prot · G60979 · 1982-12-31 00:00:00 — Bakom detbeslutet, som ju togs av en i stort sett enig riksdag, ligger ett mångårigtutredningsarbete och den grundinställningen, att människor med arbetshandikappocksä gör en mycket god arbetsinsats och att det finns skäl att organisationer,som har dessa människor anställda hos sig, själva är med och betalar en del fördenna arbetsinsats. Jag tycker att det finns anledning att i denna debatt ocksåpåminna om vilken tillgång organisationerna har genom att de har möjlighet attfå lönebidragsanställda. Vi har vidare märkt att nyrekryteringen med 90-procentigtbidrag till organisafionerna har gått mycket bra. Nyrekryteringen har intehejdats, utan tvärtom har väldigt många nyanställts med det 90-procentigastödet. 41 (): Som arbetsmarknadsministern vet ersattelönebidragsan-ställningen de tidigare arkivarbetena. I och med att man övergicktill systemet med lönebidrag vidgade man också kretsen av berörda. Det är intelängre så att det enbart är fysiska skäl som utgör grund för lönebidragsanställningar,utan sådana kan inrättas av många olika skäl. Jag delar också arbetsmarknadsministerns uppfattning attorganisationerna skall känna ett ansvar för de lönebidragsanställda liksom attde bör visa uppskattning för de viktiga insatser som dessa gör. Det ärsjälvfallet då också angeläget att organisationerna svarar för en del avlönekostnaden. Vad som är väsentligt är - och jag tycker attarbetsmarknadsministern förtydligade det på ett bra sätt - att ekonomiskt svagaföreningar får möjligheter att bibehålla sina lönebidragsanställda och attdessa därmed får möjligheter att fullgöra de viktiga uppgifter som de har. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1982/83:223 om importen av textilprodukter har ställt följande frågor till mig: Avserregeringen att inleda förhandlingar med de europeiska gemenskaperna i syfteatt begränsa importen av textilprodukter från EG till ? Avserregeringen att ändra principerna för de bilaterala textilbegräns-ningsavtalenmellan och vissa större producentländer? Vilka av debilaterala begränsningsavtalen beräknas bli föremål för omförhandling under år1983? Handeln med tekovaror mellan de europeiska gemenskapernaoch omfattas av gällande frihandelsavtal och år därmed inte underkastadnågra restriktioner. Det är av största vikt att slä vakt om dettafrihandelsavtal. Regeringen avser inte att inleda förhandlingar med EG i syfteatt begränsa importen av tekovaror. Till skillnad från importen från deländer med vilka slutit textilbegränsningsavtal kan f. ö. tekoimportenfrån EG på det hela taget inte betecknas som lågprisimport - importmedelprisernaligger i allmänhet betydligt över motsvarande priser vid import frånbegränsningsländerna. Man bör vidare i detta sammanhang komma ihåg, att av den svenska tekoexporten på går till EG. Det finns emellerfid skäl att vid kontakter med EG belysadet ytterst allvarliga läget inom svensk tekoindustri och förklara det faktumatt av beredskapsskäl måste upprätthålla en viss självförsörjningsgradpå tekoområdet. I sådana sammanhang kommer man från svensk sida att understrykavikten av att gällande begränsningar inte kringgås genom att varor på grund avbristande kontroll kommer in i via andra länder med angivande avoriktigt ursprung. Här bör alla länder som ingår i det europeiskafrihandelsområdet ha ett intresse av att samarbeta för att värna om deömsesidiga fördelar som denna frihandel är avsedd att ge. , som reglerar en stor del avden internationella handeln med tekoprodukter, har förlängts vid tvåtillfällen. I den senaste förlängningen, för perioden tillden , uppnådde de nordiska länderna en viss förstärkning av den s.k. nordiska klausulen, enligt vilken särskild hänsyn skall tas till länder medsmå marknader, en exceptionellt hög importnivå och en motsvarande låg inhemskproduktion, i syfte att undvika skada på dessa länders nödvändigaminimiproduktion av textilier. Varje avvikelse från det egentligarnultifibe-ravtalets regler kräver emellertid ett