prot · G609113 · 1982-12-31 00:00:00 — Skulle satsningen slå väl ut, är det väl bara attkonstatera att man därmed har försäkrat sig om fillverkning hos . Jag kan självfallet förstå den oro som de anställda påTeli känner, en oro som delas av andra på många håll ute i svenskt näringsliv.Men den beställning som det rör sig om här är av totalaköp av telefoner från . gjorde beställningen mot bakgrund av attvarken eller kunde klara krav i den aktuellasituationen. Både jag och är på det klara med attteleverket satsar mycket hårt på att göra inbrytningar påtelekommunikationsområdet. Och man torde också från sida varaangelägen att se till att den egna fillverkningsindustrin kan vara med i detsammanhanget. 21SVEN (vpk): Det är i och för sig positivt att vi äröverens om att man skall slå vakt om . Men det finns också andra tecken somgör att oron är befogad. Det gäller framtid och hör samman med vad som nuhåller på att inträffa. Vi vet att det finns starka önskemål hos de anställda omatt behålla i verksform, och det har också utlovats, inte minst av dennuvarande kommunikationsministern. Enligt senaste meddelanden har detemellertid klart framkommit att det finns en tendens att ändå vilja ha ibolagsform, enligt det beslut som fattades av den borgerliga regeringen. Jag önskar att kommunikationsministern kunde skingra litetav ovissheten på den punkten. Kommer man att hålla fast vid verksformen förTeli och riva upp beslutet om ombildande till bolag, eller skall man även härslå in på en ny policy? Beträffande den senare frågan vill jag sägaatt har ett uppdrag innebärande att i samråd med de anställda se påden verksamhetsform som skall ha fortsättningsvis. Uppdraget syftar fillatt man skall lägga fram ett förslag för regeringen, ufifrån detsamråd som skall ske med de anställda. Jag kan för dagen inte ge svar på denna fråga, utan vi fåranledning att återkomma till den. Överläggningen var härmed avslutad. Om användningen av flygplats 8 §Svar på fråga 1982/83:356 om användningen av flygplats har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att säkerställa att också efterLinjeflygs utflyttning till kan användas för det civila flyget. I anslutning till behandlingen av den luftfartspolitiskapropositionen uttalade trafikutskottet att det- i avvaktan på enmera slutgiltig lösning av flygplatsfrågan för - inte ärmöjligt att avveckla som statlig flygplats. Regeringen uppdrog därför åtluftfartsverket att skyndsamt utreda det långsiktiga behovet avtrafikflygplatser i , dvs. flygplatser för vilka staten harett primärt ansvar. Flygplatser för allmänflyget är inte en angelägenhet förstaten. Resultatet av uppdraget skall redovisas iår. Jag är därför inte beredd att nu uttala mig om vilka åtgärder som kan bliaktuella för statens del vad gäller . När utredningsmaterialet föreliggerkommer diskussioner att tas upp med och 'landsfing orn framtid.. 24OLLE (); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. I det avsnitt av budgetproposifionen som realbehandladesav under gårdagen, på grundval av trafikutskottets betänkande1982/83:16, anvisades medel för drift av våra flygplatser. Bland flygplatserna finns en som vållat mera debatt ännågon annan under , nämligen i . I samband med trafikutskottets behandling av motioner ombibehållande av som flygplats blev det känt att regeringen genom beslutden uppdragit åt luftfartsverket att skyndsamt utreda detlångsiktiga behovet av trafikflygplatser i . Detta gav miganledning att ställa min fråga till kommunikationsministern. har ingående behandlat frågan om Brommabåde 1981 och 1982. I trafikutskottets betänkande 1981/82:28 kan man läsa; "Utskottet anser för sin del alltjämt och i enlighetmed sin tidigare deklarerade uppfattning att det - iavvaktan på en mera slutgiltig lösning av flygplatsfrågan förStockholmsregionen - inte är möjligt att avveckla som statligflygplats." Utskottet har inte heller detta år funnit anledning frångåsin tidigare ståndpunkt. I en dagstidning kunde man läsa följande:"I tysthet