant för områden som är så pass stora att de sätter sin prägel pålandskapsbilden. Jag delar förhoppningen att vi skall kunna användanaturvårdsområden litet mer än , men jag är ledsen för att inte riksdagengick med på mina tidigare förslag att man skulle få locka med mycket små beloppsom ersättning för intrång- även klassandet av ett område som naturvårdsområdeinnebär ju intrång. Det hade varit bra att ha en sådan möjlighet i bakfickannär man är ute och förhandlar - att man skulle kunna lämna en liten ersättning för de uppoffringar som markägaren får göra förallmänhetens Nr 109 rekreationsliv. Vi har inte fått den möjligheten, men det har inte inverkatpå den min förhoppning att vi ändå skall kunna få fler naturvårdsområden. 44BÖRJE () replik: Beträffande markförvärv för jordbruketsrationalisering lade jag märke till att faktiskt fäste storvikt vid att salubjuden mark i vissa lägen skall erbjudas enskilda jord- ochskogsbrukare. Men det är oroande att menar att domänverketskall ha företräde i alla lägen. Det är just detta synsätt som vi frånfolkpartiet inte kan ansluta oss till. Vi har gått med på ett sänkt belopp, mendess användning skall motsvara den som gäller innevarande budgetår. 45MARTIN () replik: Jag kan bara säga till attvi har gemensamma förhoppningar på just institutet naturvårdsområde. Detuppfyller många av de krav som finns, bl. a. att man skall kunna bevara ettområde utan att för den skull göra de stora förändringar vad gäller ägandet somett förvärv av staten skulle innebära, något som ju också skulle medföra storakostnader. Beträffande mark för strukturrationalisering gäller det.som jag tryckte på i mitt anförande, stora väl arronderade områden som bjudsut. Och det är staten som uppträder som köpare. Vi behöver en sådan strukturhos vårt skogsbruk att vi får en rationell användning av skogsmarken. Vi vet averfarenhet att vi, om vi kan hålla områdena samlade, också får en bättreanvändning av skogsmarken. Detta berör över huvud taget inte denstrukturrationalisering som är nödvändig och som skall gå vidare. Vi harbetonat att den inte skall påverkas, utan i den verksamheten skall domänverketnaturligtvis medverka liksom . Det handlar alltså här om att inte splittra upp redan välfungerande brukningsdelar! 46 () replik: Om lantbruksstyrelsen även i fortsättningenfår köpa den här marken och sedan förmedla den till intressenter från denenskilda jordbruks-och skogsbruksrörelsen, kan man väl förutsätta attlantbruksstyrelsen inte gör affärer under andra former än att det blir envettig arrondering av skogsmarken i fråga! 47 () replik: När det handlar om ett utbud som inte är avintresse för domänverket - vi skall ha klart för oss att verket inte harintressen överallt -kan det gå in i den vanliga strukturverksamheten. Vi fårräkna med att det här blir en överenskommelse på vanligt säit mellanlantbruksstyrelsen och domänverket. Anf: 48IVAR VIRGIN (m): 1 den moderata motionen 1977 tar vi upp endel miljöpolitiska problem. Vi konstaterar bl. a. att betydelsefullaförbättringar på miljöområdet har skett under borgerliga regeringar.Användningen av eldningsoljor har minskat med under perioden1977-1982 genom energisparande, genom övergång till alternativa bränslen ochgenom god tillgång på elström, bl. a. på grund av tillkomsten av nya kärnkraftverk. Utsläppen av svaveldioxid, som ju svarar för en betydandedel av försurningen av våra marker, har genom detta minskat med perår. Risken för oljeskador på våra kuster har gått ned väsentligt genom densänkning av oljeimporten som denna utveckling medfört. Trots dessa förbättringar är det ändå så att vi betraktarförsurningen av våra marker, våra sjöar och våra vattendrag som det allvarligastemiljöproblemet - om man nu inte skall klassificerabudgetunderskottet som ett miljöproblem. I så fall intar självfallet detproblemet tätplatsen. Vi har också i vår motion pekat på att en fortgåendeurartning av statens finanser, förutom att den är ett hot mot vår välfärd,dessutom mycket klart äventyrar miljöinsatser helt enkelt därför att våraresurser urholkas. Försurningen är alltså ett stort problem. Den förorsakaren långtgående utarmning av sjöarnas och vattendragens biologiska liv. Vid lågapH-värden kan utfällning av metaller i vattnet förekomma. Detta ökar riskernaför att människor tar skada. Enligt kan 400 000 människorberöras eller komma att beröras av den pågående försurningen. Deras hälsa kankomma i farozonen genom att giftiga metaller, aluminium och