medgivande från exportlandet.Då anslöt sig till det förlängda multifiberavtaletavgavs från svensk sida en reservation med innebörden att svenska regeringenförväntade sig att särställning skulle beaktas i kommande bilateralaförhandlingar och att vår anslutning således förutsatte att vi uppnårtillfredsställande avtal. Från vår sida avser vi att omförhandla gällandebilaterala avtal allteftersom dessa löper ut. Med stöd av den tidigare nämndanordiska klausulen hoppas vi kunna uppnå vissa förbättringar i de nya avtalen.För att underlätta planeringen för den svenska tekoindustrin kommermöjligheterna att ingå mera långsiktiga avtal än tidigare att prövas. Skulleemellertid regeringen inte bedöma det samlade resultatet av påbörjade ochkommande förhandlingar som tillfredsställande, kan vi nödgas ta vårt fortsattadeltagande i MFA under omprövning. Det kan då bli aktuellt att ersättanuvarande bilaterala avtal med ett annat skyddssystem, i första handglobalkontingenter. Förutom restriktionerna mot statshandelsländerna harSverige f. n. begränsningsavtal med 16 lågprisländer. Samtliga överenskommelserkommer att omförhandlas , med undantag av avtalet med , somlöper ut först . Om importen av textilprodukter 43BJÖRN (): Får jag börja med att lyckönska MatsHellström tii viktiga arbetsuppgift. Om importen av textilprodukter När det gäller den första av minafrågor vill jag påminna om att statsminister vid Beklädnadskongressen iaugusti 1981 sade att borde ta upp diskussioner med EG om begränsningav tekoimporten därifrån. Jag ställde denna fråga också därför att jag harnoterat att statsministern och statsrådet skallbesöka . Jag undrade om det skulle bli några sådana samtal. Jag noterar nu att statsrådet säger attregeringen inte avser att inleda förhandlingar med EG i syfte att begränsaimporten av tekovaror därifrån. Det är ett viktigt besked. Jag tror att det årklokast att avstå från sådana propåer. Det är i grund och botten ett intresseför att vi har ett väl fungerande fritt varuutbyte mellan ochGemenskapen. Vi har varit ense om att det är ofrånkomligt att ha kvarde begränsningsavtal som vi har med ett antal länder, huvudsakligen i ,om importen av tekoprodukter därifrån, även om de i princip är oförenliga medvår grundläggande frihandelsideologi. Men jag tror att man skall vara ganskaförsiktig med att utvidga dem, t. ex. till att omfatta nya länder. Det vore ioch för sig intressant att höra om regeringen har några planer på att slutasådana här begränsningsavtal med andra länder. Den avgörande punkten, tror jag,är att man skall undvika alltför drastiska förändringar i dessa avtal. Statsrådet säger i svaret att syftet medomförhandlingarna är att "uppnå vissa förbättringar i de nyaavtalen". Jag skulle vilja fråga: Förbättringar för vem? Vad betyder"förbättringar" i avtalen? Det mest allvarliga i statsrådet svar ärsjälvfallet slutet, där han antyder att regeringen, om dessa omförhandlingarinte leder till resultat, kan tänka sig att införa ett helt annat skyddssystem,nämligen s. k. globalkontingenter. Låt mig, herr talman, säga attjag tycker att det vore en skandal orn skulle ta initiativ till en såpåtagligt protektionistisk åtgärd som införande av globalkontingenter. Jagkunde här räkna upp en mängd nackdelar som skulle uppstå för människorna idetta land om vi införde globalkontingenter. Låt mig bara uppehålla mig vid detgrundläggande handelspolitiska argumentet. Enligt regeringen skulle alltså , som är ett av demest exportberoende länderna i världen, kunna gå före med ett system sominnebär en global importbegränsning. Vad skulle effekten för vårt land bli,, om detta blev en allmän vana i handelsutbytet mellan länderna ivärlden? Jag vill alltså mycket bestämt uttrycka förhoppningen att regeringenså snart som möjligt skall glömma denna propå om globalkontingenter. Lät mig i detta sammanhang också ställa en fråga. Jag vetatt kommerskollegium har haft i uppdrag att studera frågan omglobalkontingenter. Det vore intressant att få veta om