prot · G609162 · 1982-12-31 00:00:00 — Eftersom dessa bestämmelser nu tagits bort eller kommeratt försvinna finns all anledning att åter sänka skogsvårdsavgiften till de 0,som den var 1979. Mot den bakgrunden yrkar jag bifall tillreservation nr 1. Den intervjuundersökning blandskogsbrukare som virkesförsörjningsutredningen gjorde visade att vad som av deenskilda skogsbrukarna främst uppfattades som hinder för ett ökat virkesutbudvar lönsamheten generellt, och särskilt de höga marginalskatterna förskogsuttag. För att möjliggöra ett ökat utbud hade det varit naturligt attsnabbt genomföra varaktiga marginalskaffesänkningar, och det är ju i så fallinte ensidigt inriktat på att stimulera ett ökat virkesutbud eller på attåtminstone motverka ett hinder för ett ökat virkesutbud; det tillgodoser ävens'ftef att försöka få flera människor att tycka att det är lönsamt att arbetaeller satsa pä företagande. Marginalskatterna är alltså även här ett storthinder. Voteringen redovisas efter debatten om SkU 54. Det blev tyvärr inte någon varaktigmarginalskaftesänkning. Under defta år samt genomförs enskatteomläggning, som bl. a. innebär sänkta marginalskatter. Denna äremellertid pä grund av det urholkade inflationsskyddet infe varaktig. Ominflationen överstiger och om det inteblir ett fullständigt inflationsskydd därefter, kommermarginalskattesänkningarna atf urholkas. Dessutom innebär en under fre årgenomförd marginalskattesänkning att det skattemässigt blir förmånligt attavvakta méd skogsavverkningar till dess att man har den lägstamarginalskattesafsen". Jag tror att vi måste vara överens om aff det är pådet sättet. Mot den bakgrunden föreslog tidigare borgerliga regeringaratt man borde ändra skogskontoreglerna, så atf det blir möjligt att sätta inhela nettot av en rotpostförsäljning och större delen när det gällerleveransvirkesförsäljningen på skogskonto för atf motverka de negafivaeffekterna av en genomförd marginalskaftesänkning. Genom en voteringsmiss kom den socialdemokratiskareservationen att vinna, och av naturliga skäl har den nuvaranderiksdagsmajoriteten inte velat vidta sädana förändringar i skogskontoreglernaatt man motverkar den negafiva effekten av stegvis sänkta marginalskatter.Defta leder naturligtvis till att det finns ett intresse hos en delskogsbrukare atf avvakta till 1985 med atf genomföra avverkningar. Mot dennabakgrund finns det all anledning att genomföraen tillfällig åtgärd, såsom vimoderater har föreslagit i reservation nr 3, nämligen ett tillfälligtskogsavdrag under avverkningssäsongerna 1983/84 och 1984/85. Detta avdrag ärutformat pä ett sådant sätt att de som är självverksamma särskilt gynnas,nämligen genom att samma procentsats gäller såväl vid rotpostförsäljning somvid leveransvirkesförsäljning. Jag ber,herr talman, att fä yrka bifall fill reservation nr 3. 154 (): I skatteutskottets betänkande 1982/83:54behandlas skogsvärdsavgiften. I centermofionen 1597 yrkas en sänkning avskogsvårdsavgiften fill fr. o. m. den 1 julj 1983. Skogsvärdsavgiften är avsedd atf finansiera vissa statligainsatser för skogsbruket. Den höjning av skogsvärdsavgiften som genomfördes1981 avsåg att finansiera bl. a. klenvirkesstödet. När klenvirkesstödet nuavvecklas bör också den del av avgiften som finansierar detta stöd slopas. Detfinns alltså utrymme för en sänkning av skogsvärdsavgiften fr. o. m.den 1 juli. Majoriteten i utskottet föreslårinte någon sänkning av skogsvårdsavgiften. Detta innebär att man frångårgällande princip att avgiften skall användas fill gemensamma åtgärder förskogsbruket. Då blir det infe fråga om skogsvårdsavgiff, utan i stället om enskärpt beskattning av skogsägar- Det är viktigt att principen skall vara attskogsvärdsavgiften skall täcka vissa för skogsbruket gemensamma kostnader.Detta understryks i cenfer- vå rdsa v giften motionen, och jag vill understryka att det är angelägetatt skogsvärdsavgiften anpassas till det behov den skall fylla. Jag yrkar bifall till reservation nr 2 iskatteutskottets betänkande 54. 