kadmium, genomutfällning i sura vatten påverkar dricksvattnet. Våra kunskaper om hur försurningen sker är tyvärrofullständiga. Trots detta råder nog en stor enighet om att luftföroreningarsom innehåller svaveldioxid och kväveoxider är en huvudorsak. Vilka åtgärder kan då vidtagas för att vi skall komma tillrätta med problemet? En viktig del av dessa måste vara att vi på olika sättförsöker förmå våra grannländer att minska sina utsläpp. Det finns klara teckenpä att effekten av försurningen börjar visa sig även i dessa länder och attvilligheten att vidtaga kraftåtgärder ökat betydligt . Dettagynnsammare klimat måste vi självfallet utnyttja. Vi kan vidare vara ytterst noggranna vid lokaliseringen avnya värmeverk för fossileldning och förlägga dem till områden som är så litetförsurningskänsliga som möjligt. Undersökningar av markförhållanden utförda avprofessor kan här ge god vägledning. Kalkning av våra sjöar och vattendrag är också ennödvändig och viktig åtgärd. Vi ser anslaget härför som en nödvändiginvestering för att återställa skadad miljö. bedömde det årliga behovet av kalkning till 200 milj. kr. Det ärmot den bakgrunden man skall se det moderata förslaget om ökat anslag tilldetta viktiga ändamål. Vi har också i vår motion pekat på en möjlighet att ifortsättningen hjälpa till att försöker man begränsa luftföroreningarna genomadministrativa regleringar, genom att föreskriva att viss oljekvalitet skallanvändas eller genom att bestämma att utsläppen högst får uppgå till en vissmängd av t. ex. svavelföroreningar. Vi tycker att man som ett komplement. till detta bordeinföra en miljöavgift, som lades på de anläggningar där försurande utsläppsker. Systemet.bör ha en sådan utformning att en god rökgasrening, somresulterar i låga halter av surgörande ämnen, ger låga avgifter. På det sättetskulle vi få en stimulans till att verkligen vidta åtgärder som går vidare änvad som är fastställt i koncessioner. Avgiftssystemet skulle även kunna tahänsyn till mängden potentiellt cancerframkallande ämnen en anläggning avger. Ett system av den här typen borde stimulera till ökadeinsatser på reningssidan och minska behovet av ytterligare statliga regleringarpå detta område. Av praktiska skäl bör en begränsning ske till anläggningar aven viss storlek. En sådan avgift innebär också ett steg i riktning mot attden som åstadkommer en viss skada också får vara beredd att betala för atträtta till denna. Den skulle också indirekt gynna investeringar ivärmepumpverk, som ju ger en i miljöavseende överlägsen värmeproduktion. Härtas ju av energin från vatten, från luften eller från marken. Enbarthäri ligger en stor energibesparing och därmed ett miljöskydd. Om man görtankeexperimentet att den elkraft som tillkommer genom kärnkraft de närmasteåren skulle användas till värmepumpar, skulle den därigenom framtagna energinräcka till att ersätta av den eldningsolja vi f. n. använder. Vad dettaskulle betyda för miljön är ju uppenbart. Med det anförda vill jag yrka bifall tillsamtliga moderata reservationer vid betänkandet. 49CHRISTER (): Jag har i motion 1008. som behandlas ijordbruksutskottets betänkande nr24. föreslagit att man skulle inrätta entjänst som konsulent för pälsdjursuppfödningen i med placering iSölvesborg. Jag har i motionen försökt belysa situationen för minkuppfödningen,i första hand dennas stora betydelse för landet i allmänhet och för isynnerhet, särskilt i vad avser Sölvesborgsområdet. Listerlandet är ett ganska stort centrum förminkuppfödning, vilket bl. a. beror på närheten till produkter som används tillminkföda, dvs. fiskavfall, slakteriavfall och liknande. Minknäringen har ävenstor betydelse för sysselsättningen i området. Många människor är direkt ellerindirekt sysselsatta genom denna näring. Det är också viktigt att poängtera attde flesta av de skinn som bereds i minknäringen, . exporteras ochdärigenom ger inkomster till landet. Jag har vidare försökt att belysa sambandet med denutbildningslinje i pälsdjursteknik som planeras på gymnasieskolan i finns f. n. ingen utbildning på detta område i landet, och de svenskar somvill skaffa sig en sådanutbildning får göra det i , som har den närmast tillgängligautbildningen. Skoldirektören i , , har meddelatmig att fått besked om att en sådan utbildningslinje med 16 eleverskall inrättas med rekrytering från hela landet. Den av mig föreslagnekonsulenten skulle kunna bidra till att den praktiska undervisningen på dennalinje får en så god utformning som möjligt. Jag är medveten om att jag i det läge som motionenbefinner sig i inte kan ställa något yrkande, och jag har inte heller föravsikt att göra detta. Jag vill bara säga att utskottet och här hadeen chans att verkligen se till att näringen utvecklas och att ytterligarearbetstillfällen skapas i , där man, som alla känner till, är drabbadav arbetslöshet. Jag avser dock, herr talman, att återkomma i denna fråga inågot annat sammanhang. 