förbereder regeringen en total nedläggning av flygplatsföre . utreder nu en avveckling av all flygverksamhet påBromma." Det ger mig anledning att fråga kommunikationsministern:Ingår det i utredningsdirektiven till luftfartsverket att framlägga förslag omen stängning av som flygplats? Utöver de direktiv som regeringen lämnadetill luftfartsverket för den uppgift det förelades finns ingenting uttalat.Den fidningsartikel som här åberopas av får helt och hållet stå förtidningens räkning. Vad det är fråga om är att luftfartsverket skall plockafram detta material, precis som jag sade i mitt svar, och att det materialetskall utgöra underlag för fortsatta diskussioner i denna fråga. Dediskussionerna skall i sin tur givetvis leda till att denna fråga underställsriksdagen. Låt mig också få säga följande. Om jag inte är felunderrättaddiskuterade flera av trafikutskottets ledamöter denna fråga här i kammaren . Jag har fått uppfattningen att även trafikutskottets ledamöter anser attdet är riktigt att avvakta den utredning som kommer att göras och denbehandling i övrigt som denna fråga kommer att få i fortsättningen. Om nomineringarna till värnpliktsriksdagen 26 (): Enligt den artikel jag åberopade harkommunikationsministern under hand instruerat utredarna inom luftfartsverketom regeringens önskan att frigöra för industri- och bostadsbyggnation.Det är det som föranleder min senaste fråga. klargör kommunikationsministernhär att något sådant inte ingår i direktiven, och jag ber att få tacka förkompletteringen av svaret på den punkten. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:98 Jag vill härmed meddela att jag är förhindradatt närvara och således ej kan besvara interpellation 1982/83:98av inom föreskriven tid. Vi har överenskommit att svar skalllämnas . 10§ Svar på fråga 1982/83:343 om nomineringarna till värnpliktsriksdagen har frågat mig, om det ärriktigt att nomineringarna till värnpliktsriksdagen motarbetas vid vissaförband och vad regeringen i så fall tänker vidta för åtgärder i frågan. 2 protokoll 1982/83:113-115 Om nomineringarna till värnpliktsriksdagen Bestämmelserna för anordnande av en årlig konferens förvärnpliktiga, den s. k. värnpliktsriksdagen, utfärdades av regeringen ,och har av överbefälhavaren kompletterats med tillämpningsbestämmelser. Dessabestämmelser reglerar i detalj snart sagt allt som har med värnpliktsriksdagenatt göra. Här anges t. ex. hur kandidater skall nomineras ochpresenteras, att valet skall genomföras under överinseende av förbandsnämndensom tillika är valnämnd, hur röstsammanräkning skall gå till, hur valprotokollskall Upprättas och hur valet kan överklagas. Det är myndigheternas, ytterst ÖB:s, ansvar att se tillatt val till värnpliktsriksdagen genomförs på ett korrekt sätt. Någotmotarbetande får självfallet inte förekomma. Enligt vad jag har inhämtat frånöverbefälhavaren har så ej heller skett. 29OSWALD (vpk); Jag tackar försvarsministern för svaret på min fråga. Jag är av den uppfattningen - grundad på en lång personligerfarenhet - att det militära systemet har en otrolig förmåga att nere påbasplanet leva sitt eget liv och sätta sig över många bestämmelser, somutfärdats av politiska instanser och även av högre militära chefer. Det hargällt behandlingen av fast anställd personal inom försvaret på både denmilitära'och den civila sidan. Det kan vitsordas av personalförbunden -nuvarande . Jag är också av den uppfattningen att arbetarrörelsen iSverige - och därmed också det socialdemokratiska partiet - inte på ett riktigtsätt har intresserat sig för dessa frågor, inte har trängt in i och ingripit isystemets struktur och natur och slutit upp bakom de viktiga demokratiskarättigheterna eller de regler som har utarbetats och slagit igenom långttidigare på andra områden i det svenska samhället. När det gäller den här frågan är det också på det sättet -som försvarsministern säger i sitt svar - att dessa mycket välformuleradebestämmelser inte har införts uppifrån, genom ingripande av regeringar