prot · G609105 · 1982-12-31 00:00:00 — på detta område -_finansutskottet - har vid sitt arbete gjort vissaändringar i revisorernas förslag, vilket vi finner helt naturligt med häusyntill den behandling som revisorernas förslag genomgår.Finansutskottets ställningstagande inrtebar ett stort steg framåt i en längediskuterad fråga. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag därför bifall till utskottets hemställan. Underdetta anförartde övertog andre vice talmanrtcrt ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.68 () replik: Jag kan i stort sett bekräfta vad säger om det förarbete somhar ägt rum. Jag kan också bekräfta uttalande att säkerheten påvissa avdelnirtgskontor inte är vad den borde vara. Därför harinvesteringskostnaderrta också blivit så stora när man nu i rask takt byggerom. skulle f. ö. ha byggt om i eu mycket snabb takt, om inte stoppet nuhade kommit. Detfinns också en anrtan säkerhetsaspekt. Den gäller den personalmässigauppsättningen. Det är en betydligt större personaluppsättrtirtg när riksbankenbehandlar värden än när andra gör det. Det finns alltså dels eninvesteringssäkerhet, delsen personalsäkerhet. Personalsäkerheten är-det vågarjag påstå - mycket stor vid alla kontor. Däremot är säkerheten mindre när detgäller irtvesteringarna, men det håller man på att åtgärda allt vad man orkar. Jagvill försvara bankofullmäktige, som enligt inte hade gjortnågonting. Bankofullmäktige gjorde ändå ett litet försök, när man föreslogriksdagert att flytta ett korttor från residensstaden fill en annan stad ilänet och att dra in ett kontor. Arbetet med detta påbörjades litet grand, menriksdagen sade nej till indragrtirtgen av kontoret, trots att det var ett avvåra allra minsta, och tillät bara omflyttningert irtom lärtet. 6 protokoll 1982/83:105-106 69STURE () replik: Det vore helt främmande för revisorerna ochfinansutskottet att ge efter på kraven i säkerhetsfrågorna. Det har också medstor kraft understrukits i de skrivningar som har lämnats. Vi är helt överensom att de måste bevakas. Som jag har sagt förut litar vi i detta sammanhanghelt på att bankofullmäktige ställer de skärpta krav som är nödvändiga vid dearrangemang som det är fråga om. 70ROLAND (): Frågan om en omprövning av riksbankensregionala organisation har diskuterats , men av olikaanledningar har det dröjt med den nödvändiga anpassningen av organisationen.Det har ständigt uppkommit vad man kanske kart kalla en viss beslutsångest, ochså har inget hänt. Det är därför inte heller så konstigt att det finns vissameningsskiljaktigheter i dagens debatt, när vi nu äntligen har kommit så långtatt vi skall fatta beslut. Det var som finansutskottet, som flera talaretidigare har erinrat om, sade ifrårt att en omprövning måste komma till stånd,eftersom kontorsorganisationen var klart överdimensionerad i förhållande tillde uppgifter som åvilade kontoren. Arbetsuppgifter har successivt försvunnit,senast en av de största arbetsuppgifterna, då beslutade att avvecklabosättningslånen.- revisorer har efter en utredning ochremissbehandling kommit fram till att antalet avdelningskontor bör minskas tillåtta. Om detta råder stor enighet också här i . också anslutit sig till detta förslag. Revisorerna har föreslagit tio s. k.kassakontor, som huvudsakligen skall ha med kassarörelse att göra; Härföreligger olika uppfattningar i dagens debatt. Reservanterna från vpk föreslår16 kassakontor, men de är kanske beredda att instämma i förslagom 17 kassakontor. har salomoniskt hamnat mitt emellan revisorernaoch de övriga förslagsställarna och föreslår 14. Vi anser att vi därmed, med hänsyntill de olika utgångspunkterna, har fått en lämplig avvägning, somdet blir en rationaliseringseffekt. Personalneddragningen blir endast sju färreärt med revisorernas förslag. Vi är liksom tveksamma till sedeldepåer ochvill att försöksverksamheten som har påbörjats i får fortsätta ochatt ytterligare en sedeldepå inrättas i . Denna verksamhet skallsedan utvärderas innan några deflnitiva beslut fattas