prot · G609125 · 1982-12-31 00:00:00 — att allaelever i klassen har prao . Men mer än hälften av landets kommuner hars. k. halvklass-prao, där halva klassen går ut i praktik medan den andra hälftenhar undervisning på vanligt sätt, och då friställs inga lärartimmar och detblir heller ingen besparing. Det kan finnas många goda skäl till att kommunernavalt att ha halvklass-prao, t. ex. en begränsad arbetsmarknad som inte kan taemot en hel klass på en gång, vilket är fallet på många små orter och iglesbygd, eller att man helt enkelt anser att det finns pedagogiska fördelarmed att läsa med halv klass. Under dessa förutsättningar blir det i dessakommuner ingen besparing. Regeringen utgår också i sitt besparingsförslag från attalla kommuner har fyra veckors prao på högstadiet. Så är inte fallet för allakommuner. Det är nämligen kommunens skolstyrelse som beslutar om praonsförläggning till årskurs och stadium. Därför har många kommuner bara treveckors prao på högstadiet. I dessa fall innebär besparingsförslaget attkommunen själv får betala undervisningen i skolan under den fjärde veckan. Granskas förslaget ytterligare kan fler felaktigheterpåvisas. Regeringen utgår från en besparing som omfattar alla lärarveckotimmari en klass minus tillvalsblocket, som man beräknar till av lektionstiden.Men i verkligheten är reduktionen mycket större. Även i ämnena matematik,engelska, idrott och slöjd har man oftast grupper som är sammansatta av Det obligatoriska skolväsendet m. m. Det obligatoriska skolväsendet m. m. eleverfrån flera klasser i samma årskurs. Detta bortser regeringen från. För att manskall få ut full besparingseffekt krävs det att inte bara hela klassen utanäven hela årskursen går ut i prao . Därvid ökar anspråken påtillgängliga prao-platser i motsvarande grad. Då blir det inte bara små ortersom får problem, utan det blir bekymmer över praktiskt taget hela landet. Mot bakgrund av de många problem av praktisk natur somuppkommer är det svårt att se att förslaget i proposition 1982/83:100 skulleinnebära att kommunerna kan spara 128 milj. kr. Det är därför inte nu möjligtatt ta ställning till besparingsförslaget, vilket bör avvisas av . Regeringen bör bättre utreda vilka praktiska möjligheterkommunerna har att på högstadiet göra besparingar i vad gäller elevernas praoutan att komma i konflikt med den nya läroplanens intentioner. Denna utredningbör göras i samråd med . I riksdagsbeslut bestämde i storenighet att fristående skolor skulle kunna få statsbidrag i fortsättningen omde uppfyllde vissa villkor. Detta beslut hälsades med stor glädje av de mångaföräldrar landet över som arbetar för att deras barn skall få gå iWaldorfskolor. gäller det alltså att dessa skolor skall kunna få dra nyttaav de friare regler om statsbidrag som bestämt. Man blev därför någotförvånad när föredragande statsråd i årets budgetproposition inte ville sätta igång , dvs. fr. o. m. som riksdagsbeslutet anger. Istället vill föredraganden vänta ännu och under fiden ge Waldorfskolornasamma tillfälliga överlevnadsbidrag som . Vi ser därför med glädje påatt föredraganden ändrat sig och skall ge möjlighet till att söka och fåutbetalat statsbidraget tidigare. Vi hoppas också, att man i fortsättningenskall följa en snabbare princip, så att våra fristående skolor har möjligheteratt fungera på ett riktigt sätt. Dessa skolor är enligt vår mening en viktigdel i vårt skolväsende och har som uppgift att förmedla lärdom fill många ungamänniskor . Vi ser allvarligt på att föredragande statsråd övervägeratt ompröva den fria resursfördelningen. Vi tror det är oerhört viktigt attcentrala myndigheter förmår acceptera att ett decentraliserat beslutssysteminnebär att lokala och regionala organ kan lösa föreliggande uppgifter på olikasätt. Det är på den lokala nivån behoven bäst konstateras. Vi måste lära ossatt tro på de lokala beslutsfattarna och förstå att de också, liksom decentrala organen tror sig göra, fattar beslut med den goda ambifionen att görasitt bästa för barn, lärare och skola. Med hänvisning till vad jag härmed anförtvill jag yrka bifall till reservationerna 4, 7, 12 och 16. 