ellermilitära ledande instanser och chefer, utan det har genomförts efter ett tryckunderifrån, från de värnpliktiga själva. De började ju i slutet av 1960-taletoch att mer bestämt protestera emot de mycketodemokratiska förhållanden som rådde inom det militära systemet. har framkommit, bl. a. från - som jag skriver i minfråga - den värnpliktiga arbetsgruppens sida, att det vid vissa förband harfunnits tendenser till att försvåra nomineringen av ombud till värnpliktsriksdagen. Här står nu uppgift mot uppgift. Försvarsministernhänvisar till ÖB. Det är riktigt. Han kan naturligtvis inte svara på någotannat sätt, eftersom han då vore tvungen att göra en undersökning. Men eftersomÖB är part i målet måste den naturliga frågan för mig och för andra vara omförsvarsministern har tagit kontakt med den värnpliktiga arbetsgruppen, med deaktuella förbanden och de värnpliktiga på dessa förband och också inhämtatderas syn på frågan. Har detta skett? Som väl känner till var jagvid försvarsdepartementet när man började med de årliga värnpliktskonferensernaför . Det var ett initiafiv från politiskt håll, bl. a. frånregeringen - efter det att ett politiskt ungdomsförbund något tidigare hadesatt i gång med de årliga konferenserna. När det gäller demokratiserings- ochmedinflytandeprocessen inom försvaret har vi varit mycket angelägna om att detsom sker på det civila Området också skall ske på det militära området. I vissasammanhang tror jag mig våga säga att försvaret t. o. m. gått före. Fakta om valet fill värnpliktsriksdag är att 89förband eller skolor kunde utse sammanlagt 181 ombud. Totalt utsågs 166 ombudfrån 75 valenheter. Vid 14 enheter avstod de värnpliktiga från att delta, trotsatt myndigheterna korrekt lämnat valinformation. Vid tre valenheter överklagades valet. Överbefälhavarenfann efter prövning grund för att beordra omval vid en av dessa valenheter. Vid en presskonferens som anordnats av värnpliktigaarbetsgruppen vid årets värnpliktsriksdag hävdades att vissamyndighetsföreträdare motarbetade verksamheten eller mer eller mindreuppmanade de värnpliktiga att inte utse ombud. Man anförde särskilt MKV/KA 4 iGöteborg som exempel. Enligt vad jag inhämtat var detta utspel mindre välunderbyggt. Verkligheten är den att de värnpliktiga i förbandsnämnden självaefter genomfört val utvärderade och analyserade vad som varit bra och vad somvarit mindre bra. Det är, tycker jag, ett gott exempel på värnpliktsinflytandei praktiken. Om nomineringarna till värnptikts-riksdagen 31OSWALD (vpk): Vi behöver inte tvista omhistorieskrivningen. Det är korrekt att det var myndigheterna som genomfördevärnpliktsriksdagen, men den genomfördes efter ett tryck underifrån, som jagsade i mitt tidigare anförande. Om det hade skett, såvida inte detta tryck hadeuppstått på basplanet, kan man tvista om. Att det var SSU, försvarsministerThunborgs eget politiska ungdomsförbund, som började ställa krav påvärnpliktsriksdag är också ett känt faktum. I försvaret har alltid funnits tendenser att undertryckademokratiska yttringar. Jag är kanske inte beredd att hålla med om att manvarit ute i det ärendet tidigare - det kan också diskuteras. Vad som harkarakteriserat systemet är att man har hållit på den militära disciphnen. Det gläder mig att försvarsministern verkligen harundersökt de här sakerna och har sin uppmärksamhet riktad på detta. Jagvidhåller att det behövs en skärpt uppmärksamhet från det civila samhälletssida på det militära systemet. Om man inte får till stånd en civil övervakningoch civila kontrollorgan urartar det militära systemet lätt. Och det är störrerisk för det i tider som dessa med ett allmänt skärpt läge och kriser på olikaplan. Det är alltså en oerhört vikfig uppgift. Allasådana här uppgifter från de värnpliktiga och deras organisafioner. Rökfria lokaler i , m. m. förtroendevaldaoch andra, måste behandlas seriöst. Försvarsministern har tydligen konstateratvad som hänt. Jag tycker det är bra. Jag tycker att den vakthållningen skallfortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Föredrogs och hänvisades 1982/83:140fill finansutskottet 12 § Föredrogs betänkande1982/83:27 om vissa anslag under huvudtiteln och dess verk m. m.jämte motioner (prop. 1982/83:100 delvis och förs. 1982/83:17). Rökfrialokaler i , m. m. 32 (); Jag fick ett brev med ett frimärke stämplat i TelAviv. Det visar frukter i en askkopp, och det gäller en antirökningskampanj iIsrael. Rökningen är ett internationellt problem. Tydligen lever halvamänskligheten i slaveri under nikotinet. Vore man fri, skulle man väl interöka, när det är så skadligt. I konsfitufionsutskottets föreliggande betänkande nr 27har utskottet avstyrkt min motion om största möjliga rökfrihet i riksdagshuset.Utskottet ger utrymme på en sida åt litet historik i frågan samt tio radermotiv för avslaget. Utskottet "utgår från att förvaltningskontoret följerfrågan och tar de initiativ som bedöms erforderliga". Det är vad som brukar kallas "positivskrivning", men för dem som inte tål tobaksrök, för dem som ser rökningenshälsorisker samt för dem som har väntat att kampanjen mot rökningenshälsorisker skulle på allvar tas upp av landets lagstiftande församling ärskrivningen enbart negativ. Ingenting kommer att ske. Men just vidinflyttningen till de renoverade lokalerna är det lämpligt att bestämmelser somminskar rökningen träder i kraft. Världshälsoorganisafionen menar att ingenting skulleförbättra mänsklighetens hälsofillstånd mer än tobaksbrukets totalaupphörande. Att så skulle ske är utopiiskt, men nog kunde ett parlament med såstor kunskap om hälsoriskerna med rökning och med så många svåra problem medkostnader av alla slag som det svenska ha försökt bli det första i världen medrestriktioner mot rökning i sitt eget hus. Enligtpressen har arbetsgruppen för en rökfri generation såsom mål att iSverige få 200 rökfria skolor. Själv vågar jag drömma om att gång skall bli normbildare och föredöme i detta sammanhang. Enligt i dagröker bara fyra statsråd av 20, vilket visar att regeringen är på väg åt rätthåll åtminstone i detta avseende. Till kommer besökare avalla slag-från pressen, radion och TV-n t. ex. -som stundom lämnar en förgiftadatmosfär såsom enda bidrag till vårt gemensamma hem. Ingen hänsyn tas tillallergiker eller andra som värderar en god miljö. debatterade fråganom ett nytt riksdagshus. Protokollens nummer är 120 och 121. Det är en läsningsom borde vara aktuell och säkert blir aktuell för framfidens historiker,som skall jämföra vad som då sades -1, ex. av mig - med vad som blev resultatetav byggverksamhet. Det är värt att citera siste talarens slutord-han är socialdemokrat: "Jag är övertygad om att därest en gångflyttar tillbaka till ett ombyggt riksdagshus på , så kommerdetta att betecknas som vår tids största skandalbygge, inte bara därför attkostnaderna kommer att ligga i miljardklassen utan även av den anledningen attriksdagen kommer att få en sämre arbetsmiljö än vi har f. Precis som denne talare förutsåg riktas nu en omfattandekritik mot lokaler och kommunikationer från enskilda riksdagsmän, från grupperoch från utskott, och vad skall då inte höras när inflyttningen i höstådagalägger hela sanningen. Jag kan återge några pressröster. skrev ; "Vilket spring det bliri 'nya' kanslihuset. får Adelsohn nytta av sin goda kondition." Detfinns även en hel del andra sanningar i artikeln. Samma tidning skrev ; "Notan är klar.Byggnadsstyrelsens räkning till svenska folket: 1 st. riksdagshus 700 000000." Någon har räknat ut att det betyder . per m-, fastänbyggnaderna och tomten fanns förut. Det bör vara rekord. finns en artikel i tidningen ,vari frågas: "Håller grunden för ? Biologen mot experten.Träpålarna i grunden håller inte länge till." Det framgår av artikeln atthuset har sjunkit och att sättningarna i grunden fortsätter. Det kommeräven fram att vill vänta med förstärkning av grunden. Manhar vid tidigare debatter här i kammaren sagt mig att det är helt onödigt ellerkan ske . Hur skall man då bära sig åt? finns