prot · G609151 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt min mening bör denna fråga kunna lösas på detsmidigare sätt som vi har föreslagit i motionen, t. ex. genom enöverenskommelse mellan staten och kommunen om ersättning direkt till kommunernaför både handikappade och gamla med färdtjänstbevis, gärna, som vi har sagt imotionen, med ett schablonbelopp. Jag har inget yrkande, eftersomutskottet har ansett att beredningen av sjukreseutredningens betänkande böravvaktas, innan vidtar någon åtgärd. Jag har därför endast tillprotokollet velat framföra dessa synpunkter, så att beredningen lättare skallkunna beakta desamma. 167HAGAR (): I detta utskottsbetänkande behandlas ocksåmotionen 450, som jag tillsammans med några kamrater väckte . Vi föreslår att skall kunna ersätta resor tilloch från arbetet, om man därmed kan nedsätta sjukskrivningstiden. Vi har intetänkt oss likställighet med sjukresor, vilket innebär en avgift. Bakgrunden till motionen är denna: En person fick genom enryggskada en lång sjukskrivning, bl. a. genom att vederbörande inte själv kundeköra bil och inte heller kunde använda kollektiva färdmedel. Han måste ta taxi.När han väl kom till sin arbetsplats, kunde han sköta sitt arbete. Han begärdeersättning från med motiveringen att skulletjäna på att ersätta resorna. Att det är så kan bevisas genom följande exempel. Antag att sjukpenningen är . Taxiresa tilloch från arbetet går på . Om betalartaxiresorna, blir det en vinst på . Men kunde i det fallet inte ersättaresorna på grund av rådande bestämmelser. Oavsett sjukpenningens storlek är det angeläget att folkinte behöver vara sjukskrivna i onödan, med tanke på hur nedbrytande ensjukdomsperiod kan vara och hur det undergräver familjeekonomin. Till dettaskall också läggas produktionsbortfallet som blir följden. Jag menar naturligtvis inte att någon som behöver varasjukskriven skall tvingas tillbaka till arbetet. Men det finns åkommorsom inte är till hinder för att sköta vissa jobb. Vissa benbrott, bristning avhälsena osv. är inte något större hinder för att klara t. ex. ettkontorsarbete. Men det behövs rätt i gipsförband. Vi har här iriksdagen sett kamrater som gått på kryckor men som har skött sitt uppdrag ochhellre velat göra det än gå sjukskrivna. När det gäller resor fill och från arbetet går det iblandganska långt att utnyttja arbetskamrater. Jag känner också fill många fall därarbetsgivaren betalat resorna. Men alla har inte arbetskamrater som kan ställaupp. Och kan man räkna med att. ett litet företag kan ställa upp med dagligareseersättningar? Jag tror inte det, och jag anser att det är principiellt felatt räkna med ätt företagen skall göra det. Jag är något besviken på utskottet, som inte gett den idémotionen tar upp ens ett hedersomnämnande. Visst är vi ändå överens om hurviktigt det är att sjukskrivna kan återgå till arbetet. Omförsäkringskassan ersätter resorna, kan det hjälpa många att slippa en längsjukskrivning. Utskottet hänvisar bara till att detta förslag är någotnytt i försäkringssystemet och att det skulle bli stora gränsdragningsproblem.Visst är denna idé en nyhet, men den omständigheten får inte hindra att vettigaförslag undersöks. Gränsdragningsproblem kan lösas. En utredning skulle kunnage svar på hur det skall ske. Vi måste öppna de vattentäta skott som finnsmellan myndigheter som genom byråkrati, revirtänkande och brist på samordning 12 protokoll 1982/83:150-151 hindrar smidiga lösningar både för den enskilde och församhället. Jag kommer inte att mot ett enigt utskott yrka bifall tillmotionen, men jag kommer tillbaka i detta angelägna ärende. 