om en eventuell reguljärverksamhet med postdepåer. förslag innebär, jämfört med förslagen omytterligare kassakontor, att vi ändå gör vissa besparingar, och detär ju viktigt att spara pengar i dessa tider. Vi anser också att servicen inteförsämras och att säkerheten hålls uppe. Det vill vi ordentligt understryka.Detta innebär att vi inte behöver göra så stora investeringar som om vi harytterligare kontor, och det blir då fråga om ca 15-20 milj. kr. Antalet sysselsättningstillfällen minskar endastrnarginellt. Jag vill påpeka att skillnaden blir mindre än vad angav,eftersom ansluter sig till vårt förslag om åtta regionkontor.Skillnaden i antalet personer, enligt de beräkrtingar vi har fått, rör sig om14, dvs. 135 i vårt förslag i stället för 121. Jag vill med detta yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande 27. 71ERIK () replik: Låt mig bara stanna vid desiffror som nämrtde i fråga om besparingarna. Han sade att mangenom att ta bort två kassakontor sparar 15-20 milj. kr. Detkan ligga någonting i det - om man har dessa två kassakontor måsteinvesteringarna på 15-20 milj. kr. Å andra sidan kommer någon annanatt få göra dessa investeringar i stället. Skall det inrättas en postdepå medtillräckliga valv och anordningar kostar det precis lika mycket, kanske t. o.m. Det är alltså ingen som helst besparing att överlåta åt någon annan attbygga de valv som riksbankert skulle ha byggt. kan också vända sig mot andra av de besparingar somdet är fråga om. Det är klart att mycket väl kan ta betalt för endel av sina tjänster. Om skulle ta betalt exempelvis för kostnader isamband med bosättningslånen och debitera samma uppläggnirtgskostnader ochsamma kostnader för aviserirtg och artrtat sådant som det reguljärabanksystemet, så skulle man den vägen få mycket stora inkomstkällor. harriksdagen sagt att skall göra detta grafis, och därför har man intetagit betalt för det. När det gäller de egna lårten har man hållit sig på enmycket lägre nivå för uppläggnings- och aviseringskostnader och sådant än detreguljära bankväsendet har gjort. Naturligtvis kan i det härsammanhanget fungera som en vanlig affärsbank, men det har den inte velat vara,eftersorn den har fått den samhälleliga uppgiften att svara för också visssocial långivning. Det är också klart att mycket väl kan ta betaltför de servicetjänster den gör åt posten, olika banker och andra institutioner,som kommer och hämtar sina sedlar. De får sedlarna räknade och sorteradegratis, och de får dåliga sedlar utbytta mot nya. Naturligtvis kan riksbankenta betalt för sådana tjänster, men vi menar att den institution som harsedelutgivningsrätten i landet och följaktligen också fårförräntningsinkom-ster som blir kolossala också skall hålla en brasedelstandard utan att ta betalt för det. Dert institutionen bör ge en hyggligservice utan att ta ut varje krona för den, vilket f. ö. skulle falla tillbakapå konsumertterna. Med tanke på de stora vinster som gör genom sinsedelutgivningsrätt tycker vi att den skall upprätthålla en sådan service.Leveranserrta till statsverket av vinster har ju varit betydande,och det är just de som lånar dessa sedlar som har fått betala detta. 72 () replik: . Jag ärmedveten om att det är väldigt svårt att beräkna investeringskostnaderna. I denPM vi har fått i finansutskottet sägs det också att det är med visst mått avosäkerhet man kan tala om en skillnad på 15-20 miljoner. I exempelvis finrts redan en postdepå, och detär klart att ett kassakontor där måste innebära ytterligare investeringar- detär en sak som vi inte hade med vid behandlingen i finansutskottet. Trekassakontor mindre innebär naturligtvis mindre investeringar och också mindredriftkostnader. Kontoren ligger dessutom geografiskt nära artdra körttor. 