det en ritning, som tyvärr inte går att visa påkammarens bildskärm - och tyvärr är inte heller många riksdagsledamöter här -där man har tänkt sig en invallning av holmen, som man kallar det. Man skallalltså påla upp emot kanten, och vad det kommer att kosta kan väl knappastnågon beräkna , men det är helt klart att tillsammans med de kostnader somredan lagts ner blir det miljardbelopp. Räkningen till svenska folket blir alltstörre, och detta i en svår ekonomisk situation. Det är också tragiskt att de flesta i denna kammare inteanar just nu hur besvärlig lokalfrågan blir i praktiken med de spriddahuskropparna. Allt vad vi som har kritiserat återflyttningen har sagt i mångaår om avstånd och säkerhetsrisker är nu besannat, och verkligheten är mycketmer negativ än vi Rökfria lokaler i , m. m. Rökfria lokaler i , m. m. någonsinhar försökt säga, i fråga om gångavstånd t. ex. Och vilka bevaknings kostnaderblir det i en byggnad med så många huskroppar? Beklagligt är också att den nuvarande i stortsett inte vet att det finns eller har funnits ett förslag, "Samspel",som var funktionellt och som fyllde alla de krav som ställde på sinalokaler en gäng när man utlyste arkitekttävlingen. Jag kan inte begära att nyariksdagsledamöter skall ha reda på det, men det finns möjligheter att sätta sigin i frågan för den som vill det. Jag vill nu kommentera den fyrpartimotion, som också bärmitt namn, om viss åtgärd för den man som bidragit till bevarandet och vårdenav på , nämligen byggnadsingenjören afForselles. säger att frågan handläggs avförvaltningskontoret. Det är just nu knappast fallet. De förhandlingar som ägtrum här varit helt oacceptabla och för ingenjör af Forselles förödande.Moraliskt är i överläge. Hans inlaga till tingsrätten ärmycket stark. Men juridiskt är han såsom ensam och medellös i svårt läge motdet man måste betrakta som en övermakt. Den enskilde står tyvärr till synesofta rättslös, även i en rättfärdig sak. Jag menar att förvaltningskontoret konsekvent undanhållitaf Forselles sakkunskap och att de tillträdande arkitekterna ochbyggnadskommittén inte har löst de tekniska och funkfionella problemen. Som jaganfört, har byggnadsfrågans lösning rönt en föga smickrande uppmärksamhet ifackpressen. Jag var i , och man kom då ochberättade för mig att det hade gått ett program i finsk television dagen förepåskafton, där man uppmärksammat frågan i ett starkt kritiskt inslag. Följden av att förlorar är att riksdagenförlorar den ende kvarvarande sakkunnige med mångårig erfarenhet avriksbyggnaderna. Men skulle af Forselles sak vinna, vinner ännu meragenom att ha till sitt förfogande den kompetens och kunskap som kommer atterfordras vid framtida underhåll och för att rädda de svåraste misstagen. Slutsatsen blir att genom sittförvaltningskontor i eget intresse bör sträva efter en hederlig förlikning medOlof af Forselles - den bör innebära någon form av gottgörelse för tolv årspsykiskt och ekonomiskt lidande. Han hade på grund av sin kunskap den lösningav lokalfrågan som kunnat ge oss en samlad riksdag på ett ställe mellanStallkanalen, och vattnet nedanför, ett väl fungerande hus, bekvämtoch säkert. har alltså i sak inte behandlat vårmofion. Inga skäl företes mot den - utom att man säger att det föreligger enrättssak. Fakta i mofionen kan aldrig förnekas. Jag utgår nu ifrån, trots betänkandet , att riksdagenomedelbart förhandlar med i enlighet med vad söm står imotionen, i syfte att få behålla den sakkunskap om riksbyggnaderna som justdetta betänkande nr 27 så tydligt visar är behövlig. Jag skulle vilja beledamöterna att läsa innantill i betänkandet. Märk att där uppges redan nu förutserbehov "av förbättringar och höjd servicegrad". Jag har sagt 10-15gånger här i kammaren och i motioner att det är vad som kommer att visa sig närförslaget är realiserat. Det gäller att undvika stora ekonomiska förluster. Jagtycker att det som står här låter skrämmande, som ett hot. Vi skall snartflytta in, och redan nu skriver man: Vi måste sörja