128EVA (vpk): I utbildningsutskottets betänkande 20behandlas en rad viktiga vpk-motioner. kommer senare i debattenatt särskilt ta upp just prao och de fristående skolorna, och AlexanderChrisopoulos kommer attbehandla invandrarbarnens situation i skolan, då speciellthemspråksundervisningen. Låt mig bara, efter vad som sagts av företrädare för deborgerliga partierna, nämna att vpk vad gäller de fristående skolorna är detenda parti som står fast vid regeringens förslag. Vi tycker att det är litetegendomligt att man i så hög grad slår vakt om kanske av eleverna här ilandet men så litet månar om de 99 övriga procenten. Också vad gäller prao är vi det enda parti som konsekventintagit ståndpunkten att det, för att genomföra prao på det sätt vi kräver,också behövs pengar. Jag tänker huvudsakligen uppehålla mig vid denprincipiella diskussionen och vpk-motionen om en demokratisk skola. Vi menar att rätten till utbildning alltid spelat enavgörande roll i arbetarrörelsens kamp för ett bättre liv. är dettaviktigare än tidigare, därför att motståndet är mäktigare . skrev utredningen om skolan, staten ochkommunerna i sitt slutbetänkande: "Vi skall även för framtiden ha ett enhetligtskolsystem i landet och garantera en likvärdig utbildningsstandard för landetsalla delar. Dessa centrala krav liksom skyldigheten att slå vakt om elevensrätt i samhället och skolan samt elevens skyldigheter måste regleras avstatsmakterna i lag." Problemet är att det enhetliga skolsystemet på olikasätt har kommit att urholkas och att det blir allt svårare att påstå attutbildningsstandarden är likvärdig. Skolan kännetecknas tvärtom av en långtgåendesärbehandling av eleverna, som står i bjärt kontrast mot uttaladeutbildningspolitiska mål om enhetlighet och likvärdighet. Olikheterna mellankommunerna är stora, och även skillnader inom kommuner är påtagliga. Bakom allttal om lika rätt till utbildning döljer sig en annan verklighet. Vi kankonstatera skillnader som gäller lärarnas erfarenhet, lärarbyten,elevomflyttningar, tillgång på läromedel, kostnader för skolmåltider, hur denanpassade studiegången används, hur resurser fördelas, hurhemspråksundervisningen används m. m. Det är ett faktum att i bostadsområden och kommuner somdomineras av arbetarbefolkning är de resurser som kan ställas till denobligatoriska skolans förfogande i regel mindre. På punkt efter punkt kan dettaavläsas i torra siffror, bakom vilka döljer sig en verklighet, som avspeglarbestående och fördjupade klassorättvisor på bildningens och fostrans område. I valet uttalade väljarna sin förkastelsedom över denborgerliga politiken, som förvärrat situationen för skolan och för eleverna. Men hurser då socialdemokraternas politik ut? I vår motion tar vi upp några exempel på vad den dåvarandesocialdemokratiska oppositionen framhöll i sin kritik av de borgerligaregeringarnas nedskärningspolifik på skolområdet. Iopposifion framhöll SAP: "Trotsupprepade rapporter om att ojämlikheten nu ökar och att de Det obligatoriska skolväsendet m. m. Det obligatoriska skolväsendet m. m. svagasteeleverna drabbas hårdast har regeringen inte vidtagit några åtgärder. Frånforskare, skolpolitiker och kommunalt verksamma har krav höjts om att någonform av central vägledning behövs för att lokala skolmyndigheter skall kunnaverka i enlighet med jämlikhetsmål för skolan. Regeringen har dockhelt underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder." Vi applåderade detta. Jag skall inte genera statsrådetBengt med att citera vad hans företrädare i opposition sade så sent som utan i stället konstatera attsocialdemokraterna sprungit ifrån den politiken. Bristen på politisk enighet om skolan har fåttundanskymmas av honnörsord i skrivningar som alla sagt sig kunna skriva under.Begrepp som enhetlighet, likvärdighet, solidaritet, hänsyn, demokrati ochkunskap har när de förbinds med skolan skiftande innebörder inom olika klasseroch skikt och inom