155 (vpk): Vpk har väckt motion 2330 med anledning avpropositionen om vissa skogspolifiska åtgärder. Två yrkanden i denna motion harbehandlats av skatteutskottet. Det ena yrkandet berör frågan om enskogsbeskattningsreform. Vi anser atf man redan nu bör utreda frågan om enskogsbeskattningsreform, vilken kan införas när skogsbruksplanerna till fulloär upprättade. Allt talar för en ändrad skogsbeskaffning.Virkesförsörjningsutredningen diskuterade frågan, men ansåg att kunskapen omskogsfastigheterna inte var till fyllest för att i det läget förorda enändring. blir det ett förändrat läge, när skogsbruksplanerna förfastigheterna upprättats. Då läggs den nödvändiga grunden för atf införa enbeskattning som vi föreslagit. De fackliga organisationerna inom träsektorn harockså starkt framhållit det nödvändiga i atf en sådan beskattning införs. Detkravet har upprepade gånger ställts. Det andra yrkandet berör frågan om resursförstärkning fillskogsbruket och till forskning och utveckling inom vidareförädlingsindustrin.Det kan bl. a. ske genom en produktionsavgift. Med en sådan skulle skogsindustrinkunna bidra ekonomiskt till åtgärder som syftar till att även förbättravirkesförsörjningen. Skogsindustrin har ju tvingats impor teramarginalvirke och därmed fått stora merkostnader. Det måste därför vara enangelägenhet av stort intresse för skogsindustrin atf virkesförsörjningenfungerar och att behovet av import minskar eller helt upphör. Vi anser affdenna fråga bör utredas och att förslag om införande av produktionsavgift börföreläggas . Utskottet har i sin behandling av dessa två yrkanden varitmycket kortfattat. Det kanske beror pä atf andra frågor har tagit så myckettid. Till frågan om en skogsbeskaftning är utskottet mycket negafivt, medan detmed anledning av det andra yrkandet hänvisar till att olika finansieringsmöjligheterf. n. övervägs av regeringen. Det som utskottet har anfört med anledning avmotionen är inte en skrivning som man kan vara nöjd med, och jag vill därföryrka bifall till de aktuella delarna av motion 2330. 156RUNE CARLSTEIN (s): har haft till behandling tvåmotioner som yrkar på en sänkning av skogsvärdsavgiften. Den nuvarandeavgiften, som taxering är 5,5 %cOch 5 %o, föreslås icentermotionen bli sänkt fill 4 %c och i moderatmotionen fill 3 %o. De bådayrkandena har följts upp i reservationerna nr 1 och 2. Somframgått av de gjorda inläggen har användningen äv skogsvårdsav- giften tidigare varit begränsad till finansiering avskogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Men 1975 beslutade att avgiftenskulle få användas även för andra ändamål inom skogsbruket. 1979 fattade riksdagenett skogspolifiskt beslut som bl. innebar att skogsbruket i princip skullevara självfinansierat. Skogsvårdsavgiften skulle användas fill sådana ändamålsom var till nytta för skogsbruket. Här avsågs områden som forsknings- ochutvecklingsarbete, information, utredningsarbete, översiktliga skogsbruksinventeringar,bidrag som skulle vara tillgängliga också för alla skogsägare. Motionärerna och reservanterna menar atf det sker ettöveruttag av skogsvårdsavgifter och atf avgiften därför bör sänkas. Men somframhålls i cenfermotion 1596 är det ganska svårt aff få fram en exaktredovisning beträffande skogsvärdsavgifternas användning, och eftersombeslufsår och budgetår inte stämmer överens är det besvärligt att tolkauppgifterna. Avsikten har heller aldrig varit att det skall vara en avstämningmellan influtna medel och utgifter för skogsbruket. Som framgår i utskottsbefänkandet skulle enligt de förslagsom här lagts fram pä skogsbrukets område utgifterna överstiga inkomsterna avskogsvårdsavgifterna. Det här går alltså inte riktigt ihop, om man ser på deutgifter som kommer till för insatser för skogsvården. Utskottet finner därförinte anledning atf nu ändra de gällande bestämmelserna för skogsvårdsavgifterna. Jag beratt få yrka.avslag på reservationerna 1 och 2. Så helt kort om reservation 3. Där