för att det blirförbättringar, höjd servicenivå. Jag vill inte vara elak, men jag måste framhålla att vadjag förutsagt tyvärr har gått i uppfyllelse. Jag anhåller att konstitufionsutskottetsordförande bekräftar att skall vidta den åtgärd som vi föreslåri motion 1692. Jag är övertygad om att majoritet nu betraktar detsom en hederssak för - särskilt om man får insyn i verkligheten bakommotionen - att den man som så väl skött hus och som befinnersig i en krissituation bevisas denna erkänsla, så att kanuppdra åt honom att utföra nödvändiga arbeten och göra de förbättringar som manäven i betänkandet räknar med. Han kan huset och känner fill förhållandena, ochhan kan materialet. Låt mig kraffigt betona att ingen har bestridit hanskompetens och sakkunskap. betänkande nr 27 verifierarju de facto att af Forselles är upphovsman till förslaget Samspel, som alltsåhade löst problemen, och att han utfört förundersökningarna inför helatävlingen om hus. Vi som var med i hade väldigtdåligt med utrymmen - och jag som plågas av rök inte minst. Men så upptäckte viatt efter hand byggdes det högst upp i små ledamotsrum, som varalldeles utmärkta. Jag kan tala om för er vem som skötte den byggenskapen. Rökfria lokaler i , m. m. Idetta anförande instämde (vpk). 33NILS (vpk): återflyttning till Helgeandsholmenhar varit föremål för flera debatter här i kammaren. Det har funnits ett starktmotstånd mot denna väldiga satsning. kommunisterna har av en radskäl varit motståndare till projektet. De som hårdast drivit frågan om enåterflyttning har förringat problemen vid och förstoratproblemen vid . börjar förvaltning och riksdagsledamöter packa förflyttning. Finns då något kvar av de invändningar som anförts? Ja - och de hart. o. m. förstärkts. De siffror som redovisas i dagens betänkande frånkonsfitufionsutskottet bekräftar farhågorna i fråga om kostnadsberäkningarna.Beräknade 1977 har blivit närmare 1983. Ävenmed hänsyn tagen till inflationen är detta en kraftig kostnadsökning, vilketjag påpekat i ett särskilt yttrande till betänkandet. Det är säkert inte hellerden sista siffran Rökfrialokaler i , m. m. Ännu harinte huset - eller husen - tagits i bruk. Åtskilliga justeringar ochkompletteringar torde bli aktuella för att minska de funktionsmässigabristerna, som börjat träda . Dethade varit bra om entusiasterna för lyssnat mer på varningarna,både i fråga om kostnaderna och de funktionsmässiga problemen. Konsfitutionsutskottetsbetänkande andas en berättigad kritik mot utvecklingen. Det är befogat närutskottet påpekar att det är angeläget att den redovisning som kommer att skebör ge förutsättningar för en slutlig bedömning av förhållandet mellan prognosoch utfall, med hänsyn tagen till samtliga faktorer som påverkat kostnaderna.Problemet är dock att i det läget torde det inte finnas många andra alternafivän att betala räkningen, oavsett vilka faktorer som påverkat kostnaderna.Utskottet noterar också att förändringar av skilda slag, syftande fillförbättringar och höjd servicegrad, kan bli aktuella i anslutning tillinflyttningen och efter en tids erfarenheter. Detta får ses som ett uttryck föratt brister härvidlag börjar bli synliga. Att avhjälpa dessa kan dock leda tillatt kostnaderna blir ännu högre. Detär inte avsikten att upprepa de kritiska synpunkter som förtsfram mot detta projekt. Det kan finnas anledning till en mer samlad genomgångnär slutredovisning föreligger. Redannu kan man dock med fog hävda att , i av åtstramningar på mångaområden, skaffar sig ett dyrt hus, vars möjligheter att fungeratillfredsställande ifrågasätts av allt flera redan innan inflyttningen påallvar börjat. Dettahade, herr talman, inte behövt bli fallet om hänsyn tagits till de kritiskaröster som redan från början höjdes mot äventyret Helgeandshol- 34 (): När vi i går diskuterade tobaksfrågan här i kammaren var vi alla överensom att kampen för en bättre folkhälsa måste föras på många olika fronter, menvi var inte riktigt överens om vägarna för att nå det gemensamma målet.