olika politiska riktningar. När begreppet inte definierasoch när läpparnas bekännelse får ersätta verklig handling befrämjas en skenbarenighet, som endast gynnar de redan gynnade. Frågan om bildningens innehåll ochinriktning är en fråga där praktiken visar att oenighet råderbakom ett förment samförstånd. En offensiv skolpolitik kräver att åsiktsskillnadernablir synliga. Vari ligger då åsiktsskillnaderna? Fristående skolor ochprao återkommer vi som sagt till. Från vpk:s sida hyser vi inga illusioner omatt skapa socialistiska öar i det klassamhälle vi lever i. Men vi kräver attkraven på skolan skall skärpas. Vi kräver att samhället ställer upp och satsarpå barnen och ungdomen. är och förblir framtidens historia, och det viunderlåter att göra kommer att få återverkningar på morgondagen. Detkräver alltså resurser. Senast kunde vi i läsarubriken prutningar för skolan. Färre skolsköterskor, mindre pengartill ombyggnad, höjda avgifter för kommunala - det är några punkterpå sparlistan. Detta är bara några exempel på vad som sker ute i kommunerna.Listan kan förvisso göras lång. Vpk kan inte acceptera de statliga besparingarna påskolans område. Vi försvarar, som vi framhåller i vår motion, de skolsocialareformerna, just därför att de innebär att klasskillnaderna inte ytterligareförstärks, just därför att de innebär ett stöd fill de barn som bäst behöverdet. borde som kulturminister inse att skolan trots allt kanutgöra en motkraft mot den borgerliga dynga vi översköljs av -ideologikampanjer; Sköt dig själv och strunta i andra,osv. Statsrådet borde också inse vikten av att demokrativärdena försvaras. I en annanartikel som jag fick i min hand säger docenten Kallosunder rubriken röda - är skolan blå ; "Demokratiprocessenhar alltid gjort halt vid ekonomin." Så är det förvisso. I samma artikel tar han upp just det jag inledningsvisframhöll, nämligen kravet på arbetarrörelsen på en politisering av skolan ochskolan insatt i ett samhälleligtsammanhang, där bl. a. rätten till arbete kommer in. Det är ett faktum atträtten till arbete som paroll kom att alltmera ersättas avkravet på arbete eller utbildning. Skilda insatser på utbildningsområdet komatt på olika sätt användas som ersättning för arbete. Det, menar vi, är heltfel. Det är nödvändigt att satsningar på utbildningens områdeinte bara resulterar i en tillfällig ersättning för jobb, utan att de verkligeninnebär en fortsatt tillvaro också på arbetsmarknaden. Docent slutar sin artikel med att fråga vararbetarrörelsen, fackföreningsrörelsen, ABF och Unga Örnar håller hus vadgäller skolpolitiken. Och, som sagt, hur kan man från socialdemokratiskt hållacceptera det man tidigare i opposition så kraftigt kritiserat, nämligen denborgerliga nedskärningspolitiken på detta oerhört väsentliga område? Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillsamtliga vpk-reservationer. Det obligatoriska skolväsendet m. m. 129HELGE (): betänkande 20, tillvilket företrädare för reservanterna nu har framfört sina resp. alternativ, tari sina huvuddrag upp följande frågor; statsbidragssystemet, den praktiskaarbetslivsorienteringen, hemspråksundervisningen, fristående skolor,lågstadiefrågor och övriga frågor som gäller den obligatoriska . Jag kommer i mitt inlägg att beröra frågor om denpraktiska arbetslivsorienteringen, praon, och de fristående skolorna. Flerreservanter kommer att ta till orda, varefter gör ett inlägg omde frågor som utskottsmajoriteten anser bör belysas innan vi fattar beslut omvår grundskola. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagitriksdagen att göra besparingar inom skolans verksamhetsområde. Medlen i frågavill man i stället använda för andra angelägna behov inom skolan. En besparinggörs då högstadiets elever är ute på praktiskarbetslivsorientering. Man kan enligt skolförordningen minska resp. ökaundervisningsskyldigheten, om bara det sammanlagda veckotimtalet per läsår äroförändrat. Eleverna på högstadiet är som regel ute på s. k. prao-verksamhetunder . Det har lagts upp så att halva klassen varit kvar i skolan,medan den andra halvan ägnat sig åt denna prao-verksamhet. har också andra modeller använts. När exempelvis helaklassen varit ute i prao har lärarna omväxlande varit med ute påarbetsplatserna, undervisat elever med tillvalsämnen eller tjänstgjort som enförstärkningsresurs i andra klasser. Det visar att lärarna har kunnatsysselsättas som hela klassen varit ute i prao-verksamhet. Det ärdetta man har tagit fasta på när man har föreslagit att hela klasser ifortsättningen skall delta i prao-verksamheten. Det är SÖ som på denna punkt har föreslagit besparingar iverksamheten för att få medel till satsningar på lågstadiet och även pengar föratt klara det uppföljningsansvar som skolan har för 16- och 17-åringarna. 9 protokoll 1982/83:124-125 Det obligatoriska skolväsendet m. m. Utskottsmajoriteten delar regeringens uppfattning att deti nuvarande ekonomiska situation inte är möjligt att på annat sätt fåekonomiska resurser för att tillgodose dessa angelägna behov. Därför måste enomprioritering ske, så att man satsar på de områden som anses mest angelägna. skall inte eleverna i prao-situationen lämnas utanviktig lärarkontakt. Också för lärarna och annan skolpersonal ärarbetslivskontakten betydelsefull. Likaså är det bra att arbetslivetsrepresentanter träffar skolans personal och inte bara dess elever. Därförföreslår regeringen att 20 milj. kr. återförs av besparingen på 148 milj. kr.,så att det skall bli möjligt att ersätta lärare och annan personal som förtillfället ägnar sig åt prao-verksamheten. har vi inte fått så mycken negativ reaktion från deövriga partierna som man kan tro av reservationerna och inläggen här i dag.Moderaterna ställer upp på förslaget till stora delar, medan ,villiitreda frågan innan vi går vidare. tror sig se oöverstigligahinder för att den föreslagna ordningen med helklassprao skall kunnagenomföras. Vpk är angeläget om att avvisa förslaget i dess helhet. Man anseratt vissa ämnen kommer i kläm, att arbetsmarknadsläget för lärarna inte är braframöver och att de sämst ställda eleverna drabbas. tror vi inte att det ärhelt invändningsfritt att gå över till prao i helklass, men det är möjligt attgenomföra förslaget utan att skolan och därmed eleverna kommer att allvarligtdrabbas. I början av antog regeringsförslagetom statsbidrag till de s. k. fristående skolorna. I det beslutet bemyndigadesregeringen att efter vissa riktlinjer vara berättigad att ge fristående skolorstatsbidrag. De nya regler som skall gälla från bedömdes i budgetpropositioneninte kunna bli klara så att man kunde ge några statsbidrag under det kommandebudgetåret. Flera instanser såsom SÖ, länsskolnämnderna, skolstyrelserna iberörda kommuner samt de fristående skolorna själva skulle på olika sätt varamed i den process som skulle föregå varje beslut. har statsrådet här i kammaren i ettinterpellationssvar klargjort att det skulle vara möjligt att snabbarehandlägga statsbidragsprövningen. I detta läge har vi i utskottet kommitöverens om ett tillkännagivande till regeringen att statsbidrag skall utbetalasunder det kommande budgetåret och då gälla hela budgetåret. Detta samlade beslut i utskottet har emellertid intetillfredsställt de borgerliga partierna. De framför i reservationer till betänkandeten motivtext, som delvis bygger på en inaktuell situation. Sedan harklargjort att statsbidraget skall utbetalas fr. o. m. nästa budgetår, blir detinte ens fråga om de som anges i reservationen, utan det blirmöjligt för regeringen att ha en ännu kortare handläggningstid. Vpk för sin delstår i en reservation fast vid budgetpropositionens förslag om att samma reglersom gällt skall gälla för ett kommande budgetår beträffandestödet till fristående skolor. Jag vill med det sagda yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag på de reservationer som jag har tagit upp.Som jag sade inledningsvis kommerGöran i ett senare inlägg att beröra övriga reservationer och avvisadem. 