föreslår reservanterna,, atf ett extra avdrag frän inkomster av skogsbruket på skallinföras. Avdraget skall gälla för leveransvirke, rofposter och egna uttag ochavse perioden 30 juni 1985. Vi har fidigare haft ett sådant här stimulansavdrag. Detgällde skogsintäkterna för perioden 30 juni 1982, menvar begränsat fill . Där kom man fram till att giltighetstiden föravdraget skulle avkortas i samband med inkomstskattereformen. Utskottet anserinfe att skäl föreligger att på nytt införa ett sådant här avdrag, sommoderaterna föreslagit. Jag beratf få yrka avslag på reservation 3. Utskottet har också i det här sammanhanget behandlatyrkandena i vpk:s skogspolifiska motion, som här redogjort för.Det gäller dels en omläggning av skogsbeskaffningen, dels frågan om produkfionsav-gifferför förädlingsindustrin. Utskottet har inte kunnat biträda yrkandena, bl. a. avdet skälet aff det skulle medföra att vi fick ett tekniskt ganska invecklatskaftesystem. Det är krångliga bestämmelser när det gäller våraskatter, och det här skulle sannerligen inte göra det enklare. Därför har viansett atf vi inte kan biträda förslagen. Med det anförda ber jag atf få yrka bifallfill utskottets hemställan i betänkande 54. Nr 162 Anf. 157 BO (): Onsdaeenden Hen talman! Vad gäller avdrag vidinkomst av virkesförsäljning konsta- 1 iuni1983 terar virkesförsörjningsutredningenatt det tidigare stimulansavdraget, som fog upp, på 3 resp. för leveransvirke, egna uttag och Skoesvårdsavgif- rotpostförsäljningar var för litetför att ge nägon effekt. Virkesförsörjnings- f utredningen sade också i sittbetänkande att avdraget för atf ge nägon effekt borde varaåtminstone dubbelt sä stort. Hade man genomfört en snabb och varaktigmarginalskattereform och ändrat skogskontoreglerna så att det inte lönade sigaff skjuta upp avverkningarna, kunde jag förstå invändningarna. Men har vifått en stegvis genomförd marginalskatfereform, som dessutom urholkas genom attinflationsskyddet inte längre gäller fullt ut. För att vi skall undvika den uppenbara risken atf vi fårhinder för ökat virkesutbud vid högkonjunktur finns det all anledning attstimulansvägen genomföra det föreslagna avdraget. Jag förstår inte riktigt RuneCarlsteins invändningar här, för det är faktiskt socialdemokraterna själva somförsämrat skogskontoreglerna i förhällande till den fidigare borgerligamajoritetens fid. När det gäller skogsvårdsavgiften är det svårt med enexakt redovisning av hur mycket medel som används för de för skogsbruketgemensamma ändamålen. Vi har fidigare haft en debatt om detta här i kammaren iform av en frågestund. i från vår sida ställde frågor filljordbruksministern men fick infe något tillfredsställande svar. Jag förstår attdet kan vara besvärligt. Men vi menar aff man mäste renodla vad som skallfinansieras genom skogsvårdsmedel, så att det verkligen kommer hela skogsbruketoch alla skogsbrukare till del. Som vi ser det bör exempelvis kostnaderna förbidrag till avverkningar av glesskog inte finansieras genom skogsvärdsmedel. Dåfinns det anledning att sänka skogsvårdsavgiften fill . Låt mig avslutningsvis säga att tillväxtbeskattning,tvångsavverkning, minimiawerkning och allt annat som dessutom har genomförts avden socialistiska majoriteten och är åtgärder som milt uttryckt intebara är principiellt mycket tveksamma - det strider ju mot vårt rättsmedvetandeatt beskatta något som inte har tagits ut för konsumtion eller som inkomst. Detförhåller sig dessutom så att man, för atf genomföra den typ av åtgärder sombl. a. förordar, måste ha en viss säkerhetsmarginal, precis somi fråga om fastighetstaxeringen. Det går alltså inte att beskatta fullt ut. Detfinns naturligtvis en uppenbar risk för att denna säkerhetsmarginal blirsjälvuppfyllande. De skogsbrukare, som avverkar över nivån - ensäkerhetsmarginal på är väl det minsta man kan tänka sig - kanske gör ennedjusfering av avverkningen till eller fill enligt tidigareriksdagsbeslut. De vill alltså spara skog tills de parfier, som faktiskt villvidta tvångsåtgärder, höjer gränsen. Naturligtvis kommer vissa skogsägare dåatf öka avverkningen. Om detta blireffekten av de nämnda åtgärderna, vilka f. ö. också diskuterasi virkesförsörjningsutredningens betänkande, då leder tvängsåf- 160 gärder, som är principielltvidriga, också fill att skogsavverkningarna infe ökar utan tvärtom kanske minskar. Det är alltså både urskogsbrukssynpunkt och ur virkesutbudssynpunkt felaktigt atf vidta sådanaåtgärder. 