73 () replik: På investeringssidan tror jag inte att detfinns någonting att hämta i fråga om besparingar. Artdra får göra deinvesteringar som riksbankert eventuellt inte behöver göra. Detsamma gäller fördepåkontoret i , som inte på något sätt uppfyller de krav som man -omman hade andra kunder än postens - skulle kunrta ställa på ett riksbankskontor. Men det är klart att man kan spara en del pengar om detbara blir fråga om en sedelhantering och man flyttar över den till posten. får då göra det här arbetet i stället, och det blir ett förhållande somblir mycket sämre, eftersom posten inte har rätt att makulera några sedlar.Posten kommer irtte att räkna några sedlar, den kommer inte att sortera ellergöra någonting av det som ingår i den normala verksamheten för dem som harsedelutgivningsrätten. Rent principiellt tycker jag att om man till eninstitution av något slag överlåter rätten att inom institutionens väggar, idess eget valv, förvara sedlar som inte finns i omlopp, så har man gjort ettintrårtg i sedelutgivningsrätt. Då blir det faktiskt andra som harhand om detta. Vem har ansvaret, om det skulle inträffa en olycka? Det är såmånga komplicerade faktorer i detta, och därför är frågan om att flytta översedeldepåerna något som man måste överväga . 74 () replik: På den punkten har vi i stort sett sammauppfattning som . Också vi ställer oss tveksamma till frågan ompostdepåerrta, och vi vill ha en fortsatt försöksverksamhet. Vi villvisserligen utvidga den till att omfatta ytterhgare en ort, nämligenKarlskrona, men det är en sak som vi får återkomma till, för vi är medvetna omatt det blir fråga om investeringar också där. De siffror jag har nämnt avserskillnaderna mellan de förslag som finns i motion 704 och dem som redovisas ifinansutskottets betänkande, där förslagen skulle innebära 15-20 miljonermindre i investeringar. 75RALF (): Jag skall i mitt anförande inte närmare gå inpå principerna i riksdagsrevisorernas och finansutskottets förslag. Jag skallhuvudsakligen beröra frågans regionalpolitiska konsekvenser och betänkandetsuppenbara brist påkonsekvenser i den delen. Som inslag i mitt anförande kommer jag att på filmdukenhär i kammaren visa några bilder med mycket talande staplar och diagram. Vissaav bilderna visade jag redan under den allmänpolitiska debatten tidigare i år.Det var då inte många riksdagsledamöter närvarande som tog del av bildernasbudskap. Det visade sig inte heller möjligt att få bilderna tryckta iprotokollet. Därför kan det firtnas anledning att visa dem . Viledamöter på Blekingebänken tycker att det är angeläget. Dagens ärende har, som redan sagts, initierats avriksdagens revisorer. De har lagt fram ett ganska radikalt förslag tillrationalisering av regionala verksamhet med syfte att anpassakontorsnätet till arbetsuppgifterna. Som jag sade skall jag irtte diskuteraprincipförslaget utan endast beklaga att revisorerna i detta sammanhang togregionalpolitisk ställning och över huvud taget lade sig i var i landet deframtida kontoren skulle ligga. Den uppgiften tror jag inte att riksdagensrevisorer behöver ta på sig. har sedan något mjukat upp revisorernasförslag och har, såvitt jag förstår, efter påtryckningar måhända frånröststarka regioner eller kanske rent av från samlingar av sådana utökatantalet regionkontor och kassakontor och föreslår nu att endast två tidigareavdelningskontor helt avvecklas. Båda dessa avdelningskontor ligger iSkåne-Blekingeregionen, varför den föreslagna nedläggningen innebär att dennaregion med 1,2 miljoner medborgare får ertdast ett regionalt kontor iframtiden. Jag skulle kunna peka på flera befolkningsmässigtbetydligt mindre regioner som föreslås få både två och tre region- ellerkassakorttor. Om mart tar härtsyn till riksdagsgruppsmöjligheter att påverka besluten i kraft av gruppens antalsmässiga styrka ärdet inte att förvåna sig över att ett av de två kontor som skall läggas rted ärdet som ligger i . Tar man hänsyn till andra motiv, är det däremotmycket förvånande. Utskottet har inte lyckats prestera en enda motivering föratt just Karlskronakontoret skall utbytas mot en sedeldepå. Inte ens ett försökhar man gjort - i varje fall inte i skrift. Det ärverkligen anmärkningsvärt. beslöt en enig riksdag att den offentligasektorn i större utsträckning än