kommerskollegium harredovisat det uppdraget och vilken slutsats som i så fall drogs när det gälldeinförandet av globalkontingenter. Först får jag tacka min företrädare för hanslyckönskning- Så till sakfrågan. När det gällerBjörn Molins första fråga om regeringens kontakter med EG har jag i svaretanvänt den uppläggning som också statsministern använde och somBjörn hänvisade till. I samtalen med EG är det inte minst viktigt att mantar upp frågor om tekovarornas ursprung. Som vi alla vet kommer en rad varorfrån lågprisländer illegalt till via genom ommärkning ochliknande åtgärder. Där har ett tullsamarbete påbörjats, och bl. a. den fråganär viktig att belysa tillsammans med EG. Sedan frågar om vi avser att gå vidare ochförhandla med ytterligare länder. F. n. finns inga sådana planer. Däremot harkommerskollegium genom övervakningslicenserna en mycket noggrann uppsikt överdet som sker i nya länder. Vi känner alla till hur man tidigare kunnat uppnåbegränsningsavtal med något land, och sedan har det i stället dykt uppimportvaror frän något annat land med samma producent. Vi avser att försökamotverka detta genom att kommerskollegium med övervakningslicenserna har dennamycket starka bevakning av andra länder och därmed kan aktualiseraförhandlingar om det skulle bli nödvändigt. frågar för vem förbättringarna avses.Självfallet avser förbättringarna . Jag kan inte precisera vilkenform av förbättringar som avses, eftersom - som vet - förhandlingarjust nu pågår med två av de länder som vi skall förhandla med . Jagkan självfallet inte ange något förhandlingsmandat under pågående förhandling. sista fråga gällde globalkontingenterna. Detvore frestande -men det kanske är mot kammarens debattregler - att ställa enmotfråga till . Det avgavs en reservation mot vårt deltagande i MFAmed innebörden att vi förväntade oss att vår särställning skulle beaktas ochatt vår anslutning förutsatte att vi uppnådde tillfredsställande avtal, ochdenna reservation avgavs av regering. Vi menar att man måste kunnahålla fram och diskutera alternativa skyddssystem, om vi skulle misslyckas,dvs. om den borgerliga regeringens reservation skulle leda till att vi intekunde vara kvar i MFA. Vi diskuterar dä globalkontingenter. Frågan är vilketalternativt skyddssystem regering tänkte sig när man avgavreservationen. Om importen av textilprodukter 45BJÖRN (): Får jag först säga att jag tycker att det ärbra att man diskuterar tekopolitiken med EG. Jag tror att det är värdefullt omman fortsätter de samtal som den tidigare regeringen hade, och jag tror ocksåatt det är bra om man inte åker dit med ambitionen att träffa en överenskommelseom en begränsning av tekohandeln mellan och EG. Argumenten för detfinns ju i statsrådet svar. Det är alltså bra att man har släppt dentanken. När det gäller min fråga om vilka förbättringar statsrådetHellström tänkte sig, talade han om förbättringar för . Poängen, MatsHellström, är ju att förbättringar för den svenska tekoindustrin - jag begriperatt det är det Om importen av textilprodukter som avses - inte behöver innebära förbättringar förkonsumenterna i . Det är nämligen ett tveklöst svenskt konsumentintresseatt man icke stryper lågprisimporten alltför mycket. Konsumentintressena harinte samma organiserade företrädare som industrin och de anställda - de senareär ju mycket talföra pä detta område. Ett införande av globalkontingenter elleren annan utbyggnad av detta importsystem skulle leda till att människor fickköpa dyrare kläder. Det skulle i första drabba de betalningssvaga konsumenterna.Därför tror jag inte alls att det är så enkelt som att säga att förbättringar iavtalen, som innebär ett ökat skydd för den inhemska industrin, också ärförbättringar för konsumenterna som köper kläder i . Det kan vara precistvärtom. Importbegränsningar har naturligtvis också en negativinverkan på effektiviteten i hemmamarknadsindustrin. En fri konkurrensbefrämjar rationaliseringar och effektivitet, medan den här typen avimportbegränsningar, som skyddar