158 (): När vi diskuterade den här fråganyrkade socialdemokraterna på en enprocenfig skogsvårdsavgiff. Jag noterar medtillfredsställelse att man nu har accepterat vår linje om än medett års eftersläpning. Atf vi nu föreslår en sänkning av skogsvärdsavgiften med0,beror, som jag tidigare sade, pä att klenvirkesstödet slopas. Detmotsvarar just av skogsvårdsavgiften. Jag anser att våra beräkningar häller väl. Men det ärviktigt för framfiden atf den aviserade översynen görs och att det sker enredovisning här i beträffande frågan om en ytterligare sänkning avskogsvärdsavgiften. 159JOHN (vpk): Jag är litet fundersam över vilken ledamotjag skall replikera. I sitt senaste inlägg talade mest omskogsbeskatfningen, varför jag nog vänder mig till utskottets talesman . Det förvånar mig atf utskottet är så avogt inställt tillatt utreda frågan om ett skogsbeskaftningssysfem. Virkesförsörjningsutredningenfastslog ju att man i nuvarande läge inte kunde föreslå ett sådant system,eftersom kunskaperna om de olika skogsfastigheterna var så ringa. Detföranledde den kommentaren från de fackliga organisafionerna inom träsektornatf det var dags att skaffa sig dessa kunskaper. har vi fattat ett beslut om skogsbruksplaner, och detär väl aff hoppas att dessa planer genomförs fram emot 1990-falet. Dä har viockså de kunskaper som rimligen bör krävas för att genomföra ett nyttbeskattnings-system. Kravet frän de fackliga organisationerna inom träsektornom behovet av ett sådant skattesystem är lika starkt , och det upprepasständigt. Aff begära atf den här frågan skall ses över betyderatf man är ute . Då kan ingen säga aff ett beskattningssysfem på deftaområde införs hux flux. I sammanhanget kan man också undersöka om det finnsskäl för de farhågor som hyser. I fråga om de här två yrkandena ivpk-motionen skulle man kunna vara till freds med vad utskottet skriverangående de olika finansieringsmöjligheterna. Då det gäller den avogainställningen fill ett beskattningssysfem kan jag däremot infe alls vara nöjdmed vad utskottet skriver. Jag tycker att det finns en så stark opinion och säväldigt många sakskäl för att man skall fitta närmare på den här frågan. Vadmofionen hemställer om i första hand är ju att man skall utreda frågan. n protokoll 1982/83:161-162 160 (): ägnade i stort sett enhel dag åt skogspolitiken och gick noga igenom allt vad som hör till den. Jagtycker att det egentligen inte finns så stor anledning att försöka fä i gäng enny skogspolitisk debatt här . Vad vi tvistar om är om skogsvårdsavgiften skall ligga på5 %o, 4 %o eller 3 %o. Vi lär inte kunna övertyga varandra om att den ene ellerden andre har rätt i det här avseendet. Jag vidhåller utskottets förslag om atfvi skall vara kvar på de 5 %o som gäller. När det gäller förslag om atf införa en sådanhär möjlighet till skattelättnader för dem som avverkar, vill jag säga atf detfinns en bred majoritet i denna kammare som för inte så länge sedan tog bortett sådant stöd. Detta var visserligen inte sä högt som det som nuföreslår, men jag kan infe tänka mig aff det var för att det var för lågt somvi tog bort det, utan vi fog bort det därför atf vi gjorde en inkomstskattereform.Sedan kan vi ha vilka meningar som helst om den inkomstskattereformen - vi harvår uppfattning, och har en annan. Men jag finner inte anledningatt vi nu på nytt skall genomföra ett sådant stöd till dem som avverkar skogen,och göra det så stort som det var tidigare. Med defta, herr talman, ber jag än en gång atf få yrkabifall till utskottets förslag. 