förut skall anvärtdas i det regionalpolitiskaarbetet. Såvitt jag kunnat utläsa har finansutskottet inte med ett ord ibetärtkandet antytt regionalpolitiska avvägningar. Får jag be utskottetsordförande eller annan talesman om en motivering. Varför skall justKarlskronakontoret nedläggas? Utskottet för i stället ett mycket långt resonemartg omvilka eventuella fördelar och nackdelar införandet av sedeldepåer kommer attinnebära. Resonemanget utmynnar i att utskottet uttrycker stor tveksamhet tillförslaget och föreslår att försöksverksamheten med sedeldepåer utvidgas tillytterligare en plats och att försöksverksamhet skall bedrivas förutom som iNorrköping också i . Jag kantill nöds acceptera att denrta försöksverksamhet genomförs. jag villinte godta att det absolut måste betyda att avdelningskontoret därför läggsner. Har utskottet tänkt på att om försöksverksamheten visar sig misslyckad,som utskottet tydligen tror, har man avhänt sig möjligheten att på ett effektivtsätt återupprätta det kontor som finns. Ett bevarande av detta kontor somexempelvis kassakontor kan mycket väl motiveras i den situation vi nu befinneross i. hävdar i debatten att nedläggningen avavdelningskontoren i och Karlskrorta skulle betyda att man spararin 29 tjänster. Detta är alltså skillnaden mellan och utskottetsförslag. Då vill jag fråga; Vilka skall sedan utföra det arbete som gjordes iKristianstad och - sedelräkning, sedelvård, transporter, mottagningoch utlämning av sedlar? Det måste göras också i fortsättningen, fastän detkanske blir på en annan plats i landet. Ett bifall till tilläggsförslag rättar tillmisstagen. Utskottets förslag att helt lägga ned Karlskronakontoret kommer attbetyda att ytterligare uppskattnirtgsvis 13 arbetstillfällert flyttas frånKarlskrona. För att belysa det orimhga i detta skall jag be att fåvisa litet statistik på TV-skärmen. som statsmakterna, efterbeslut i denna kammare, utlokaliserade stora mängder av arbetstillfällen frånStockholm till primära centra ute i landet, förlorade kontinuerligtstatliga arbetstillfällen. Det första diagrammet på bildskärmen ger en antydan omutvecklingen. De staplar som pekar neråt avser . Under 1960- och1970-talen ökade de statliga arbetstillfällena i landet med 126 000. Samtidigtminskade de i med 1 500. Låt mig också hastigt visa ett diagram överbefolkningsutvecklingen i , hela riket och vissa stödområden mellanåren 1976 och 1982. I diagrammet är det riket söm helhet som anges överst,sedan stödområdena , och och längst nerBlekinge. annan kommun har tillnärmelsevis blivit så illa behandlad avstatsmakterna, sysselsättningsmässigt, som . Det är alltså denutvecklingen som fortsätter om finansutskottets förslag vinner riksdagensgillande. Vid en Blekingeuppvaktning, som gjordes inför sex statsrådmed statsministern i spetsen, uttryckte samtliga dessastor förståelse för problemen i och lovade beakta dem i framtidaställningstaganden. Statsministern demonstrerade i TV ert vecka tidigareeminenta kunskaper om problem, och det ingav ju också hopp. , rtästart därefter, är det ochKarlskrona som åter föreslås få den mest negafiva behartdiingen av riksdagen.Vi på Blekirtge-bänken frågar oss naturligtvis: Varför? har befolkningstal sjunkit från64 000 till under 60 000, en minsknirtg med över 4 000. Förändringen beror tillstor del på beslut av statsmakterna. Ser vi på exempelvis grannstaden vi att antalet invånare i vuxit frårt 43 000 tillöver 65 000, en ökning med över 21 000. Även den förändringen beror till stordel på beslut i Mitt tredje diagram på bildskärmen bekräftar dessa Nr105 siffror. Om nu om följer finansutskottetsförslag betyder det ytterligare förflyttning i samma riktning, från Karlskronai till , till eller fill båda ställena. Låt mig visa ett fjärde och sista diagram. Statligamyndigheter och statliga affärsdrivande verk har runt om i landet regionalakontor och andra underorgan. En undersökrting har visat att av 57 sådanainrättningar i har 18 en geografisk indelning som överensstämmermed länsgränserna, medan