industrin från konkurrens, försvagarförnyelseförmågan inom den inhemska industrin i fråga om produktutveckling,design och marknadsföring. Långsiktigt kan alltså det som kallarförbättringar i avtalen kanske bli ogynnsamt även för industrin. Innebär förbättringar för Sverigeförbättringar för industrin eller för konsumenterna? frågar man att med dessa förhandlingar strypa - som jag tror att det -lågprisimporten? är ju det land som har den högsta klädimporten perperson. Vi har importpenetration. Vi har en klädimport på percapita mot 28 för EG och 18 för . är alltså det land i världensom importerar mest tekovaror från och tekovaror över huvud taget.Risken för att denna import skulle strypas är sannerligen marginell. Vårtproblem är ju att vi har en unikt liten egen produktionsandel. Inget annat landhar öppnat sig så för import såväl när det gäller lågprisimport från u-ländersom när det gäller tekoimport över huvud taget. Därför tycker jag att diskussionenskulle bli tämligen akademisk, om den skulle gälla en strypning av importen.Vad vi talar om är ju marginaler för att kunna klara den alltför blygsammaproduktion som vi har i vårt eget land. Jag skulle gärna viljahöra vad den förra regeringen hade tänkt göra - med tanke på reservationen - omman inte hade fått tillfredsställande avtal vid förhandlingarna. 47BJÖRN (): Jag får understryka att tillfredsställandeavtal inte automatiskt innebär en begränsning av importen. En omfattande friimport av billiga kläder är någonting som gynnar konsumenterna i vårt land -det är alldeles klart. En begränsning av importen - vi behöver inte användaordet strypning - leder ju till att människor i mindre utsträckning fårtillgång till billiga kläder. Jag tror att en generellbegränsningsanordning av typen globalkontingenter skulle medföra en serie avskadeverkningar. Det skulle innebära dyrare kläder för konsumenterna.Lågprisimporten från skulle trängas undan till förmån förhögprisimport från andra producentländer, där vi inte kan åstadkommabegränsningsanordningar, t. ex. inom EG. Det skulle bidra till enhandelspolitisk irritation, vilket förvisso icke är något svenskt intresse. Ettinförande av globalkonfingenter skulle dessutom direkt drabba . Dettagår, såvitt jag förstår, stick i stäv mot vår traditionella biståndspolitiskamålsättning att satsa på de fatfigaste länderna. Jag trodde faktiskt att vi iregeringen hade fått en bundsförvant i när det gäller att slåvakt om de biståndspolitiska målsättningarna och att våra biståndspolitiskasatsningar i första hand skall gå fill de allra fattigaste länderna. Om importen av textilprodukter Som framgår av mitt svar förhandlarregeringen nu och har för avsikt att fortsätta förhandla på MFA:s grund. Vi hartidigare krävt en utredning från kommerskollegium. Den utredningen visar attdet nu inte vore lämpligt att övergå till globalkonfingenter. Men skulle denuppläggning av förhandlingarna misslyckas som vi arbetar med och som ni arbetademed, vad återstår då? Att släppa allt skydd kan inte rimligen har varit dentidigare regeringens avsikt, när den avgav sin reservation. Avsikten måste havarit att man ville diskutera ett annat skyddssystem. I det läget villregeringen icke utesluta möjligheten av att i ett senare skede diskutera ettannat skyddssystem, om den förhandlingsuppläggning misslyckas som vi genomförnu och som i det avseendet stämmer överens med den förhandlingsuppläggning somden tidigare regeringen hade. Då är globalkonfingenter under vissaförutsättningar ett av de system som är möjliga med hänsyn fill våra GATT-åtaganden. 