161BO (); Jag hade givetvis hoppats att kunna övertygaRune Carlstein om att skogsvärdsavgiften borde sänkas till . Jag vädjar änen gäng om atf far sitt förnuft till fånga och följer denlinjen, även om jag kanske infe rikfigt tror på det själv. När det gäller avdraget är det ändå så att om man genomfören marginalskaftesänkning-den skulle vi kunna diskutera länge, men det skall viinfe göra nu utan - är det uppenbart atf en skogsbrukare som håller enjämn avverkningsfakt, som har en viss given inkomst, som 1983 skulle ha enmarginalskaffesats pä säg , 1984 pä och 1985 på och som väljer omhan skall öka avverkningsintensiteten eller inte, om han alls kan försökervänta med sin avverkning fill dess 1985 har infrätt beskattning istället för beskattning. Man skulle ha kunnat lösa detta till nöds - fastdet är tveksamt om det hade räckt - genom att ändra skogskontolagstiftningen säatf man fick uppskov för hela den del som man avverkat. Men när vi nu på grundav den socialdemokrafiska och kommunistiska majoriteten i kammaren inte harkunnat få det så, återstår ingenfing annat än att genomföra skogsavdraget.Detta måste då rimligen vara på den nivå som virkesförsörjningsutredningenfaktiskt har sagt måste fill för att det skall få stimulanseffekter. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(skaftskyldighet i för akfievinster m. Utskoffefs hemställan bifölls med 234 röster mot 76 förreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 5 (ombildning av bostadsförening tillbostadsrättsförening) Utskottets hemsfällan bifölls med 167 röster mot 141 förreservation 2 av m. fl. Aktieägartillskott tid , m. m. Mom. 6(och sfiftelse) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (skogsvärdsavgiftens storlek) I kontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 1 avKnut m.fl. med 80 röster mot 49 för reservafion 2 av SfigJosefson och . 183 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 188röster mot 81 för reservafion 1 av m. fl. 43 ledamöter avstodfrån aff rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (extra avdrag för vissa skogsutfag) Utskottefs hemsfällan, som ställdes mot reservafion 3 avKnut m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 4 (skogsbeskatfningen, m. Utskottets hemsfällan bifölls med 294 röster mot 17 förmofion 2330 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. 14 § Aktieägartillskott till , m. m. Föredrogs näringsutskoftets betänkande1982/83:52 om anslag på filläggsbudget III inom industridepartementefs område(prop. 1982/83:125 delvis). A ktieägartdiskott till , m.m.. 162TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hälls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samfliga punkter i betänkandet. 163 (): Jag skall behandla näringsutskotfetsbetänkande nr 52 i den ordning som reservationer avgivits. Jag börjar därförmed regeringens begärda reservafionsanslag om . till täckande avkommittékost-nader. Det gäller sädana kostnader som infe kunnat beräknas påhösten 1981 då anslaget beräknades. Sedan det under utskottsbehandlingen visatsig atf de medel som regeringen yrkat i stor utsträckning redan har förbrukats,har vi moderater accepterat regeringens yrkande i proposifionen, men gjortuttalandet att det måste vara regeringens strävan att framgent genom stränghushållning dels söka kompensera budgeföverskridandet, dels varakfigt sökanedbringa kostnaderna för kommittéväsendet. Jag yrkarbifall till reservation 1. I proposifionen begär regeringen vidare atf såsomaktieägartillskotf få överföra en fastighet i fill Geologiska AB.Fastigheten fillhör f. n. som har aviserat atf den önskarhöja hyran för kommande budgetär med synnerligen betydande belopp, nämligenfrån ca . fill drygt 4 milj. kr. Normalf sett måste en hyresgäst somutsätts för en sådan begäran om hyreshöjning, som han inte kan acceptera,överväga om han trots allt mäste betala den högre hyran eller om han måsteflytta. I detta fall är hyresgästen ett av staten ägt aktiebolag som bildatsför