övriga 39 har en varierande indelning i regioner. Av dessa regionkontor är ett, som framgår av diagrammet,beläget i . placering diskuteras nu i regeringskansliet.Den är också på väg att försvinna från länet. För att få korttakt med övriga 38myrtdigheter måste människorna i söka sig utom länets gränser. Ivilken utsträckning ger diagrammet en klar bild av. Otroligt men, jagförsäkrar, sant. Dessa negativa rationaliseringar berövar inte bara länetstatlig sysselsättning utan påverkar också enskilda företag,branschorganisationer, intresseorganisationer, kooperativa företag m. fl. närdet gäller att företa samma åtgärder. Det har också skett i många fall. Även näringslivet blir naturligtvis tveksamt till attlokalisera sig i länet, när man ser hur statliga verk och behandlarlänet. Jag vågar hoppas och tro att alla som något sätter sig i.ni den situation som jag, i varje fall till viss del, redovisat har förståelseför att vi börjar sparka emot, att vi börjar opponera oss. Jag försäkrar er attskälen finns. Jag vill avsluta mittinlägg med att vädja till kammarens ledamöter: beslut vara ertvändpunkt! Rösta med förslag! Det kommer att betyda sex ellerkanske åtta arbetstillfällen i Krisfianstad och . Det är inte mycketatt hoppa högt för, men det är ändå en liten förhoppning för framtiden - enliten ljusning i horisonten. 76ARNE GADD (s) replik: Den fråga vi nu diskuterar, ,gäller regionala organisatiort. Utgångspunkten för finansutskottetoch revisorer har varit att få en väl fungerande centralbanksorganisation. för in regionalpolitiska argument isammanhanget. Dessa har vi självfallet inte diskuterat i detta fall. Skall vi,, få rätsida på de regionalpolitiska problemen, tycker j agbestämt att vi skall föra den debatten grundligt i audra sammanhang än när vidiskuterar riksbankerts sedeldépåer, . Den fråga somRalf Lirtdström tar upp är litet för allvarlig för att tas upp just . Jagtycker också att den blir litet felvinklad med hans sätt.att diskutera den. 77RALF () replik: Dessa svar har vi hört . Detheter alltid att vi skall ha en viss debatt vid andra tillfällen. Just nu gällerdet att få ut så mycket pengar som möjligt av en rationalisering. Vad jag här har talat om är sådant som har pågått i fleraår, och jag har visat effekterna därav. Vi kan inte acceptera att detfortsätter på detta vis. Är det posten eller telegrafverket som vill göraSverige runt? Men blir på detta sätt ännu mer långsmalt och kantigt.Jag tror att och övriga ledamöter håller med mig om att viinte kan acceptera att den här utvecklingen fortsätter. Det gäller inte bara riksbankertsavdelningskontor. I alla sådana här fall plockar man bort 8-10arbetstillfällen - i bland 20 -, och ingenting kommer i stället. När det utlokaliseras från utlokaliserasiugerttirtg till oss. I stället plockas det bort. I det här fallet måste vi,som riksdagert sagt, se regionalpolitiskt på saken. Vi kan inte bara se påpengarna, om det skall vara någon menirtg med vad vi brukar säga i debatternanär vi vill vara litet vänhga. 78 (): Diskussionen om regionalaorganisation är en lång följetong, och det har nämnts attorganisationert skulle vara omkring ett halvt sekel gammal. Urtder mer än tioår har revisorer vid olika tillfällen diskuterat organisationen. Nuhar revisorer kommit med sitt förslag, vilket går ut på att det påfem orter skulle bli indragning av , som i daguppgår till 23 stycken. Detta förslag grundar sig på att arbetsuppgifterna för riksbankensavdelningskontor har minskat utan att rtågra nya uppgifter har kunrtattillkomma. Speciellt gäller detta efter det att man tog bort regionkontorenshantering av bostadslånen. har inte heller, trots uppmaning, kunnatkomma med egna förslag om andra arbetsuppgifter. I ett ekonomiskt besvärligt samhällsklimat kan ingenverksamhet leva i en skyddad tillvaro. Därför har jag som ledamot av riksdagensrevisorer ställt mig bakom det sakligt motiverade förslag som indragningen avriksbankens verksamhet på fem orter i landet innebär, trots att detta enligtrevisorernas