49 (): Jag noterar den upplysningen attkommerskollegium har avrått från införande av globalkontingenter. Låt mig avslutningsvis uttrycka den förhoppningen att denhär debatten kan leda till att vi kommer att avstå från att införaglobalkonfingenter. Som jag sade i mitt tidigare inlägg tror jag attglobalkontingenter i tekoimporten i många avseenden skulle vara till skada förvårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 6 protokoU 1982/83:75-80 Om skyldigheten att registrera kemiska medel 12 § Svar på fråga 1982/83:238 om skyldigheten attregistrera kemiska medel har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder angående dispensgivning från registreringsskyldighetav kemiska medel. Frågan är föranledd av att produktkontrollnämnden beslutatatt på vissa villkor ge dispens för användning av ett bekämpningsmedelsom syftar till att förhindra att potatis gror. Jag kan inte i detta sammanhang ta upp ett enskilt ärendesom prövats av nämnden. Allmänt vill jag dock framhålla att en skärptgranskning av de bekämpningsmedel som används är en betydelsefull del avkemikaliekontrollen. De krav som ställs på dokumentation om effekterna avanvändningen av olika bekämpningsmedel har också successivt blivit strängare.En förnyad genomgång av tidigare registrerade medel har påbörjats. Det ärangeläget att de dokumentationskrav som tillämpas på nya ämnen också börjarställas på tidigare registrerade medel. Enligt lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor ärdet produktkontrollnämnden som prövar ärenden om registrering avbekämpningsmedel. Nämnden kan därvid medge undantag frånregistreringsskyldigheten om det behövs för vetenskaplig prövning eller när detannars föreligger särskilda skäl. Dispensgivningen bör självfallet vararestriktiv. I de fall dispens ändock ges bör också villkor meddelas sombegränsar användningen sä långt som möjligt. Detta har också enligt vad jagerfarit varit produktkontrollnämn-dens utgångspunkt vid dispensprövningen. För att få en effektivare kontroll av användningen avkemiska ämnen och produkter kommer regeringen att tillsätta enkemikommission. I detta sammanhang skall också frågan tas upp om de ändringarsom kan behöva göras i nuvarande bestämmelser om tillstånd att använda bekämpningsmedel. 51JOHN (vpk): Jag får tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Det var inte heller min mening att diskutera det aktuellafallet med potatisen, men detta kan tjäna som ett bra exempel i debatten. Vaddet handlar om är ju dispensgivningen som sådan och - vill jag påstå - ävenfrågan om det nödvändiga eller inte i att använda olika kemiska medel. När det gäller potatisen används kemiska medel för attskydda potatisen frän olika skadegörare. Sedan användskemiska medel för att döda blasten före upptagningen. Därefter måste mantydligen också använda kemiska medel på grund av den lagringsmetod somtillämpas. råkar det i detta fall vara så att det medel man skulle användaför att ta bort groddarna saknar den dokumentation som är nödvändig förregistrering. Då ges i stället dispens. Detta verkar ju mycket märkligt. Jordbruksministern har otaliga gånger poängterat behovetav att minska användningen av kemiska medel, och jag har ingen anledning attifrågasätta Därför ser jag det som posifivt att den kemikommission som Nr 79 skalltillsättas skall göra en översyn av bestämmelserna. Jag får verkligen Torsdaeen den hoppas att man kommer att ta denna översyn på allvar. Överläggningenvar härmed avslutad. Om skydd för urskogar 13 § Svar på fråga 1982/83:239 om skydd för urskogar har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder med anledning av att det planeras avverkning av en delav de fjällnära skogarna utan att urskogsinventeringinväntas. Jag utgår från att i första hand avser domänverketsplaner i fråga om avverkning inom ett särskilt område, nämligen Kirjesålandet iVästerbottens län. Enligt vad jag inhämtat är någon avverkning inomKirjesålandet inte aktuell under innevarande säsong. Möjligheter bör därförfinnas att få ytterligare underlag från bl. a. urskogsinventeringen innanslutlig ställning tas i den aktuella frågan. revisorer har föreslagit att det görs enutredning angående användningen av bl. a. de skogsarealer syftarpå. I avvaktan på beslut om användningen bör enligt revisorernas mening domänverketoch övriga skogsägare iaktta restriktivitet vid utförandet av skogsarbeten påberörda arealer. Revisorernas förslag kommer att behandlas