prot · G609110 · 1982-12-31 00:00:00 — Situationeni är precis som framgår av svaret - om än något kryptiskt och avvaktandeinför det svar som tydligen utrikesministern skall ge senare -sådan att maninte bör skicka människor tillbaka dit. Detsamma gäller och . Detfaktum att det handlar om kurder, som även före revolutionen i och förekriget mellan och var hårt trängda på grund av sitt etniska ursprung,gör ju inte saken bättre. Det faktum att viprioriterar- vilket det i och för sig finns rimliga skäl för- flyktingarfrån , får inte innebära att vi säger nej till praktiskt taget allaandra eller fillämpar hårdare principer när det gäller flyktingar från andrahåll än som annars vore rimligt. Det som alltid åberopas och som åberopats också i dendebatt som förts med anledning av det aktuella fallet har varit att om mansläpper in en, sä kommer det tusen efter. Man är alltså oroad för att det skallske en organiserad invandring i stor skala. Men låt mig säga: Låt inte denna oro ta över dehumanitära skäl som måste vara avgörande när man bedömer en människa som sökerpolitisk asyl i . Om kurdernas situation i och , m. m. och jag är överens om att det ärmycket viktigt att vi lever upp fill ambifionen att föra en generösflyktingpolitik, att ställa upp för människor som behöver skydd i vårt land.Det är också viktigt att i det sammanhanget diskutera principen om förstaasylland. Och det är väl egentligen detta som ligger bakom en del av OlaUllstens funderingar. Av informationer från vår ambassad i framgår bl.a. att de irakiska kurderna inte förföljs i och inte heller riskerar attsändas tillbaka till . De har således ett visst skydd i . Mennaturligtvis kan det i vissa enskilda fall finnas personer som har skäl mot attåtervända till . Därför kommer en prövning i enskilda ärenden av politiskaskäl gentemot att ske i generös anda. Om minsta risk bedöms föreligga föratt vederbörande kommer att råka illa ut vid ett återsändande, får han ellerhon stanna i . Jag vill också beröra frågan om den19-årige iranier som kommit från till . I har han efter enkortare tids vistelse fått hjälp att resa till . Väl framme härkonstateras det att han saknar för gällande inresehandlingar, varfördet beslutas att han skall avvisas till , det land som han närmastkommer ifrån. Innan avvisningen verkställs inhämtar invandrarverketupplysningar, bl. a. från , som klart visar attiranier som vistas i inte riskerar att återsändas till hemlandet.Avvisningen till verkställs. Av olika skäl accepteras inte iraniern avde turkiska myndigheterna utan försätts "in orbit". Iraniern tar sigdärefter på olika vägar tillbaka till . I detta läge, herr talman,tillåts han resa in. Och enligt invandrarverket kommer han nu att beviljas enfristad i . 21OLA (): Det sista beskedet som vi fick tycker jag varbra. Det visar på värdet av att hålla ögonen på både invandrarverket ochinvandrarministern. faller de till föga, och det är bra, allra helstsom den första bedömningen som gjordes - om att det var tämligen ofarligt attskicka kurder till - ju mycket brutalt motsägs av rapporter,som talar om åtskilliga kurder som sitter i fängelse i och som dött ifängelse under omständigheter som vi lätt kan föreställa oss. Om åtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna iUruguay Det är sant som invandrarministernsäger att problemet med första asylland måste beaktas. Vi kan naturligtvis inteutan vidare acceptera att andra länder skickar flyktingar till oss utan att tasitt ansvar. Men här tror jag att det vore bra om invandrarministern kunde tafasta på den svenske kors-chefens förslag till sådana överläggningar, ivarje fall mellan de europeiska länderna, som innebär, att man slipper upplevaden typ av händelser som exemplifieras av den 19-åring som skickades från landtill land i och som , dess bättre, ändå får stanna i . Jagtror att ett samarbete mellan länder som har samma humanitära syn skulle kunnaminska antalet sådana mänskliga tragedier. Som vi alla vet är flyktingsituationen i världenmycket allvarlig. Det finns mellan tio och tolv miljoner flyktingar. I detläget är det självfallet angeläget att de länder som ställer upp när det gällerflyktingpolitik också delar på bördorna och hjälps åt att lösa de olika problemsom finns på området. Jag har redan i annat sammanhang svarat Röda kors-chefenatt vi för svensk del är beredda att också se till att det kan bliöverläggningar dels för att vi i de olika länderna skall dela på bördorna, delsför att vi skall föra en seriös diskussion om de s. k. flyktingarna "inorbit". Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:94 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap.1 § vill jag meddela att jag på grund av utlandsresor ej kommer att besvarainterpellationen av om behandlingen i av Bahai-religiösainom den angivna tiden . Jag kommer att besvara interpellafionen vidden tidpunkt som jag kommer överens med interpellanten om. 9§ Svar på fråga 1982/83:336 om åtgärder för att främja dé mänskliga rättigheterna i Kersfin har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta i syfte att främja de mänskliga rättigheterna i . Under militärens tioåriga maktinnehav i harallvarliga och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna begåtts.Behandlingen av de politiska fångarna har varit särskilt upprörande. Dedemokratiska krafterna växer sig allt starkare i landet. seringssträvandenamåste bygga på att grundläggande mänskliga rättigheter ånyo respekteras. Jag gav i uppdrag åt vår FN-delegation attundersöka om det i generalförsamlingen fanns en majoritet för att ta uppsituationen i . Sådana förutsättningar visade sig tyvärr inte vara förhanden. är f. n. inte medlem av FN:s kommission för de mänskligarättigheterna. Detta begränsar i viss mån våra möjligheter att inom FN:s ram geuppmärksamhet åt övergrepp i olika länder. Regeringen kommer givetvis attfortsätta följa utvecklingen i med uppmärksamhet. Vidare kommer även fortsättningsvis en generösflyktingpolitik att tillämpas i förhållande till politiskt förföljda frånUruguay. Inom ramen för det humanitära biståndet ger bl. a. stöd åt depolitiska fångarna och deras anhöriga. tillåter inte internationellahjälporganisationer som Röda korset att ha permanent verksamhet i landet. har dock enligt uppgift utverkat tillstånd frän deuruguayska myndigheterna att besöka de politiska fångarna i fängelserna. Om åtgärder för an främja de mänskliga rättigheterna iUruguay 25KERSTIN (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret. Jag är särskilt glad över att Röda korset kommer att få någon möjlighettill insyn. Det är klart, herr talman, att jag inte väntar mig att densvenska regeringen plötsligt skall kunna avskaffa förtryck och tortyr i ettannat land. Men vad jag vill, och vad som faktiskt är möjligt, det är att hållaindignationen levande över vad som förekommer i världen - inte så långt borta ifrån oss som vi kanske tror. Vad vet svenska folket om ? Ja, några vet väldigtmycket, och det är medlemmar i , som håller kontakten med politiskafångar i detta land och försöker hålla modet uppe hos dem. Andra svenskar bordekomma ihåg att var lika demokratiskt som ochvar en berömd välfärdsstat i . På förfärande har landetförlorat sin frihet, sin demokrati, sin rätt att bilda fria organisationer osv.Det får vi inte glömma bort. Vi måste tänka på, att den risken finns för alla länder.Demokratin är aldrig vunnen förevigt. Den måste vi alltid arbeta och kämpa för,och var den än förolämpas och såras är det vi som blir förolämpade och sårade.Vi måste säga ifrån - för såväl , världens som vår egen skull. Jag skulle därför vilja be utrikesministern att någotförtydliga vad som menas med att den skall följa utvecklingenmed uppmärksamhet. Allmänna val lär vara utlovade i till nästa år.Kan det möjligen vara en öppning för större insyn från den internationellaopinionen, enligt utrikesministerns utgångspunkter, och kommer att tanågra direktkontakter med i den här