förslag skulle drabba också mitt eget län. Men när ett ärertdekommer upp till behandling i blir det som vanligt - man kan inte sägaannat än att det blir något av ankdamm över det hela. Då blommar allabygdeintressen utan hänsyn till ekonomiska realiteter. Det blir en kompromiss,och en kompromiss är dålig. Detta gäller oavsett om kompromissensker i finansutskott eller under underbara nätter. Jag kan inteinstämma i vad revisorernas ordförande sade här i kammaren, nämligen att man istort har bifallit riksdagsrevisorernas förslag. Riksdagsrevisorernas förslaggällde 8 avdelnirtgskontor och högst 10 kassakontor, summa 18. förslag blir det 8 avdelningskontor, men man höjer till 14kassakontor, summa 22. En säger en ort skulle helt mista sin kontakt medriksbanken. Bantningen från 23 till 22 orter är finansutskottets heroiska insats.Det framgår också ganska klart att förmodligen blir den enda ortsom mister sitt kontor. Jag vill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attSkåne med sina drygt en miljon invånare får riksbankskorttor på ert ertda ort,medan t. ex. med sina 700 000 invånare kommer att få riksbankskontor påtre orter. Detta är inte sagt med anledning av någon sorts avundsjuka motsmålänrtirtgarna, utan närmast som kritik av finansutskottets tankegångar. De moderata ledamöterna från län tar här somalltid sitt ekonomiska ansvar. Vi gjorde detta genom att inte som många andrarusa iväg och motionera om att slå vakt om de egna irttressena. Vi tänktenämligen, och trodde, att finartsutskottet också skulle ta sitt ekonomiskaansvar och bifalla riksdagsrevisorernas förslag. Så har inte skett. Finansutskottetgår emot riksdagsrevisorernas erthälliga förslag till omorganisation. Det ärinte, som finansutskottsrepresentanterrta har framhållit, på det sättetatt man i kompromissen har lagt sig rtågortstarts mitt emellart. En bantningfrån 23 till 18 orter har blivit en barttning från 23 till 22 orter. Det ärinte mitt emellan erts med firtansmått mätt. I det här sammanhartget tycker jagfaktiskt att förslag är mera tilltalande, att ge alla regioneren möjlighet till bibehållande av riksbankskontorskaraktär. I kortsekvens med det jag har anfört omomtanken om landets ekonomi yrkar jag bifall till riksdagsrevisorernasursprungliga förslag. 79BÖRJE (): När man började utredningsarbetet omriksbanksorternas lokalisering och antal, satte man upp några vägledandeprinciper som jag tycker är viktiga och som man borde ha hållit fast vid. Manskulle ta hänsyn till resp-, orters storlek med avseende på flödet ochcirkulationen av sedlar och mynt. Man skulle också ta hänsyrt tilldistributionsmässiga och transporttekniska förhållanden, trartsportsäkerheten,övriga säkerhetsmäs-siga förhållanden samt praktiska förutsättningar ochkostnader. finner jag att ju mer man i finansutskottet har kompromissat ifrågan, desto längre bort från dessa principer har man kommit. En viktig regel i alla organisationsförslag är attåstadkomma likvärdiga regioner. Det gör man definitivt inte med det härförslaget. Som jag ser det föreligger avsevärda brister. Jag menar attfinansutskottets ledamöter inte har behandlat ärendet om regionalaorganisation med den objektivitet som man måste kräva av utskott.Man har lyssnat på vissa regioner och struntat i andra. Man har alltså kommitbort från helhetsbilden. Egentligen borde frågan skickas tillbaka till utskottetmed krav på att ett kontorsnät måste bygga på rationella och rättvisa grunder. Konsekvensen av finansutskottets förslag är t. ex. atthela - vilket har framhållits tidigare i debatten - med 1 miljon invånareskall ha ett kontor, medan med 700 000 invånare och med690 000 invånare skall ha tre kontor vardera. Orter som , ,, , och skall i fortsättningen ha riksbankskontor,men inteKristianstad, som är av ungefär samma storleksordning. Dét bevisar attfinansutskottets förslag inte bygger på några rationella grunder. Tydligen harbehandlingen blivit en huggsexa i finansutskottet, och man har inte haftförmåga att se klart och objektivt på tingen.