prot · G609121 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:121 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 7innevarande månad. 2 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: Härmed anhåller jag om ledighet från uppdraget somriksdagsledamot fr. o. m. den 1 t. o. m. på grund av enskildaangelägenheter. Kammaren biföll denna anhållan. Förste vice talmannen anmälde att Margö (vpk) skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Föredrogs och hänvisades Proposifion 1982/83:171 fill jordbruksutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:2354till socialförsäkringsutskottet /83:2355 till näringsutskottet1982/83:2356-2358 till justitieutskottet 5 § På förslag av förste vice talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. Nr 121 6§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice 7 § Anmäldes och bordlades 1982/83:2359av m. fl. Ändringari lagen (1963:633) om biskopsval, lagen (1970:940) om kyrkliga kostnaderoch lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord (prop. 1982/83:152) 8 § Anmäldes och bordlades 1982/83:33Vissa datafrågor samt anslag till statlig rationalisering och revision, m. m. 1982/83:100 delvis) 1982/83:35Betalningar till och från staten 1982/83:36 Verkställd granskning avriksgäldskontorets förvaltning (redog. 1982/83:13 och 1982/83:20) 1982/83:37 Anslag /84 fill revisorer och deras kansli(prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:25Anslag till kriminalvården (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:26 Villkorlig frigivningoch kriminalvård i frihet m. m. 1982/83:85) 1982/83:27 Ändringar iutlämningslagstiftningen och den nordiska verkställighetslagstiftningen (prop.1982/83:91) 1982/83:28 Ändring i lagen omimmunitet och privilegier i vissa fall, m. m. 1982/83:104) 1982/83:24Vissa familjerättsliga frågor 1982/83:33Ändring i patentlagen m. m. 1982/83:67) 1982/83:18Balfiska invandrares dubbla medborgarskap 1982/83:19Erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken m. m. 1982/83:8 Tillgång till uppgifter angående innehav avmilitära vapen 1982/83:24 Anslag inomsocialdepartementets verksamhetsområde, såvitt avser övrig sjukvård m. m.(prop. 1982/83:100 delvis) betänkande 144 1982/83:23 Anslag till kyrkligaändamål (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:20 Det obligatoriskaskolväsendet m. m. 1982/83:100 del- den vis) 1982/83:28Ändring i lagen om skyddsåtgärder vid olyckor i atomanläggning- interpellationer ar m. m. 1982/83:114) 1982/83:29Vattenföroreningsavgift (prop. 1982/83:87) 1982/83:31 Marknadsföringen av modersmjölksersättning 1982/83:23 Anslag fill länsstyrelserna m. m. (prop.1982/83:100 delvis) 1982/83:24 Anslag fill lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna m. m. 1982/83:100 delvis) 9 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1982/83:118 av () till statsministernom åtgärder mot arbetslösheten: Strävandena att förverkliga allamänniskors rätt fill arbete ställer särskilt stora krav på den inhemskapolitiken när hela världen drabbats av en svår internafionell kris. Den grundläggande förutsättningen för att bekämpaarbetslösheten är att se till att kapital och andra materiella resurser liksommänniskornas kunnande och engagemang utnyttjas. Därför måste politikensgrundläggande inriktning vara en aktiv näringspolifik på en socialt ochmiljömässigt reglerad marknadsekonomisk grund, en särskild satsning på de småoch medelstora företagen, en aktiv regionalpolitik och en högarbetsmarknads-polifisk beredskap. Den inriktningen av politiken bröts brutalt genomregeringsskiftet . Regeringspolitiken ger inte det nödvändiga utrymmet föroffensiva och varaktiga åtgärder mot arbetslösheten. Småföretags- ochregionalpolitiken avstannar. Satsningen på inhemska energikällor - skogsavfall- är halvhjärtad. Den enskilda initiativkraften knäcks genom hotet avkollektiva löntagarfonder. Arbetslöshetsstatistiken för mars talar sitt tydligaspråk. Nedanstående tabell* visar att arbetslösheten ökat ochungdomsarbetslösheten i förhållande till . 10 protokoll 1982/83:119-123 (alla uppgifter i 1 000-tal) * Källa: SCB () och AMS Dessa siffror skall ses iperspektiv av att den internationella konjunkturen nu är bättre än för ett årsedan. I viktiga avseenden synes regeringen vara på väg in i enåtervändsgränd när det gäller att bekämpa arbetslösheten. Av statistiken attdöma ger nuvarande politik sämre resultat än den som tillämpades för ett årsedan. Utan en samlad strategi för att pressa ner budgetunderskotten, så kommerdessa obönhörligen att öka dramatiskt. Vi riskerar därmed att successivtförsämra våra möjligheter att bekämpa arbetslösheten. Mot bakgrund av det anförda vill jag till statsministernställa följande fråga: Vilka politiska åtgärder avserregeringen vidta för att bringa ned arbetslösheten? 