168 (): Vi har tidigare under det här betänkandetsbehandling lyssnat på en debatt om sjukresor till och från . Långaresvägar för att kunna få specialistvård måste ibland accepteras. Vad som inteborde få fördröjas är möjligheten till lättnader vad gäller färdsätt. Det ärmöjligt att ge gotlänningarna stora lättnader genom att ge ersättning förflygresor till eller annat sjukhus på fastlandet. Jag har i en fråga till socialministern tidigare i årkrävt åtgärder. Svaret var då tyvärr inte positivt. Socialministern hänvisadetill sjukreseutredningen och ville ha en samordning. Utskottet vill vänta på att den aviserade beredningen blirklar. Det är naturligtvis bra med samordning, men i det här fallet är kravetfrån gotlänningarna så starkt och så befogat att bör bifalla kravetsom framförs i motion 1258 om att regeringen skall lägga fram förslag. Jag yrkar bifall till reservationen vadgäller mom. 3 i socialförsäkringsutskottets betänkande 1982/83:23. 169NILS CARLSHAMRE (m): frågade varförsocialförsäkringsutskottets moderata ledamöter inte har anslutit sig tillreservationen rörande sjukresor med flyg från och varför vi inte villta ställning . Svaret är enkelt. Reservanterna föreslår inget annatställningstagande än det vi redan har gjort. Reservanterna föreslår nämligeninte att det skall beslutas om sjukresor med flyg från . De föreslår enbeställning fill regeringen, och den beställningen har regeringen redan fått.Den har fått beställningen tvä gånger t. o. m. - dels av en utredning, dels ianslutning till behandlingen av den motion som självrefererade. Utskottet har alltså inte kunnat finna att det föreligger någonpraktisk möjlighet att märkbart påskynda den utvecklingen genom att upprepabeställningen från sida . Det är hela förklaringen. Jag är helt övertygad om attgotlänningarna kommer att få sina sjukresor med flyg. kommeratt bli nöjd. Det skulle förvåna mig väldigt mycket om saken inte inom enganska snar framtid kommer att beslutas av en enhällig riksdag. Hela argumentationen om ressvårigheten osv. är i sak heltöverflödig. Ingen bestrider detta, alla är överens. Det handlar här om enprocedurfråga. Jag tror icke att det är möjligt att med den metod som härföreslås nämnvärt påskynda den proceduren. I så fall, , hadedet varit enkelt att föreslå en lagtext. Överläggningen var härmed avslutad. Mom.1 (pensionsnivån inom delpensionsförsäkringen) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 16 för reservationen av . Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom. I (högkostnadsskyddvid sjukresor) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 58 för reservationen av m.fl. i motsvarande del. Mom.3 (ersättning vid flygresor) Utskottetshemställan bifölls med 232 röster mot 75 för reservationen av m.fl. i motsvarande del. betänkande 1982/83:22 om läkemedelskostnader. 170 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande 1982/83:22 behandlas motion1982/83:1603 av och mig, i vilken vi begär att regeringenprövar förutsättningarna för att utöka listan över kostnadsfria läkemedel ochhjälpmedel fill att omfatta medel för de psoriasissjuka. Psoriasisär en ärftlig hudsjukdom, som kan finnas i flera generationer utan att utlösas.Vanligen drabbas den psoriasissjuke första gången i tonåren, men sjukdomen kanockså uppstå . Läkemedelskostnadernaär höga för de psoriasissjuka, då man inte får ersättning för t. ex. deuppmjukande salvor som måste användas . Till detta kommer alla andrapreparat som den psoriasissjuke måste använda. Vimotionärer anser att det inte kan vara riktigt att en så stor grupp sompsoriafikerna utgör inte skall vara berättigade till kostnadsfria läkemedel. Högkostnadsskyddet,som infördes fr. o. m. , avser endast 15 läkarvårdsbesök ellerläkemedelsinköp. Det är inte tillräckligt, med tanke på den mängd av bl. a.salvor som psoriatikerna använder. Med anledning av det sagda ber jag att få yrka bifall till motion1982/83:1603 yrkande 2, som innebär att skall begära att regeringen prövar förutsättningarna för att utöka listanöver kostnadsfria läkemedel och hjälpmedel till att omfatta även depsoriasissjuka. 