prot · G609105 · 1982-12-31 00:00:00 — Desamhällsekonomiska problemen är så djupa och omfattande att det är nödvändigtmed en kraftig utveckling och utbyggnad av hela den svenska industrin, alldelesoavsett om ägarna är staten, privata intressen eller kooperationen. I de borgerliga reservationerna till näringsutskottetsbetänkande ingår krav om att sälja ut stora delar av de statliga företagen ochatt introducera en del statliga företag på börsen. Det kan finnas anledning attnärmare fundera över innebörden av det. Låt mig först slå fast dengrundläggande inställningen att jag för egen del inte menar att man skall ha enså dogmatisk och stelbent syn på den statliga företagsamheten att manovillkorligen skall driva tesen: En gång statligt företag, alltid statligtföretag. Företagsamhetens villkor varierar ständigt, och man måste vara öppenför förändringar. Det utesluter inte att situationer kan uppkomma då det skullekunna vara lämpligt att överlåta ett statligt företag till någon annanföretagsgrupp eller att sälja ut en aktiepost till någon utomståendeintressent. För mig är det ingen ideologisk eller dogmatisk fråga, utan enfråga om vad som är praktiskt lämpligt. Denavgörande fråga som vi som ägare till de statliga företagen ständigt måsteställa oss är självfallet; På vilket sätt kan företagets utveckling mestgynnas? Om man övertygande kan visa att ett företags utveckling skulle kunnavinna på att ingå i en företagskonstellation med privata ägare, bör dettasjälvfallet kunna diskuteras. I andra fall kanske fördelar skulle kunna uppnåsgenom att ägandet breddades till nya, utomstående grupper. Men centrala är dåfrågeställningarna; Vad är bäst för företagets utveckling? Vad kan de nyaägarna tillföra företaget som de nuvarande inte kan? Erfarenheten har ju visatatt sådana situationer kan uppkomma, och då bör man förutsättningslöst kunnadiskutera hur man skall göra. Vad jag däremot bestämt vänder mig emot är de tankar somframförs i reservationerna och som innebär att man av statsfinartsiella ellermer eller mirtdre ideologiska och dogmatiska skäl vill sälja ut företag. Föratt det över huvud taget skall finnas något intresse från den privata sidart attförvärva statliga företag utgår jag ifrån att det är lönsamma företag somavses. När det gäller förlustbringande företag har ju den tidigare borgerligaregeringen med all önskvärd tydlighet visat på omfattande transaktioner i denrakt motsatta riktningen. Men vad skulle hända, om staten på ett mer systematisktsätt gjorde sig av med alla eller många av de mera lönsamma statliga företagen?Resultatet skulle bli mycket allvarligt för den statliga företagsgruppen. Kvarskulle då bli företag med mer eller mindre permanent kriskaraktär. Härigenomskulle förutsättningarna för en positiv utveckling av gruppen som helhet mycketallvarligt äventyras. Jag har aldrig hört talas om en bilägare som trott atthan skulle kunna förbättra sin bil genom att montera bort och sälja motorn. vill tona ner expansionen i Statsföretag. Jagutgår ifrån att den ståndpunkten grundas på de höga kostnader som blir följdenav de stora förvärv av förlustföretag som skedde under de sex borgerligaregeringsåren. Jag förstår synpunkten. Det är inte en sådan expansion som dennuvarande regeringert strävar efter. Lät mig, herr talman, sluta med att säga något om ASSLssoliditet. Det är litet förvånande att lyssna till den argumentation som försav reservanterna från och i fråga omkapitaltillskottet till . När de vill reducera kapitaltillskottet sker detmed motivet att bolaget skulle få en onormalt hög soliditet. Såvitt jag kanförstå är motsatsen fallet. Bolaget har en mycket låg soliditet ijämförelse med t. ex. de börsnoterade skogsbolagen. Vid utgången av 1981 hadeASSI en soliditet på . Motsvarartde tal för Mo och låg på , för på 48, för Holmen och på vardera 47, för SCA på 51,för Papyrus på 61 och för på . Jag har uppriktigt svårt att förståatt ASSLs skulle ligga så onormalt högt i förhållande till dessa tal. 25STAFFAN () replik: Att