frågan, såsom skeddeexempelvis ? Om åtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna iUruguay har utsatts för hård kritik ochfördömanden från bl, a, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, frånOAS , från Interparlamentariska unionen, amerikanska kongressen,kyrkornas världsråd, och . Ett allmänt intryck är tyvärr att regimen är mycket litetpåverkbar, I en del fall har dock opinionsyttringar från skilda regeringar -inte minst från - lett till en bättre behandling av fångarna ifängelserna och t, o, m, räddat livet på enskilda fångar. Därför delar jagKerstin Anérs uppfattning att vi skall ge vår mening till känna så fortmöjlighet föreligger. Jag menar också att det är beklagligt att vi inte igeneralförsamlingen kunde samla majoritet för en resolution om situationen förde mänskliga rättigheterna i . Det är riktigt, som säger, att det talas omett kommande val i , och militären talar om en demokratisk öppning.Hittills förefaller det dock ha varit en öppning på militärens egna villkor.Men vi kommer att använda alla möjligheter för att klargöra vår uppfattning -för att så långt det är möjligt tillgodose de mänskliga rättigheterna iUruguay. 27 (): Jag tackar utrikesministern också för löftetatt skall hålla ett öga på , Jag skulle vilja avsluta debatten med att låta en avfångarna i själv få ordet. Det är en ung skald. Han är , ochhan heter . Han har suttit i fängelse. Han har varitsvårt torterad i flera omgångar och han är lungsjuk. Han behandlas pä det sättsom man i det landet brukar behandla sina minst 1 200 politiska fångar: De blirinte direkt dödade, men de misshandlas och får ingen medicinsk vård, så att deså småningom dör en s. k. naturlig död. Den här unge mannen har i fängelset skrivit dikter, och enav dem slutar på följande sätt; den tidsom tillhörde oss och jagmåste återvända till din blick med varshjälp jag kan återfinna Det här är en röst som inte skallkvävas. Den skall höras, ut över fängelsemurarna. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1982/83:352 om den svenskaFN-delegationens Nr 110 genomgång av utrikesministerns anförande i generalförsamlingen den Tisdagenden Per har till mig ställt föjande fråga;"Kan utrikesministern bekräfta att jag vid genomgången av FN-talet den 14oktober framförde kritik i just de delar statsministernhänvisade till i riksdagsdebatten?" Som ett led i strävandena att i förankrautrikespolitiska ställningstaganden utser regeringen en FN-delegation beståendeav företrädare för olika parfier. Att de utsedda parlamentarikerna följer arbeteti FN är en klar fördel för partiernas och befattning medinternationella frågor. Även om FN-delegationen består av företrädare för olikapartier har det aldrig förutsatts något annat än att de i delegationen ingåenderiksdagsledamöterna är regeringens ombud. Skulle det inom delegationen uppstå skilda meningar om hurSverige bör uppträda i generalförsamlingen åligger det regeringen, dvs.utrikesministern, att i överensstämmelse med sitt konstitutionella ansvar taslutlig ställning. Om en ledamot har en annan mening än delegationen i övrigteller regeringen, kan detta givetvis klargöras i delegationen. Det kan ocksåtas upp i samband med att behandlar FN-frågor. Vad så gäller Per uppträdande vid höstensgeneralförsamling vill jag anföra att Per vid den genomgång som gjordesav mitt anförande framförde ändringsförslag på ett tiotal punkter. Så gott somalla dessa ändringsförslag accepterades. Men när Per ville att kritikskulle framföras mot påstådda intervention i centralamerikanska staterfick detta inte stöd i delegationen och heller inte hos mig. Vid genomgången avtalet hade Per däremot inga invändningar att göra mot att jag i mittanförande beskrev vissa regimer som diktaturer. Det är denna passus i talet somstatsministern nu hänvisat till. På den punkten framförde Per kritik iintervjuer från , en kritik som innebar att Per anslöt sig tillvad en amerikansk delegationsmedlem genmält gentemot mig