130 PER () replik: försökte i sitt anförande attgöra frågan om fördröjningen av statsbidragsutbetalningarna till en fråga omteknik. Tänk om det vore så väl. Om det förhöll sig så att våra motsättningarhandlade om teknik, varför skulle i så fall inte socialdemokratin ha kunnatvara med om att likt oss borgerliga i utskottet beskriva vilken stödnivå som virimligtvis borde kunna förvänta oss att regeringen i sina prövningar avbidragen till fristående skolor skulle utgå från? Och varför skulle inte dåsocialdemokratin i praktisk handling ha kunnat visa sin anslutning till tankenom de fristående skolornas rättmätiga krav genom att gå med på det borgerligakravet på en kort handläggningstid ? Den sistnämnda frågan, herr talman, försöker klara sig ur genom att hävda att under det år som är kommer prövningenatt gå fortare än de nio månaderna vi talar om i vår reservation. Men kommandeår då? Vill här deklarera att kommer prövningenockså utan en så omfattande debatt som vi nu tvingats ta till för att få fartpå regeringen att gå fortare än ? Det är svårt att frigöra sig från intrycket attsocialdemokraterna faktiskt inte vill att de fristående skolorna skall få enrejäl chans. Vi moderater vill det, för att möjliggöra för elever och föräldraratt välja andra skolformer, det som inte ville när han i detcitat jag tidigare återgivit beskrev socialdemokratins anslutning till förraårets proposition om det nya statsbidraget. Är det inte så, att har tvingats acceptera ett statsbidragssystem som ändåfinns, men gör sitt bästa för att så gott det nu går motverka det itillämpningen? Det är samma filosofi som håller på attknäcka i . Jag vet inte om har läst vadkompositören skriver i . Låt mig därför sluta medatt citera honom; "Om Ni nu går emot denna massiva opinion tror jag attAdolf tomma skolbyggnad kommer att stå som ett monument över dendumhet som förde socialdemokraterna ifrån makten och kanske inte bara på detlokala planet." Med vänlighälsning, inte från Per men väl från . 131 () replik: sade här att det skulle gå braatt ha hela klasser ute i prao, vilket var ett krav för verksamheten. Menenligt vad vi kan förstå är det inte alltid möjligt, t. ex. i små orter ellerdär det är en begränsad arbetsmarknad som inte kan ta emot hela klasser. sade också att vi ställer upp men villutreda förslaget. Vi vill utreda förslaget därför att vi anser att det finns såmånga problem i sammanhanget för tillfället att det är svårt att genomföra deti det läge som Det obligatoriska skolväsendet m. m. Det obligatoriska skolväsendet m. m. Därför vill jag fråga: Tror verkligen och socialdemokraternaatt det skall gå att spara 148 milj. kr. när det finns så mycket problem somdet gör här? Det är nog all anledning att fortsätta en utredning och kommatillbaka med frågan. I vad gäller de fristående skolorna vill jag fråga; Ärdetta möjligtvis en vändpunkt för socialdemokraterna när det gäller defristående skolorna? Kan vi hoppas på att man ser mera positivt på dem framgentoch att man kan tänka sig att ge dem fullt statsbidrag? Folkpartietsinställning till de fristående skolorna är helt klar. Vi anser dem varavärdefulla, vi anser att de skall ha sitt statsbidrag för att kunna genomförasin verksamhet för våra barns bästa. Elevernas föräldrar har också betalat skatter. De har full rätt att få'ha sina barn gående i de friaskolorna. I har det t. o. m. gått så långt att man plockarbort resebidragen för dem. Kan det finnas någon rättvisa i detta? Kan socialdemokraternaverkligen ställa upp för att de barn vilkas föräldrar vill ha sina barn gåendei en fri skola inte skall kunna åka till skolan fritt som andra barn gör, ellergå i en skola där föräldrarna slipper betala dyra avgifter plus att man betalarskatt till staten för att barnen skall få utbildning? 132 () replik; Jag noterade att användepraktiskt taget hela sin taletid till att mycket utförligt referera förslaget ibudgetpropositionen när det gäller prao och sedan, nästan lika utförligt,referera reservationerna. Men det var fruktansvärt litet han hade att säga omvåra invändningar. Han hade uppenbarligen en mycket stor brist på argument.Helge var tydligen nästan lika svarslös som Per uppenbarligen ärnär det gäller mina frågor till honom. 