det finns en skillnad mellan teori och praktik måste socialdemokraternaha fått anledning att känna när det gäller Statsföretag, för denteori och den praktik som man så ivrigt argumenterade har ju verklighetenvisat vara mycket dålig teori och praktik. göra om detta på nytt och i allt väsentligt utformaorganisationen som den var , då man tyckte den var så dålig och intefungerade. Med anledning av det intresse som statsrådet lägger ned pådet organisatoriska planet tycker jag faktiskt, herr talman, att det hade varitintressant att i debatten från statsrådet få en tolkning av hur den nyauppläggningen skall fungera. Man kanske inte kan begära att statsrådet skall gåin på olika verksamhetsplaner och bedömningar av hur verksamheten som sådan kanhanteras för att de statliga företagen skall gå en gynnsammare framtid tillmötes - det är ju svårt att göra i ett riksdagsanförande. Men man hade kunnatbegära att få dessa informatiorter i den proposition som skrivits, som ju är ensorts nyemissionsprospekt. Åtminstone de organisatoriska frågorna borde ha belysts.Hur skall det hela nu fungera framöver? Har ni fått mer kompetens inomindustridepartementet , så att det kan fungera bättreän det principiellt ansågs kunna göra när tidigare genomdrevden organisation som ni nu vill överge? Jag vet inte - jag undrar. Och detskulle ha varit spännande att få höra nägortting om detta. Statsrådet talar om förstatligartde enbart som en praktiskfråga. Det är på sitt sätt bra att höra socialdemokrater tala om detta som enpraktisk fråga -det skiljer ju sig avsevärt från den socialistiska yra som visom varit i längre än Roirte ofta har behövt möta och bemötai debatten. Jag tar denna fillnyktring som ett tecken på inte bara att vi nuhar en annart industriminister än tidigare utan också att verkligheten har sattsina spår. Statsrådet gjorde gällande att inte har ageratoch fört debatt tidigare och att det var skillnad mellan vår teori och praktik.Vi var motståndare när Statsföretag bildades - vi ansåg att det var ett alltförvidlyftigt konglomerat som aldrig skulle kunna fungera. Och vi har motsatt ossen lång rad socialiseringar. Ett exempel: sägs iutskottsbetänkandet vara ett kommersiellt instrument för statens oljepolitik.Men ordet "kommersiellt" är ju i det här sammanhanget komiskt, medtanke på hur många hundratals miljoner som det företaget kostat. Detta är attmissbruka ordet "kommersiellt". Slutligen: Vi har inte begärt att det skall stå någrahemliga informationer i de propositioner som lämnas. Vi har begärt att därskall finnas samma dokumentation som för privata företag när de görnyemissioner. Och här säger också socialdemokraterna: "Det står klart attden information om Statsföretag och de berörda dotterbolagen som lämnas ipropositionen delvis är mera summarisk än den som krävs ertligt de nyssnämndaföreskrifterna och rekommendationerna." 26TAGE () replik: Det är intressant och hälsosamt att hörastatsrådets odogmatiska och praktiska synpunkter på utförsäljning ellerbörsintroduktion av företag. Jag beklagar dock att man inte har anlagt denodogmatiska och praktiska synen litet grand tidigare - det borde man ha kunnatgöra innan man skrevden här propositionen. Som jag har sagt redan tidigare är det onekligen så inte har några statliga pengar att sätta in utan får ta dem ur ettbudgetunderskott som på det sättet blir större. Jag förstår inte heller riktigt varför man inte skullekunna anlägga finanspolitiska synpunkter på detta. Det är också rent praktiskasynpunkter. Och jag tycker det är i allra högsta grad angeläget att göra dettajust vid sådana tillfällen, att försöka ta fram riskvilligt kapital där detfinns sådant att ta fram, att försöka få fram det genom sparartde i stället föratt ta det genom statskassan, där vi vet att det inte finns några pengar. Statsrådet säger sedan att vill tona nerexpansionen. Kalla det gärna så, men vad vi framför allt vill är att framhävaatt målsättningen skall vara lönsamhet och effektivitet, som gör att dessastatliga företag kan konkurrera med det övriga näringslivet på lika villkor. Det jag säger nu sade vi , när Statsföretagbildades, och det har inte ett dugg att göra med vad som hänt under de år somcentern suttit i regeringsställning. 