att en av myndighet fidigare bedriven verksamhet skulle övergå till attbedrivas på affärsmässiga grunder. låter alltså defta bolag meddelaregeringen att det, inom ramen för dess verksamhet, infe kan betala den högrehyra som fordras av den andra armen av staten, . Vips är dåregeringen ute och löser problemet genom att helt enkelt föreslå fastighetensöverförande från fill akfiebolaget utan vederlag. Vi moderater uppfattar ett sådant beteende som närmastabsurt - defta förfarande, att genast åsidosätta de av beslutadegrunderna för den verksamhet som bedrivs i SGAB, . Detmäste ankomma på bolaget att så planera sin verksamhet eller den ersättningbolaget fordrar för sina tjänster och varor, att hyran kan betalas. Om dessalokaler är nödvändiga för verksamheten, mäste naturligtvis de som abonnerar päSGAB:s varor och tjänster betala vad det kosfar att utnyttja dem. Den av den socialdemokratiskaregeringen föreslagna lösningen är en utmärkt demonstration på hur svårt det ärför socialdemokrater atf rätt förstå och acceptera innebörden av affärsmässigavillkor för affärsverksamhet. Jag yrkarbifall till reservafion nr 2. 1 tilläggsbudget III yrkar regeringen, efter ett förslagfrån , atf ett anslag skall meddelas om . för atfVattenfall skall kunna förvärva av aktierna i AB.Vattenfall föreslog atf man skulle få disponera rörelsemedel för detta förvärvoch yrkade därför ett medgivande av att den volym rörlig kredit som verket hartillgänglig får höjas med 200 milj. kr. till 550 milj. kr. Regeringen har emellertid inte accepterat detta förslagutan i stället föreslagit att detta aktieförvärv skall genomföras ochfinansieras över statsbudgeten. Vi moderater kan acceptera atf det finnshållbara skäl för att detta förvärv får genomföras, men vi kan inte accepteraen finansiering över statsbudgeten. Vi anvisar i reservation nr 3 en annanfinansieringsform. Men vårt huvudförslag är att bör uppmanas attlämna nytt förslag fill finansieringen. Vi nämner som exempel möjligheten atfavyttra andra tillgångar från vatfenfallsverket. Jag yrkar bifall tillreservation nr 3. Den tyngsta frågan i tilläggsbudget III och inäringsutskotfets betänkande nr 52 är utan tvivel frågan om länet fillSydgasprojektet. Med anledning av risken för förseningar hemställer regeringenom ett anslag på 74 milj. kr. för genomförande av vissa projektätgärder, somjag infe skall gä in på i detalj. Ej heller anser jag atf jag behöverpresentera för kammarens ledamöter. Jag förutsätter att det ärväl bekant. Jag vill emellerfid göra några principiella markeringar till denståndpunkt näringsutskotfets moderater har tagit. Vi moderater anförde i den allmänna energipolitiskadebatten att vi ville se, som det yttrades, mera marknad och mindre politik ienergipolitiken. Detta innebär infe och får infe uppfattas så att yi heltförnekar behovet av statliga insatser inom det energipolitiska fältet. Det kanbli nödvändigt med statliga subvenfioner för att genomföra övergripandeenergipolitiska lösningar. Man kunde alltså i ett fall som defta tänka sig attSydgasprojektet tillerkändes statliga subventioner, om detta naturgasprojektutgjorde inkörsporten fill en mer allmän utbyggnad av en nationellenergiförsörjning genom naturgas. Projektet kunde i sådant fall tjäna somufbildningsobjekf och referenspunkt för landets tekniker, kommuner ochenergiföretag. kan inte vi - och, föreställer jag mig, inte någonannan - på horisonten se en utveckling som skulle motivera en sådan satsning.Inga tecken tyder på att vi i skulle kunna eller önska gä över till enstörre satsning på energiförsörjning genom naturgas. Vi menar därför attSydgasprojektet måste ses inom en ganska snäv nationell ram. Det föreligger uppenbarligen mycket stor osäkerhet omdetta projekts framtid. Regeringen uttalar sådant tvivel och förutsätter attregeringen mäste återkomma till med en slutligredovisning av regeringens syn på . Utskottet har underbehandlingen försäkrat sig om informationer om projektet som jag infe här skallredovisa.