i generalförsamlingensdebatt. Att en medlem i vår FN-delegation i anslutning till ettmeningsutbyte mellan en företrädare för den och enföreträdare för en utländsk regering offentligt uttalar sin förståelse för denfrämmande statens representant är något vars lämplighet starkt kanifrågasättas. Ostridigt är under alla förhållanden att Per undergenomgången av talet inte kritiserade den av mig uttalade formuleringen omvissa diktaturregimer. Det var först sedan en amerikansk delegat kritiseratmitt sätt att karakterisera vissa stater som diktaturregimer som Per Unckelframförde en motsvarande krifik. Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen 29PER (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Låt mig först slå fast: I anslutning till FN;sgeneralförsamlings session i uttalade jag mig kritiskt om detavsnitt i utrikesministerns anförande som handlade om ; jag ansågverklighetsbeskrivningen onyanserad och ensidig. Dessutom gav jag offentlighetåt denna min uppfattning innan utrikesministern äntradeFörenta nationernas talarstol. försöker nu å sin sida hävda ståndpunktenatt kritiken i själva verket var begränsad och att jag bara skulle ha krävtnågon liten ändring eller något litet tillägg om att också var inblandat ihändelserna i regionen. Det är en ståndpunkt som inte ens ,utrikesministerns kabinettssekreterare, ville hävda när för etthalvår sedan försökte sig på motsvarande trick, nämligen att göra gällande attjag offentligt hade kritiserat regeringen utan att ha grund för det i internakrav i delegationen. utrikesministern, tillräckligtrakryggad för att ringa upp och faktiskt säga att jag hade fog för minapåståenden om lögn i . När det gäller den andra delen av svaret- att jag skulleha fallit in i kritik av - rekommenderar jag utrikesministern attta del av mina uttalanden som finns publicerade i och som gjordesefter det att utrikesministerns presskonferens inför talet hade avslutats meninnan talet hölls. När detta väl klarlagts finns det skäl att fråga vartutrikesministern egentligen vill komma. Är det möjligen det, att bara för attUSA kritiserade den så borde vi moderater plötsligt instämmai en bedömning som den givit uttryck för och som videssförinnan kritiserat? Den här diskussionen skulle inte blifullständig om vi inte också redovisade hur den reagerade påden amerikanska reaktionen. Före den amerikanska reaktionen uttalade sigutrikesministern enligt på följande sätt: "har utantvekan spelat en viktig roll när det gäller att hålla diktaturerna iCentralamerika vid liv." senare, efter den amerikanska kritiken,heter det enligt tidningen band inspelade samtal medutrikesministern: "Jag har anledning att utgå från att Förenta staternainte avser att den amerikanska hjälpen skall användas för att förtrycka denegna befolkningen. Men jag har skäl att tro att, även om avsikten, att det inte skall användas på felaktigt sätt, så blir det använtmot befolkningen i dessa länder." Här fick Bodströmdoktrinen sitt allratydligaste åskådningsexempel. Inför kritiken lade sig utrikesministern plattpå den amerikanska jorden. Per har här meddelat oss en nyhet, atthan före det att jag höll mitt anförande i FN:s generalförsamlingoffentliggjorde sin kritik emot detta. Är det också tänkbart att det var på denvägen som de amerikanska myndigheterna underrättades om anförandets innehåll,eller ingick detta särskilda förbehåll i den offentlighet som ni därvidlämnade? Låt mig nu slå fast några enkla fakta. I FN-delegationenhar fört fram vissa synpunkter på avsnittet om . Detvar visserligen inte exakt på den punkten som Adelmans kritik avsågs, men detgällde i alla fall den del av talet som handlade om . När Adelmansedan talat och betecknat den svenska ståndpunkten som lögnaktig ochmotbjudande framträder i och säger att den analyssom regeringen gjort är felaktig. Det är, säger , medvetet politisktvinklade analyser. Man borde, säger vidare, inte bli förvånad omandra stater reagerar på felaktigheterna. Här