27 () replik: När det gäller informationert får man integlömma bort det intresse för att ta del av denna information som finns utanförriksdagen, från skattebetalarna, som skall stå för fiolerna, och frånmassmedia. Det vi begär är alltså en information som motsvarar vad som krävs påden privata sektorn - ingenfing därutöver. Beträffande börsintroduktion: Det finns självfallet enprincipiell skillnad i hur vi ser på det statliga företagandet. Vi menar attstaten skall driva företag endast i särskilda fall. Trots vad som sägs tvingasman ju konstatera att statliga företag - också de som inte arbetar ikrisbranscher - påfallande ofta har sämre resultat. Och vi tror för vår del attett av huvudskälen till det är att det personliga engagemanget med nödvändighetinte blir detsamma. Vi har redovisat de speciellaproblem som finns med statens ägarroll och som vi menar hänger samman med attstaten huvudsakligen har en annan roll i samhället. Jag vill börja med ett mycket enkeltpåpekande. Det förslag som näringsutskottet har behandlat och som riksdagenskall ta ställnirtg till är irtget förslag till nyemission, även om StaffanBurenstam m. fl. försöker dra vissa paralleller. Det är ett förslag somhar arbetats fram för att man skall kunna slutföra räkenskaperna i bolaget, ochdet handlar om en arbetsuppgift som jag fick sätta i gång med när jagträdde till i min funktion. Det är förvånande att arbetet inte kunnatfullföljas tidigare utan har skjutits upp så . Det första vi nu fick göravar att ta itu med den här frågan och presentera ett förslag för . Motden bakgrunden tycker jag att det finns en åtskillnad mellan detta förslag omfinansiell rekonstruktion och det som pläderar för. Låt mig också till säga: Hangranskar på punkt efter punkt och noterar noga minsta skillnad mellan 1969 och1983. Men världen har förändrats . Marknaderna har ändrats sedan 1969.och företagen har utvecklats . Det är nog egentligen baraStaffan , som Statsföretagsdebattör i opposition, som alltid ärdensamme och som aldrig förändras. Tillåt mig en stilla fundering; Vad har börsen atttillföra de statliga företagen? Här har talare efter talare gjort påpekanden.Men jag har i varje fall inte kunnat notera något konkret svar på vad börsenhar att tillföra de statliga företagen. 29STAFFAN () replik; gör gällande att vi skullenotera minsta skillnad i den socialdemokratiska argumentationen mellan 1969 och1983. Om han med "minsta skillnad" menar tvärtom, kan jag möjligenförstå vad han avser. Men det är en märklig beskrivning. Den princip somsocialdemokraterna förfäktade 1969 är plötsligt helt felaktig, och den principsom var alldeles felaktig 1969 har upphöjts till någon sorts funktionsdugligprincip. Qm statsrådet verkligen vill göra gällande att förklaringen härtill äratt mycket har ändrats ute i världen, tror jag att han står på mycket svaggrund. Det har absolut inte skett någon ändring så attindustridepartementet nu skulle vara skickligare när det gäller att skötaföretag- särskilt med tanke på den miljö som gäller för svenskt näringsliv,jämfört med förhållandena . Med all respekt för statrådets egen kapacitet, vilken jagingalunda ifrågasätter, tror jag inte att industridepartementet är särskilt brapå att överta det direkta ansvaret, vilket man i hög grad kommer att fä göra. Statsrådet säger att det inte är fråga om någonnyemission. Men man kan väl fråga de svenska medborgarna vad de tycker. Var ochen skall ju vara med och betala rekonstruktionen. Fråga dem om inte de anser att det här är så att säga en nyemission,som vore väl värd en allsidigare belysning av vart pengarna tar vägen. Jagupprepar att det inte är fråga om att ge några hemliga informationer omstatliga företag, utan att det är fråga om att leva efter den praxis och deföreskrifter som privata företag