133 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag villpåminna om att repliken gällde anförande. 134LARZ () replik: Jag ber omursäkt, herr talman. hade inte ett ord att säga omkostnadsövervältringen på kommunerna. Han hade inte ett ord att säga om vad jagskulle vilja kalla felberäkningarna, då man inte alls har tagit hänsyn tillnågonting utöver fillvalen i engelska, matematik, idrott, slöjd osv., som manläser över flera klasser i samma årskurs. Han hade inte ett ord att säga om attdetta krävde att hela årskursen gick ut i prao . Han hade inte ett ordatt säga om halvklass-praon och de fördelar som det i sig kan innebära att fåläsa med en mindre grupp för elever som har det särskilt besvärligt i skolanosv. Inte någonfing hade han att komma med i dessa avseenden. Däremot sade han slutligen någonting som var litetotydligt och diffust och något svårt att uppfatta, men som jag uppfattadeungefär så här; Besparingsförslaget är inte helt invändningsfritt, det har viförstått. Men å andra sidan trodde att det kanske skulle kunna gåatt skydda elevernaså att det nog inte skulle behöva innebära någon risk för skada eller negativakonsekvenser. Jag skulle vilja ha ett klart besked av att det här förslaget är sådant att det går att genomföra medbibehållande av den ambitionsnivå som man har satt upp i budgetpropositionen,dvs. att man kan göra denna besparing utan att det innebär någon negafivpåverkan på skolans verksamhet? Svara ja eller nej på den frågan! Det obligatoriska skolväsendet m. m. 135 () replik: I budgetpropositionen framhållerföredraganden, statsrådet , t. ex. att i tillvalsblocket, som omfattar11 % av högstadieskolans lektionstid, är grupperna sammansatta av elever frånflera parallella klasser. SÖ räknar därför inte med något bortfall av dessalektioner. Detta är ett exempel på hänsynstaganden man gör. Också på ett annatsätt måste vi ta hänsyn, nämligen när det gäller de kommuner - det lär vara ettfåtal - som håller sig med tre veckors prao på högstadiet. Det kommerförmodligen att kosta en eller annan miljon. Dessa kommuner skall kompenserasur ett annat statsbidrag, statsbidraget för särskilda åtgärder på skolans område.Detta kommer man att få. sade i sitt första inlägg kanske någotraljerande att detta redan har delats ut av länsskolnämnderna. Svaret på det äratt det teoretiskt sett har gjorts en fördelning, men en länsskolnämnd måstealltid invänta ett beslut av , för det kan ju ske vissa korrigeringar.Jag förmodar att vissa länsskolnämnder t. o. m. har en eller annan reservation,så att de skall kunna klara att kompensera detta fåtal kommuner som har treveckors prao. frågade om det är möjligt att spara 148milj. minus de 20 milj. kr. som skall återföras till kommunerna. Ja, det ärrealistiskt. Det har vi fått försäkringar om från alla dem som är sakkunniga,inte minst från SÖ, som står som fadder för detta förslag om helklass-prao. Desäger att det är möjligt att klara detta. Visst blir det vissa olägenheter förskolledningarna, när de måste ändra på uppläggningen i helklass, men det ärmöjligt att klara av dem. Det blir också en del olägenheter för lärarna - detskall vi inte sticka under stol med - men eleverna skyddas säkerligen ihelklass-praon. Att döma av de inlägg som här hargjorts tycks det finnas en tro att vi är illvilliga när det gäller friståendeskolor. Det är vi inte. Vi har noga gått igenom förslaget i utredningen, och viställde oss bakom den proposition som kom . Vi skall pröva fråganseriöst. De pedagogiska försök som pågår kan bli nog så intressanta - ochkanske ge anvisningar för skolan i dess helhet. 136LARZ () replik: gör mig litet besviken. Handeklarerar inte någon egen uppfattning. Han redovisar inte attsocialdemokraterna har kommit fram till att det är på ett visst sätt, utan hansäger: Vi har fått försäkringar, så det skall nog gå bra att genomföraförslaget. Det obligatoriska skolväsendet m. m.