har vi alltså en situation där den svenskauppfattningen står mot den amerikanska i en debatt i generalförsamlingen. Per , att välja sida. I det läget solidariserar ni er med enfrämmande makts representant. Den svenska uppfattningen har kommit fram efteren diskussion i vår FN-delegation. Ni har framfört er mening, men de övrigapartierna, socialdemokraterna, och , har genom sinarepresentanter inte delat er mening. Följaktligen har den inte tagits in italet. På motsvarande sätt förhåller det sig i . Dåmoderaterna i utrikesutskottet riktar kritik mot deklarationen i FN, går inteutskottets övriga ledamöter med på kritik, som i stället fårframföras i form av ett särskilt yttrande. När sedan utskottets betänkande ochdet särskilda yttrandet diskuterades i stod här ikammaren ensamma i sin kritik. Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen 31PER (): Utrikesministern läser uppenbarligen inte defrågor som ställs till honom. Den "nyhet" han just presenterade ståri frågan, som utrikesministern kunnat finna om han hade behagat att läsa den. "Nyheten" finns vidare publicerad i tidningen som ettresultat av det offentliggörande som jag tidigare hänvisade till - ettoffentliggörande som f. ö. skedde då självvar närvarande i lokalen och hade möjlighet att följa offentliggörandet ord förord. Det är en nyhet inom dubbla citationstecken som presenterartill kammaren. Vi tyckte det var vår uppgift,, att klart ange vår ståndpunkt. Vi ansåg beskrivningen av decentralamerikanska förhållandena som onyanserad. Jag fick inte gehör för detta,men är då enligt min mening fri att uttala min kritik. Det gälleratt välja sida, säger . Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen Skall , bara därför att regeringen blir kritiserad,plötsligt sluta upp bakom regeringens uppfattning när den är så uppenbartvinklad av egna polifiska föreställningar? Nej, sådant ställer vi moderaterinte upp för. Vi ställer upp bakom en utrikespolitik som är nyanserad och somger en korrekt beskrivning av verkligheten. Får jag också säga att det är en ohemulanklagelse som utrikesministern slänger ur sig från talarstolen när han insinueraratt skulle ha sprungit med utrikesministerns anförande till denamerikanska regeringen. Är utrikesministern beredd att ge ett enda bevis föratt så skulle vara fallet? Om inte, be i så fall om ursäkt här och för dentypen av uttalanden! Om ger offentlighet åt ettuttalande innan det hålls, är det då inte troligt att någon av demsom får del av denna offentlighet kan tänkas ha meddelat de amerikanska myndigheternavad ni har sagt? Jag kan inte förstå att ert uppträdande här är det korrekta,och varför man över huvud taget skall ha all denna apparatur med dubbla lås ochkrypto m. m. på våra ambassader, när de som ingår i delegationen talar om vadett tal innehåller innan det har hållits och vilka delade meningar som harfunnits om det. Jag har inte väckt den här frågan, utan den är väckt avherr , som på något egendomligt sätt vill ha beröm eller förståelse fördet uppträdande som ni är ansvariga för. Men det kan ni inte få. Det är alltföranspråksfullt. Jag har bara att konstatera att vad ni har ägnat er åt när ettreplikskifte utspelas mellan företrädare för en stormakt och företrädare förSverige är att i t. ex. - ni nämner nu även andra massmedia -närmast sjunga växelsång med denna stormakts representanter. Om ni anser attdetta är det korrekta sättet att uppträda får väl ert uppträdande vara svarnog. 