avriksdagen. Med hänsyn till vad jag härredovisat är några åtgärder från min sida inte aktuella f. n. 53JOHN (vpk): Jag får tacka jordbruksministern även försvaret på denna fråga. Det är som jag framställer en fråga om defjällnära skogarna. Jag har nämligen haft en debattstund också med förrejordbruksministern. Anledningen till att jag ställt den här frågan är följande. som håller på med sininventering planeras, såvitt jag vet, brytandet av nya vägar. Många människortycker att det är ett rimligt krav att inga ingrepp görs förrän en samladredovisning föreligger när det gäller inventeringen av skogarna utmed helafjällkedjan. För att undvika missförstånd vill jag vidare deklarera attjag inte är någon principiell motståndare till att en del av de resurser som finnsi de aktuella skogarna utnyttjas. Men någon ordning får det väl ändå vara ifråga om förfaringssättet, både när det gäller valet av de områden som skallexploateras och när det gäller sättet att genomföra detta. Jordbruksministern har i ett TV-program gjort följandeuttalande, som livligt citerats i massmedia : "Jag utgår ifrån att här skainte ske några olyckor som den här naturvårdsinventeringenpågår." I sitt svar säger jordbruksministern att någraåtgärder från hans sida inte är aktuella f. n. Med tanke på jordbruksministernsflitigt citerade uttalande om att några olyckor inte skall få ske, kan jag välutgå från att åtgärder kommer att vidtas om risk för olyckor skulle föreligga. För att förtydliga vad jag menade med detuttalande som jag gjorde i TV vill jag säga att jag utgår frän att deinventeringar som görs också skall få genomföras. har för sindel medverkat till att tillräckligt utrymme skall finnas för att utredningarnaskall hinna genomföras och till att det icke skall pågå någraavverkningar i de områden där det råder delade meningar mellan å ena sidanskogsbruket och å andra sidan naturvårdsintressena. 55 (vpk): Jag tror att det är mycket viktigt att detgår korrekt till i detta avseende dels med tanke på naturvårdsintressena, delsmed tanke på skogsbrukets intressen. Från bägge sidor vill man väl ha ett såkorrekt och bra svar som möjligt på sina frågor. Därför är det synnerligenviktigt att nämnda inventering nu görs. Sedan får man försöka komma fram tillbästa möjliga lösning. Inte minst med tanke på de riktlinjer som fastslogs isamband med beslutet om skogspolitiken är det viktigt att hänsyn tas tillnaturvårdsintressena. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1982/83:66av () fill statsrådet om slutförvaringen avradioaktivt avfall: bedömde statenskärnkraftsinspektion att KBS I -projektets metod för slutförvaring av högaktivtavfall från kärnkraftverk "uppfyller de krav villkorslagen ställer".Villkorslagens krav är som bekant att kraftbolaget skall ha visat hur och varen helt säker förvaring av avfallet kan ske innan ett nytt kärnkraftverk fårtas i drift. KBS bygger på att upparbetat avfall skall förglasas,kapslas in och nedsänkas i stabil och sprickfri berggrund. 1979 godkände den dåvarande folkpartistiska regeringen deså aktuella ansökningarna att få starta fyra kärnkraftverk. följaktligen innebära "en helt säker förvaring". tillsatte Conseil Supérieur de la Söreténucléaire på uppdrag av franska regeringen en arbetsgrupp om frågan omförvaringen av radioaktivt avfall. Denna arbetsgrupp publicerade sin rapport ijanuari 1983. Den franska arbetsgruppen kommer till en helt annanslutsats än den som SKI drog 1978. Enligt arbetsgruppens rapport är det intepåvisat att de s. k. barriärer som bl. a. KBS-förslaget byggde på fyllerkraven. Enligt dess uppfattning krävs ytterligare betydande forskning för attsöka lösa frågan om förvaring av avfall med långlivad radioaktivitet. bör ingen förvaring i sådana former ske att inte avfallet kan återtas. Om den franska arbetsgruppens slutsatser är riktiga - ochdet finns ingen anledning att betvivla gruppens kompetens - måste besluten 1978och 1979 vila på ett beslutsunderlag som måste anses heltotillfredsställande.