följer i samband med att de begär avsevärda summor nya pengar från allmänheten. Det vore faktiskt intressartt, herr talman, att få höramera positiva saker från statrådet. Menar statsrådet att den nya organisationenskall fungera? En huvudprincip ville slå fast, nämligen att detskulle vara en gruppering i koncerner. En tanke gällde NJA. Men t. o. m.socialdemokraterna i utskottet har vänt sig emot en sådan tillämpning avhuvudprincipen. Såvitt jag förstår är också formuleringarna om skogsindustrinsådana att man även i det avseendet ger uttryck för skepsis inför det som RoineCarlsson har antagit som huvudprincip. Vilken är egentligen huvudprincipen,, när det gäller organisationen av den statliga företagsamheten?Det vore utomordenligt betydelsefullt att få veta varthän det bär framöver. Vi har angett en annan princip - det är samma princip somden som vi tidigare ansåg vara bra - när det gäller att försöka få mera avmarknads-mässighet över hanteringen genom att inte ha statlig företagsamhet isamma utsträckning som . Jag vill då understryka att det är betingat av våromsorg om ett bättre budgetunderskott, ett budgetunderskott som är mindrebelastande. De 5 miljarder som skall tillskjutas, måste lånas upppå den internationella kapitalmarknaden till en ränta av framöver. Vianser att det vore bättre med en annan lösning. Det skulle bidra till en bättresvensk ekonomi. 30 () replik; Statsrådet avslutade sitt senaste anförandemed en fundering kring vad nytt börsen skulle kunna tillföra företagen. Jagvill då framhålla att statsrådet, som har lyssnat på hela debatten, inte kan halyssnat särskilt väl. Vad jag i första hand vill hävda är att nödvändigt kapitalkan tillföras genom en introduktion på börsen, något som vi redan framhållit.Genom börsen kan man få det erforderliga kapitalet, i stället för att ta detfrån en statskassa som redan är bottenskrapad. Det är väl den enklasteförklaringen. Jag trodde faktiskt att det hade framgått av debatten. 31 () replik: I första hand har börsen självfallet atttillföra kapital, vilket alltså inte tillförs genom beslut i . Enintroduktion på börsen medför dessutom krav på effektivitet - vilket automatisktblir fallet med privat ägande. Ledningen i ett företag kan inte bara förlitasig på kapitaltillskott från skattebetalarna. Tror verkligen alla ni som så varmt talar fören börsintroduktion att börsen skulle medverka till att pengar tillskjuts föratt man skall kunna klara de förluster som uppkommit under de sex borgerligaåren i de aktuella företagen? I varje fall betvivlar jag att denförutsättningen är för handen. Talmannen anmälde att. anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 33PER-OLA (): Rekonstruktionen av Statsföretagsgruppenomfattar många olika delar, vilket flera talare har nämnt. Jag för skall ta upp de förslag som berör Regioninvest. och den statligaskogsindustrin. Inledningvisnågot om Regioninvest. Jag vill gärna betona att Regioninvest i vissa avseendenhar spelat en mycket viktig roll när det gäller att rädda sysselsättningen iföretag som annarskanske skulle ha lagts ned. Insatserna från Regioninvests sida har haft både näringspolitiskoch regionalpolitisk betydelse. Men ändå kan det finnas anledning att anläggakritiska synpunkter på företaget och dess utveckling samt påföretagets återkommande begäran om nya miljoner i stöd från statsmakterna. När Regioninvest - eller, som företaget först hette,NJA-Invest - bildades , var syftet att få ett investmentbolag som skullestärka och utveckla de mindre företagen i . Rätt utnyttjat skulleockså Regioninvest kunna vara ett styrkebälte i fråga om det norrbottniskanäringslivet. Målet för Regioninvest, som den dåvarande regeringen ochriksdagen fastställde 1977, var att företaget skulle gå in i de utvecklingsbaranorrbottniska företagen som minoritetsägare. Syftet var då, och bör alltjämtvara, att tillföra utvecklingsbara företag kapital. Av erfarenhet vet vi attmånga av de norrbottniska småföretagen lider brist på eget kapital. Detta harvarit en hämsko för en positiv företagsutveckling. Det kapitaltillskott som Regioninvest skulle ge, avsågsstimulera de utvecklingsbara företagen och produkterna. Nuföreligger facit över Regioninvests insatser . har Regioninvest frångått sintidigare policy när det gäller minoritetsägande. 