171 (): och har imotion 1603 begärt att även psoriasis skall hänföras till sådana sjukdomar somger rätt till kostnadsfria läkemedel och kostnadsfria förbrukningsartiklar. Först några ord angående frågan om handikappersättning.Den prövas i enlighet med 9 kap. lagen om allmän försäkring. Här gäller sammakrav för den psoriasissjuke som för övriga handikappade. Så fill läkemedlen. Socialpolitiska samordningsutredningenprövade noga frågan om ett eventuellt utökande av den nuvarande förteckningenöver kostnadsfria läkemedel. Den skulle då komma att omfatta ett stort antalsjukdomar och läkemedel, vilket i sin tur skulle leda fill en radavgränsnings-problem. Om man gjorde gränsdragningen sä vid att alla vanliga s.k. folksjukdomar fanns medtagna, eller om man upphävde kraven på läkemedlensaktiva beståndsdelar, kunde pä sikt så gott som samtliga läkemedel blikostnadsfria, konstaterade utredningen. Ett avgörande skäl mot en utvidgad kostnadsfrihet var,framhöll utredningen, att de kostnadsfria läkemedlens funktion kundeifrågasättas med hänsyn till att dessa i stor utsträckning förskrivs samtidigtmed prisnedsatta läkemedel. Kostnadsfriheten förlorade då sin självständigabetydelse. Som ett första led i ochsocialstyrelsens projekt att följa upp och utvärdera de olika förmånerna inomläkemedelsområdet ingår bl. a. att belysa hur förskrivningen av kostnadsfrialäkemedel har påverkats av högkostnadsskyddets införande. I projektetsuppgifter ingår också att föreslå åtgärder. Projektet syftar fill enuppföljning av hela förmånssystemet, således också förmånerna av kostnadsfriaförbrukningsarfiklar. Eftersom arbetet med utvärderingen nu pågår, anserutskottet att vi måste invänta resultatet av denna. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. 172MARGIT SANDEHN (s): Mot bakgrund av att de psoriasissjuka är enså stor och bortglömd grupp, som även lider psykiskt av sin sjukdom, anser vimotionärer att det inte är riktigt att de själva skall betala sina läkemedel.Vi är litet besvikna över att utskottet inte har varit mer välvilligt inställttill vårt krav. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 14 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5 (kostnadsfria läkemedel m. m. för psoriasissjuka) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1603 avMargit Sandéhn och i motsvarande del, bifölls med acklamation. 1982/83:25om utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken 1982/83:100 delvis) och 1982/83:30 om vissahögskoleanslag m. m. 1982/83:100 delvis). Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrken betänkanden 25 och 30 kommer attdebatteras i tur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först debatteras utbildningsutskottetsbetänkande 25 om utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. Utbildningför administrativa, ekonomiska och sociala yrken 174 (): Jag skall på grund av den sena timmen fattamig mycket kort. Till utbildningsutskottets betänkande 1982/83:25 finnsfogade fyra moderata reservationer. Betänkandet handlar om den s. k.AES-sektorn pä våra universitet. Vissa av utbildningarna inom denna sektor harunder flera är utretts. Ett förslag till en förändrad linjeindelning har lagtsfram av den s. k. . Den gick ut på att det skulle finnas treallmänna utbildningslinjer inom denna sektor: en ekonomlinje på 140 poäng, enförvaltningslinje på 140 poäng och en personaladministrativ linje på 140 poäng.UHÄ framförde förslaget i sin petita. Den socialdemokratiska regeringen ansåg sig av ekonomiskaskäl inte kunna acceptera utbildningens längd på ekonomlinjen och pä denpersonaladministrativa linjen. Man föreslog i stället att utbildningarna pädessa båda linjer endast skulle omfatta 120 poäng. Detta gjorde man trots attutredningen klart visade att utbildningens längd borde omfatta minst sjuterminer och trots utbildningsinstansernas klara påpekande att utbildningen avkvalitetsskäl inte fick förkortas. har utskottet enhälligt beslutat föreslå att de treutbildningarna skall omfatta 140 poäng, och det tycker vi moderater är bra. Däremot kan vi inte acceptera förslaget om ekonomlinjensuppläggning. Vi anser att en etappindelning av ekonomutbildningen inte ärförenlig med Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrken de kravman bör ställa på utbildningens kvalitet. Förslaget