50GUNHILD (): I jordbruksutskottets betänkande nr 24behandlas bland många andra även motion 1982/83:1981 av ochmig angående en forskningsstation för vattenbruk på . Det har pågått en intensivforskningsaktivitet på . Den har varit centrerad till i och administreras från Askölaboratoriet. Därutförs vattenbruksforskning inom f. n. följande områden: Försöksverksamhet med såväl intensiv som extensiv odlingav den svenska flodkräftan pågår dels i dammar, dels ilaboratorieanläggningarna på Furillen, en liten ö utanför . Odling medelstspraymetoden av alger på land bedrivs vid Furillen. Uppföljning pågår avutsättningen av 55 000 ålyngel i sjö mellan och . Insamlingförekommer av havsöring för romtagning och senare kläckningoch utplacering av yngel i bäckar där öringen är hotad eller ej alls förekommer. skall dessutom en inventering av ilandspolademarina alger för kemikalieindustrin utföras. Vidare skall gös, som inte allsförekommer på , sättas ut på prov, liksom också 100 000 laxsmolt - detsenare i regi av i . Verksamheten påGotland leds från i , medan hela denexperimentella delen - exempelvis när det gäller kräftor och alger - ärförlagd till lokaler som tillhörde en nedlagd kalkfabrik på Furillen.Verksamheten får där fortsätta fram till . Det vore olyckligtom t. ex. forskningen om den svenska flodkräftan skulle behöva avbrytas,eftersom denna forskning av tvingande skäl är bunden till . äricke försurningshotat och är dessutom det enda län i som inte hardrabbats av kräftpesten, som kan spoliera många års forskningsverksamhet. Just kräftodlingen gäller tillämpad forskning, där mandirekt kan se det praktiska resultatet av undersökningarna. Det är också ett avde konkreta förslag som styrgruppen för vattenbruk lägger fram i sinslutrapport. Slitestationens utomordentliga läge mitt ute i ,med en provkarta på naturresurskvaliteter och nyttjandeproblem. gör att länethar naturliga förutsättningaroch erfarenheter inom havsforskningsområdet. Det måste alltså anses både lämpligt och nödvändigt att enav de fem fältstationer för forskning m. m. om vattenbruk som nämns istyrgruppens utredningsförslag förläggs till . ochGotlands kommun stöder de redan pågående projekten och är beredda att satsaresurser för att bidra till en utveckling av forskningsverksamheten. I förlängningen av den här verksamheten ser vinaturligtvis också syftet att få till stånd en kommersiell produktion, som kange nya arbetstillfällen. Speciellt norra är ju i stort behov av sådana.På initiativ av och kommunen har det också bildats en lokal samrådsgruppför att följa arbetet, underlätta vid eventuella konflikter och stimulera tillolika slags satsningar, exempelvis företagsetableringar. Vi har i motionen utvecklat en rad motiv varför enplacering av en forskningsstation på är ytterst lämplig. Jag har ocksåpå detta sätt velat understryka motiven. Även om jag är medveten om denberedning som ärendet i stort är föremål för, tycker jag att utskottet kanskekunde ha kostat på sig åtminstone en positiv skrivning. Regeringen har fått erkännande för att den i åretsbudgetproposition har satsat mycket pengar på forskning och utveckling. Låt migdå uttrycka förhoppningen att denna välvilja även, och inte minst, kommer attomfatta den bit av forskningen som det här gäller. Jag tänker inte ställa något yrkande, men motbakgrund av att så mycket samhällsarbete ägnas åt att få framsysselsättningstillfällen åt människor i det här landet och av att man här haren forskning som snabbt kan resultera i en kommersiell hantering, anser jag attutskottet borde ha gjort en kraftigare markering. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 och4 (lantbruksnämnderna) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 44 förreservation 1 av och . Mom. 1 a(vissa större förvärv av skogsmark från skogsbolag) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 135 förreservation 2 av m. fl. Mom. 2 (domänverkets medverkan istrukturrationaliseringen) Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 3 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3(avgift för kreditgarantier) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 61 förreservation 5 av m. fl. Mom. 2(finansieringen av ridhusanläggning vid ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 216 röster mot 75 för bifall till utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagits i reservation 6 av ArneAndersson i m. fl. Mom. 2(ändringar i skördeskadeskyddet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avEinar m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 2(översyn av skördeskadeskyddets administration) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 17 förreservation 8 av . Punkt 20 () Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 13 förreservation 9 av . Mom. 2(Bidrag till djurens hälso- och sjukvård) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 60 förreservation 10 av m. fl. Mom. 2(: Förvaltningskostnader) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avEinar och , bifölls med acklamation. Mom. 2 b(forskningsresurser till vattenbruk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 13 avLars , bifölls med acklamation. Mom. 1 (anslag till för naturvård) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 14 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 2 (överföring av mark mellan domänfonden och naturvårdsfonden)Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 av m, fl,,bifölls med acklamation. Punkt38 (Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet, m. Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 17 av den och , bifölls med acklamation. Punkt 40(Stöd till miljöskyddsteknik) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 18 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Anslag till räddningstjänst m. m. Mom. 1(Åtgärder mot försurningen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 19 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 2(särskilda medel ur jaktvårdsfonden till flora- och faunavård) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 20 avLars , bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 1982/83:13 om anslag tillräddningstjänst m. m. 1982/83:100 delvis), 1982/83:15 om allmännasamlingslokaler (prop. 1982/83:100 delvis) och 1982/83:16om bostadsanvisningslagen. 51 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 13, 15 och 16 kommer attdebatteras i tur och ordning och voteringarna kommer att äga rum i ettsammanhang sedan dessa betänkanden slutdebatterats. Först upptas alltså civilutskottets betänkande 13 omanslag till räddningstjänst m, m. Anslagtill räddningstjänst m. m. 52BERTIL (): I civilutskottets betänkande nr 13 behandlasbl. a. frågan om underhåll av handbrandsläckare. Med anledning av en frånsocialdemokratiskt håll väckt motion föreslår utskottets majoritet etttillkännagivande från sida i linje med vad som yrkas i motionen.Detta innebär att en 4 protokoll 1982/83:109-110 Anslagtill räddningstjänst m. m. auktorisationför besiktning och kontroll av handbrandsläckare införs. Emot detta har deborgerliga ledamöterna i civilutskottet reserverat sig. Sakläget är att statens provningsanstalt har presenteratett förslag om besiktning och kontroll av handbrandsläckare. Förslaget harremissbehand-lats, och remissutfallet var mycket splittrat. Av den anledningenförbereder statens provningsanstalt nu en enkät. Resultatet av denna väntasföreligga . Därefter kan ett väl underbyggt och välavvägt förslagframläggas. Alla de olika synpunkter och aspekter som framkommer i samband medenkäten kan inarbetas i det kommande förslaget. Att nu framtvinga ett beslutmåste därför anses vara mindre välbetänkt. Risken är nämligen stor att det nuföreliggande förslaget innehåller svagheter, och dessa kan undanröjas om manlugnar sig litet. Vår negativa inställning fill utskottsmajoritetens förslaginnebär inte att vi är ointresserade av frågan eller att vi motsätter ossbesiktning och kontroll av handbrandsläckare över huvud taget. har redan nu anvisningar och rekommendationer, som t. v. fyllerrimliga krav. Jag yrkar bifall till reservationen av KjellMattsson m. fl. och i övrigt bifall fill utskottets hemställan. 53NILS (): betänkande 1982/83:13behandlar anslaget till räddningstjänst m.m. Under denna rubrik behandlas ocksåfrågan om underhåll av handbrandsläckare, som tagits upp i motion 265. Enligt utskottsmajoritetens uppfattning är det väsentligtatt vidta åtgärder för att kontrollen av handbrandsläckare skall förbättras.