1 stället handlar detuteslutande om intresse för majoritetsägande. Därför äger också Regioninvest helt 29 företag. Man har dessutom ägarandelar av varierartde storlek iytterligare 6 företag. Från att har varit ett komplement till och enstöttepelare för redan etablerade företag har Regioninvest nu utvecklats egen koncern inom med nästan obegränsad expansionsiver.Detta har skapat oro hos en stor andel av småföretagen i länet. Med expansionsivern har följt betydande ekonomiska problemoch återkommande krav på nya miljoner i kapitaltillskott och förlusttäckning. 1982 erhöll Regioninvest 55 milj. kr. Regeringen föreslårnu - och utskottsmajoriteten instämmer i detta - att ytterligare 110 milj. kr.skall tillföras företaget. Av dessa 110 milj. kr. bedömdes så sent som inovember 1982, när propositionen lades fram, 35 milj. kr. utgöraförlusttäckning : , , vet vi att den summan intevar tillräcklig. I stället blir det fråga om en summa av ca 50 milj. kr. Regioninvest och Statsföretag har ålagts att utarbeta enhandlingsplan för företagets framtid. Jag tycker det visar med vilken oro ävenregeringen ser på Regioninvest och dess olika verksamheter. Jämfört med andra verkstadsföretag i länet har Regioninvestfått en särställning. Flera skäl talar nu för att den nya handlingsplan förRegioninvest som skall utarbetas måste anpassas till den policy sominledningsvis gällde för företaget, nämligen att som minoritetsägare gå in iföretagen för att stärka deras egenkapital. Och jag är inte heller främmartdeför att en del av de nuvarande företagen kan överföras i enskild ägo. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 14. På samma sätt som regeringen och utskottsmajoriteten villlåta pengar flöda över Regioninvest är man generös mot .. miljarderi stället för om miljoner. Förslaget från regeringert att ge 2 miljarder ikapitaltillskott utöver avskrivning av vissa fordringar vore enligt vårt sättatt se att ge en särställning i svensk skogsindustri, och det kan vi fråncentern inte acceptera. Ytterligare 2 miljarder till skulle ge det företageten onormalt hög soliditet - , vilket ju tidigare här har påtalats. Ipropositionen säger också föredragande statsrådet: "Det förordade tillskottet innebär avsevärda effekterpå ASSLs soliditet och resultatförmåga." Jag anser att dessa åtagandeninnebär en orimlig favorisering av det statliga skogsföretaget. Det kan hellerinte motiveras utifrån övergripande samhälleliga skäl. Men det kanske är så attregeringen och främst då det ansvariga statsrådet med favoriseringen av ASSIvill medverka till en successiv maktförskjutning inom skogsindustrin i riktningmot ökat statligt ägande. Ett begränsat kapitaltillskott på 1 miljard kronortorde vara tillräckligt. Utifrån detta bör sedan regeringen forma enrekonstruktionsplan för . Centerns- och - förslag har en offensivinriktning då det gäller i motsats till förslag, som enligtmin uppfattning skulle kunna bli ett dråpslag mot den statliga skogsindustrinoch få betydande negativa regionalpolitiska effekter. Mittenpartierna ochmoderaterna har på den här punkten olika uppfattnirtgar. Jag yrkardärför bifall till reservatiort 17 i betänkandet. När det sedan gäller den statligaskogsindustrin i övrigt för föredragande statsrådet ett ingående resonemang ombehovet av samordning av , domänverket och NCB. Något konkret förslag omsamordning framläggs inte, men det anmäls att frågan är föremål för beredninginom departementet. Jag vill gärna redan nu säga att den beredningen, medkännedom om statsrådets ambitioner att stärka och expandera den statliga industrisektorn,skapar oro och reser många frågetecken. Utskottsmajoritetens skrivning bidrarirtte till att dämpa oron. Det finns en tendens i denna