är enligt vår uppfattningbelysande för den socialdemokratiska utbildningspolitiken. Trots de negativaerfarenheterna från den grundläggande rättsutbildningen, som är en etapp ijuristutbildningen, trots att flera ekonomer utbildas än vad t. o. m.AU-utredningen förutsatte att det skulle finnas arbetsmarknad för och trots attflertalet remissinstanser av betydelse påpekat att marknaden för etapputbildadeekonomer torde vara synnerligen begränsad, föresläs nu att ekonomutbildningen etappindelas,att den - helt eller som etapp - skall ges på inte mindre än 18 orter och attantalet platser skall utökas. På de mindre orterna kommer utbildningen enligt minuppfattning att bli kvalitetsmässigt underlägsen de större högskolornas.Lärarna på de mindre orterna kan omöjligt vara kompetenta inom ett tillräckligtbrett område. Oaktat detta kan de komma att undervisa inom ett flertal skildaspecialiteter, för vilka andra högskolor kan erbjuda kanske fyra eller femlärare med särskild kompetens. Vi moderater anser att en sammanhållen,fullständig ekonomutbildning försvåras, om det ekonomiska basbeloppet skulleges. Vi vill i stället ha en riktig utbildning - utan basbelopp ochetappindelning -bestående av kurser där fördjupningsstudier kan ske när somhelst . Vi anser att såväl ekonomiska somutbildningsmässiga skäl talar för detta. Vi avvisar således förslaget om att dela uppekonomutbildningen i etapper och att förlägga den till platser som intehar ekonomutbildning. Befintliga lokala linjer och enstaka kurser med ekonomiskinriktning bör enligt vår uppfattning i stället ges även under kommandebudgetär pä de platser som vi anvisat i vår reservafion. Den merkostnad på ungefär 3,3 milj. kr. för enkvalitetsförstärkning av ekonomlinjen plus den förlängning av samma linje somUHÄ anser nödvändig redan för det kommande budgetåret växer till en kostnad påungefär 10 milj. kr. för /87, när de studenter som börjar påekonomlinjen kommer att examineras. Finansieringen av detta har majoriteteninte tagit ställning till på ett riktigt sätt, utan man låter UHÄ lösaproblemet. Man viftar delvis bort det med att antyda att flertalet studerandeändå torde läsa mer än 120 poäng genom att utnyttja utbudet av enstaka kurser.Även om detta är korrekt - och jag tror att det delvis är det - kommer ändå enmerkostnad att uppstå för statsmakterna. Den av majoriteten föreslagna AU-reformen kommer att blien dyr reform genom att utbildningen på de tre linjerna skall bedrivas på ettstort antal orter och till stor del i liten skala. Vi moderater anser attresurserna i stället kan frigöras genom att ekonomutbildningen ges endast på deorter som har fullständiga linjerom minst 120 poäng. Den begränsningentorde också enligt vår uppfattning kunna finansiera de nödvändigakvalitetsförbättringarna på linjen. I den mån det skulle visa sig attytterligare resurser är nödvändiga, så bör dessa åstadkommas genom en allmänminskning av linjernas dimensionering. Det bör enligt vår uppfattning ankommapå UHÄ att lämna förslag i det här hänseendet. SAF,och har skrivittill utskottet och påtalat att utbildningens volym är för stor och att enreduktion på är nödvändig, vilket stämmer bra med det moderataförslaget. Det finns inte arbetsmarknadsmässiga skäl att ha en så kraftigdimensionering av ekonomutbildningen. Man tror helt enkelt inte att efterfrågankommer att öka sä starkt . Jag delar den uppfattningen. Låt mig taett enda konkret exempel. Det finns i runda tal 5 000 organiseradecivilekonomer. Jämför det med den kommande årliga utbildningen på över 3 000civilekonomer. Till slut, herr talman! Den sista reservationen rörPA-linjen, som genom sin förläggning nu har fått möjlighet till viss handleddstudiepraktik. Vi anser det därför inte nödvändigt att man ställer krav påospecificerad arbetslivserfarenhet som förkunskapskrav. Med det anförda yrkar jag bifall tillsamtliga moderata reservationer. Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrken 175IRIS (): Som vi hört av vill reservanternaatt man skall frigöra resurser genom att ekonomutbildningen endast ges på deorter där fullständiga linjer om minst 120 poäng finns. Begränsningen skullefinansiera nödvändiga kvalitetsförbättringar. Från utskottets sida anser vi att det bör ankomma på UHÄatt redovisa förslag om hur den av utskottet förordade förlängningen avekonomlinjen samt linjen för personal- och arbetslivsfrågor skall finansieras.Vidare åligger det UHÄ att i sedvanlig ordning begära medel förkvalitetsförbättringar pä de tre aktuella linjerna. Vad beträffar dimensioneringen och lokaliseringen kan jaghålla med om att det var delade meningar i fråga om etapporganisationen av denya linjerna. Det var också därför som AU-gruppen och UHÄ lade ned så stortarbete kring dessa frågor. UHÄ anser nu att etappavgångsmöjligheterna löses påett ändamålsenligt sätt. När det gäller de farhågor som reservanterna har för atten sammanhållen fullständig ekonomutbildning försvåras om det ekonomiska basblocketges, har det enligt UHÄ ett sådant innehåll att det erbjuder en meningsfullutbildning även för den som avslutar sina studier efter genomgånget basblock. När man nu får möjlighet att lokalisera enbart basblockinom ekonomlinjen till vissa mindre högskoleenheter, sä skapas möjligheter fören basutbildning på det ekonomiska området vid de mindre enheterna utan attdessa tillförs de resurstillskott som en lokalisering dit av en fullständiglinje skulle förutsätta. Utskottet instämmer också i propositionens förslag omarbetslivserfarenhet som villkor för särskild behörighet för linjen förpersonal- och arbetslivsfrågor. Utskottet anser det vara särskilt viktigt attde studerande äger viss förtrogenhet med arbetslivet och dess villkor. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till hemställan i utskottets Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrken betänkande1982/83:25 och avslag på de reservationer som finns fogade till betänkandet. 176 () replik: säger att majoriteten vill geUHÄ i uppdrag att utreda var medlen skall komma ifrån för att bekosta de härförlängningarna av utbildningarna. Dessutom skall man, om man behöver det,begära ytterligare medel för kvalitetsförbättringar av de här tre linjerna. Jaggör det konstaterandet att det kommer att kosta mer pengar över statsbudgeten.Kvalitetsförbättringar behöver ske på dessa tre linjer, framför allt när detgäller ekonomlinjen. Förlängningen av ekonomlinjen kommer också att innebära enmerkostnad. Jag tycker att man klart borde ha angivit detta. Vidare säger att frågan om etappavgångenhar lösts på ett tillfredsställande sätt. Jag tycker inte alls att så ärfallet. Basblocket innehåller nämligen ett flertal olika ämnen som knappast kanvara särskilt, arbetsmarknadsförberedande för dem som väljer att gå igenomenbart den utbildningen. Inte heller ger det möjlighet till fördjupningsstudier.Det innehåller 5 poäng i samhälle och företag, 15 poäng i ekonomistyrning, 5poäng i marknadsföring samt 5 poäng i organisationsteori och personaladministration.Sedan kommer en del hyggliga poäng: 20 poäng i national--ekonomi, 20 poäng i statistikoch ADB samt 10 poäng i juridik. Man blir inte en bra ekonom med denutbildningen. Man behöver fördjupningsstudier på ett sådant basblock, ochsådana kan man skaffa sig endast pä de större utbildningsorterna. Vad till slut gäller arbetslivserfarenheten tycker jag attdet hade varit rimligt, om man hade föreskrivit att det skulle vara fråga om enarbetslivserfarenhet som man har nytta av i utbildningen. är det fråga om enhelt ospecificerad arbetslivserfarenhet. Man kan i princip stå och fylla påbensin i bilar på en bensinmack som man får tillgodoräknad somarbetslivserfarenhet. Vad har man för nytta av det pä PA-linjen? Dessutom kommer i den nuvarande arbetsmarknadssituationenmånga studerande att missa en utbildningschans genom att de inte ens kommer attkunna få de 12 månaders praktik som de behöver. Ute på utbildningsorterna ärman klart besviken över kravet på arbetslivserfarenhet, och man anser det heltonödigt, allra helst som utbildningslinjen nu har utvidgats till 140 poäng, medmöjlighet till praktik . 