33PER (): Utrikesministern måste nu fullständigt hatappat koncepterna. Det offentliggörande av utrikesministerns anförande somhan anklagar moderata samlingspartiet för gjorde han själv vid den nämndapresskonferensen. På fråga från journalisterna huruvida ställdesig bakorri de passusar som utrikesministern blev kritiserad för, har jagdeklarerat vad moderata samlingspartiets mening är. Att kalla detta för attspringa amerikanernas ärenden, , är faktiskt - lindrigtuttryckt -att begå våld på sanningen. Jag upprepar frågan: Vad har för fog föranklagelsen att skulle gå amerikanernas ärenden? Om det inte finnsnågra bevis, , be om ursäkt för anklagelsen innan det här blirriktigt allvarligt! Det räcker med att i talarstol sägeratt reagerar på regeringens felaktigheter först efter det att USAhar gjort det. När fakta i målet kommer fram, nämligen att vi har gjort det iFN- delegationenoch att vi har givit offentlighet åt det innan har kritiserat regeringen,då tar till nästa lögn för att försöka dölja regeringensreträtter. Medge, , att ni från början i denna debatthar varit ute på förskräckligt djupt vatten! Det är rikfigt att talet lämnades ut tilljournalisterna vid en press briefing. Men att denna gemensamma ståndpunkt somdärmed var utformad i den svenska delegationen skulle åtföljas av någrareservafioner från er eller någon annans sida som sedan kan vidarebefordrastill all världen ser jag inte som det mest naturliga. När det gäller statsministerns yttrande har han talat omhur yngre moderater uppträder. Att ni känner er träffade är en sak, men detfinns ju andra yngre moderater än ni. 1 tidningen dagen efter talet fanns t. ex. ettuttalande av som ostridigt gjorde sitt uttalande i kritik mot densvenska regeringen sedan han förmodligen hade hört , såvitt haninte specialin-formerats av . Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen 35PER (): börjar det bli dimmigt omkring vad somegentligen hände vid presskonferensen efter FN-ambassadörensmiddag. Vad som då hände var emellertid, , attefter det att hade presenterat talets innehåll riktades enfråga till mig huruvida jag ställde mig bakom den Centralamerikabeskrivning vinu debatterar. Jag talade då om, att jag hade frarnfört kritik, och jagredogjorde i anslutning till presskonferensen för denna kritiks innehåll. Var ligger, , tillstymmelsen till bevisför att vi har gått amerikanernas ärenden? Upp till bevis , eller ge enursäkt i debatten ! överger nu tydligen sin första bastion,där vi utgick från att jag var den yngre moderaten. Det kanske är skall stå här i talarstolen i stället för mig, om jag förstod LennartBodströms inlägg rätt. uttalade sig på moderata samlingspartietsvägnar efter det att han och jag hade rådgjort med varandra. Så formas politikinom moderata samlingspartiet, ! Men får jag, herr talman, innan debattiden alldeles ärslut, fråga : Hur kunde det komma sig att den svenskaregeringens inställning från den ena dagen till den andra ändrades från attförst ha gått ut på att det var som kritiserades och därefter decentralamerikanska staterna? Det är en händelse som ser ut som en tanke, attden amerikanska kritiken hade kommit dessemellan. 8 protokoll 1982/83:109-110 Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen Den uppfattning ändradesinte i något avseende efter kritik. Jag har gått igenom bl. a.det uttalande som jag gjorde för och för TV, där det klart framgåratt vi krifiserade de diktaturer som förekommer i . Sedan finns det här en viktig principfråga: På ett fiotalpunkter framförde kritik. Ni kunde inte begära att alla era punkterskulle fillgodoses. Menar ni då, att om ni sitter i en förhandlingsdelegation,så har ni en möjlighet kvar, nämligen att därefter på främmande mark gå ut ochkritisera de ståndpunkter som ni inte har fått igenom? Det är inte säkert attvi i så mycket större utsträckning gillade de synpunkter som ni fick godkända,men vi godtog dem för husfridens skull. Det är ju inte mycket mening med att sitta och diskuterahur en version skall utformas, om var och en efteråt går åt sitt håll ochframhåller vad man anser vara det rätta. 37PER (): Jag skall läsa utrikesministerns uttalanden iExpressen och sakta. I säger utrikesministern dagen innan denamerikanska kritiken framfördes: "har utan tvekan spelat en viktig roll när detgäller att hålla diktaturerna i vid liv." I dagen därpå: "Jag har anledning att utgåfrån att inte avser att den amerikanska hjälpen skall användasför att förtrycka den egna befolkningen."