skrivning som är litetoroväckande. Visst skall olika statliga skogsintressen kunna utnyttjasför att tillsammans ge en slagkraft ur ekouomisk och rationell synpunkt. Mendet finns en uppenbar risk att en långtgående samordning - med sikte kanske påägarmässiga förändringar - går ut över vitala närirtgs- och regionalpolitiskaintressen i t. ex. inland. Ett samarbete mellan , domänverket ochNCB får inte ta sådan form att det äventyrar råvaruförsörjningen för de småsågverken i t. ex. inland, som jag av naturliga skäl bäst kännertill. utgör domänverket något av en garant för att de småinlandssågverken skall få sin råvaruförsörjning tryggad. Det är naturligtdärför att domänverket ofta är den dominerande skogsägaren i dessa regioner. En ökad samordning av den statliga skogsindustrin medsikte på ägarmässiga förändringar skulle kunna få till följd att kustregionensskogsindustrier gynnas på bekostnad av inlandets och de små sågverkens intressen.Detta skulle i sin förlängning få mycket kraftiga negativa regionalpolitiskaoch näringspolitiska effekter. Trots att inget konkret förslag om samordning ännu föreliggeroch trots utskottsmajoritetens skrivning vill vi från redan nu markeravår inställning. Vår oro inför effekterna av en ökad samordning - kanske medinriktning på ägarmässiga förändringar - av den statliga skogsindustrin delasockså av företrädare för sågverksbranschen, av vissa fackliga organisationeroch av politiker. Jag ber därför, herr talman, att på den här punkten fåyrka bifall till reservation nr 18. Avslutnirtgsvis skall jag kommentera frågan om statligaföretags medlemskap i . Utskottets majoritet har funnitdet nödvändigt att ge regeringen en fingervisning, som i sin tur skall ge deolika enskilda statliga företagens ledningar och styrelser en pekpinne när detgäller valet av arbetsgivarorganisation. Enligt min och uppfattning ärmajoritetsförslaget på denna punkt uppseendeväckande. De statliga företagenborde själva vara fullt kompetenta att bedöma till vilkenarbetsgivarorganisation de skall höra. Jag tror för min del att detursprungligen inte var socialdemokraternas avsikt att instämma i det härmotionsyrkandet. Men under resans gång fick man en helt ny inriktnirtg på sittställningstagande. För att använda ord tror jagatt det var vpk:s dirigentpinne som vägledde socialdemokraterna i dennariktning. Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 21. Under detta anförande hade ledningen av kammarensförhandlingar övertagits av andre vice talmannen. 34 (); Mitt inlägg i anledning av näringsutskottetsbetänkande /83:25 kommer endast att beröra de frågor som har med skog ochskogsindustri att göra. Vad gäller AB (), som ipropositionen 1982/83:68 föreslås lämna , så har de senaste årenpräglats av en omfattande investeringsverksamhet. Det finansiella nettot hardärigenom och på grund av ett högt ränteläge försämrats kraftigt. Koncernen harockså varit tvingad att låna upp kapital för att finansiera de förluster somman drabbats av, speciellt . Kursförluster har dessutombidragit till det negativa finansnettot. När sedan priserna på råvara varit höga bl. a. på grund avimport och färdigvarupriserna på grund av lågkonjunkturen inte kunnat hållasuppe har man fått klart för sig varför koncernens finansiella ställning såkraftigt har försämrats. När man jämför med andra skogsföretags resultat de senasteåren - det finns faktiskt några som uppvisat hyggliga resultat - skall man ha iminnet att saknar egen råvara och därigenom inte genom skogsöverskott kan bidra tillatt förbättra resultat eller likdviditet. Vattenkraftstillgångar saknas också. Vad behöver är ett ägartillskott för attnedbringa skuldbördan och uppnå långsiktig lönsamhet. Regeringen föreslår enfinansiell rekonstruktiort som innebär att koncernen får en sådan stabilitetatt den kan klara konjunkturvariationerna. Förslaget innebär ett tillskott av 2miljarder kronor och att lånet på 275 milj. kr. sade i sitt anförande att ASSIskulle få en mycket fin soliditet genom detta tillskott.