177JÖRGEN (): Frågan om en reformering av utbildningarnainom det administrativa och ekonomiska området har varit föremålför utredning. UHÄ har föreslagit dels organisatoriska förändringar, dels fleraviktiga kvalitetsförstärkningar. Regeringsförslaget i budgetpropositionen innebär att deorganisatoriska förändringarna accepteras, men att den föreslagna ökningen avresurserna för de administrativa och ekonomiska utbildningarna i huvudsakuteblir. Detta varbakgrunden till att vi i vår partimotion frän om forskning och högreutbildning inte ställde oss bakom regeringsförslaget. Vi strök i stället underatt det vikfiga är åtgärder som bidrar till att höja utbildningarnas kvalitet. Denviktigaste kvalitativa förändringen av ekonomlinjen och linjen för personal-och arbetslivsfrägor är en förlängning med . Det innebär också att vifår en internationell anpassning. Förslaget tillstyrktes också praktiskt tagetenhälligt av remissinstanserna. Nuhar det glädjande inträffat att socialdemokraterna i utbildningsutskottet harlämnat regeringsförslaget om att ekonomlinjen och linjen för personal- ocharbetslivsfrågor endast skall ha en längd av . Vi har nått en uppgörelsei utbildningsutskottet, som innebär en förlängning med , vilketinnebär att kraven frän universiteten och högskolorna har beaktats. Folkpartietspartimotion har a|ltså tillmötesgåtts i denna viktiga fråga. Följer riksdagenutskottsmajoriteten, betyder den här förändringen mycket för hela densamhällsvetenskapliga utbildningen inom högskolan. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets hemställan på samtligapunkter. Internationaliseringav utbildning och forskning Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergår nu till att debattera utbildningsutskottets betänkande 30 om vissahögskoleanslag m. m. Internationaliseringav utbildning och forskning Anf.179 (): Jag vill heltkort säga följande. betänkande nr 30 har fogats en moderat reservation. Denhandlar om internationaliseringen av utbildningen och forskningen. Visserligenär utskottet välvilligt ställt till en ökad internationalisering av den högreutbildningen och forskningen, men finner det inte påkallat att görnågra särskilda uttalanden i den frågan. Vimoderater nöjer oss inte med detta utan anser att en ökad internationaliseringär så viktig för vår forskning och utbildning att vi vill se den stimulerad ochönskar att hinder undanröjs genom åtgärder frän regeringens sida. Detta gällerinom speciellt två områden. Fördet första bör reglerna för att fä studiemedel ses över, så att de generellt ihögre grad än f. n. medger utlandsstudier. Fördet andra vill vi ha till stånd en liberalare tillämpning av bestämmel- *Voteringenredovisas efter debatten om UbU 30. Nr 151 serna för att i svensk examen fäfillgodoräkna sig studieresultat uppnådda vid den utländskt universitet. 19 mai1983 Dessutom vill vi framhålla detangelägna i att språkutbildningen i gymnasieskolan ges en sådan omfattning och ett sådant djup att kurslitteratur InternationaUse- P främmande språk i större utsträckning kan användasinom den högre ring avutbildning "'bildningen. ochfnrsk ' Innehållet i utbildningen inomolika ämnesområden måste alltid sättas in i Läromedel på t. ex. engelska, tyska och franska bördärför komma till användning i ökad omfattning, och det kräver att destuderande redan vid tillträdet till högskolan har goda språkkunskaper. Universitetslärarna bör motiveras att ta ininternationella aspekter i sin undervisning, vilket bör uppmärksammas ifortbildningen av dem. Vidare bör utländska gästforskare och lärare i störreutsträckning än f. n. användas i undervisningen. Och naturligtvis skall destuderande stimuleras till någon tids utlandsvistelse. Jag vet av egenerfarenhet att få sätt är framgångsrikare än en utlandsvistelse för att fåförståelse för internationaliseringens betydelse för forskningen och den högreutbildningen och därmed också för hela vårt land.