1982/83:119av () till statsrådet om den internationellavapenhandeln, m. m.: Värdet av den internationellahandeln med krigsmateriel har ökat med . andel avvärldshandeln med krigsmateriel beräknas fill och till 28 %under 1970-talet. Nya initiativ måste sättas in mot denna våldsamma ökning avvapenförsäljningen. Det är viktigt för att uppnå varaktig fred i världen, ochför att minska riskerna för mänsklighetens utplåning. Rustningsindustrin runt om i världen har gjort enormavinster på grund av den väldiga upprustningen och den växande vapenhandeln.Rustningsindustrierna har blivit maktfaktorer både nationellt ochinternationellt. I vissa länder har intressegemenskap mellanrustningsindustrin, militärledning och pohtiker utvecklat sig till ettmilitärindustriellt komplex som av nationella orsaker bidrar till fortsattupprustning. Det finns ingen internationellt betryggande registrering avvapenhandeln. Insynen i och kontrollen över rustningsindustrin och vapenhandelnär därför helt otillräcklig. Av stor betydelse år att de svenska bestämmelserna förkrigsmaterielex-port tillämpas mycket restriktivt. Det måste på allt sättförhindras att svensk materiel kommer fill användning i väpnade konfliktereller där risk finns därför. Svensk materiel får inte heller utnyttjas där denkan bli använd för att undertrycka mänskliga rättigheter. Vidareförsäljning avsvensk krigsmateriel till länder som inte uppfyller våra bestämmelser måste påallt sätt förhindras. År 1976uppgick vår krigsmaterielexport till 502 milj. kr. vapenexportens andel i procent av totalexporten då var0,. Den har därefter successivt ökat och uppgick till 2 078 milj. kr.eller av totalexporten. uppgick krigsmaterielexporten till 1 697milj. eller av totalexporten. Det finns dock ingen anledning att troatt denna minskning kommer att bli långvarig. Snarare tyder både ekonomiska ochpolitiska omständigheter på att den svenska krigsmaterielexporten kommer attöka utöver rekord, om inga åtgärder vidtas. På grund av vad som här anförts får jag ställa följandefrågor till utrikeshandelsministern: Hur bedömer utrikeshandelsministernomfattningen av den internationella vapenförsäljningen och riskerna för attden ytterligare kommer att öka? Avser regeringen att ta något nyttinifiativ i syfte att öka insynen av och kontrollen över den internationellahandeln med krigsmateriel och världens rustningsindustrier? Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att begränsa den svenska exporten av krigsmateriel? Är den svenskakontrollen över vapenexporten, särskilt den s. k. reexporten, tillräcklig? Kommerregeringen att tillsammans med eller på annat sättpublicera årliga sammanställningar över den svenska krigsmaterielexporten föratt därigenom öka allmänhetens insyn? 10 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1982/83:427av () till kommunikationsministern om upprustning av vissajärnvägssträckor i : Det bör ligga i statsmakternasintresse att man får en ur samhällsekonomisk synpunkt lämplig avvägning mellanspårbunden trafik och landsvägstrafik. I årets budgetproposition framhålls att om en huvudmanvill upprätthålla fortsatt persontrafik på en nedläggningshotad bandel,ankommer det på statsmakterna att ställa upp med erforderliga resurser i formav bl. a. investeringar. Staten föreslås också stå för kapitalkostnaderna,vilket innebär att man får ett delat kostnadsansvar vid fortsatt persontrafik. I har man utrett kostnaderna för ettåterupptagande av lokaltågstrafik mellan och och på sträckanMalmö-Lom-ma-Kävlinge. Det visar sig emellerfid att kostnaderna blir orimligthöga, främst på grund av att kommunerna själva får bekosta erforderligainvesteringar i infrastrukturen. Med hänvisning till vad jag här har anfört vill jag ställaföljande fråga: Avser kommunikationsministern medverka till att nödvändigupprustning sker av bansträckningarna ochMalmö-Lomma-Käv-linge, så att lokaltågstrafik kan bedrivas på de båda linjerna? 1982/83:428 av () till civilministern omutbildningen av högre chefer inom den statliga sektorn: Anser statsrådet attchefsförsörjningen och den pågående utbildningen av högre chefer ärtillfredsställande och tillräcklig inom den statliga sektorn? 1982/83:429 av () till kommunikationsministernom postverkets service i glesbygd: I glesbygden förekommer att enliten lanthandel också fungerar som glesbygdspostställe. Uppdraget att fungerasom postställe kan i många fall vara en förutsättning för att lanthandeln skallkunna fortsätta driften. Ett exempel på detta förhållande är lanthandeln ochpoststället på Oaxen i kommuns skärgård. har en strävanatt dra in sådana postställen och ersätta dem med lantbrevbärning. Manmotiverar sitt handlande med att det ger en lägre kostnad utan att postservicenförsämras. Effekten på annan service ingår uppenbarligen inte i postverketsbedömning. Vilken hänsyn fill effekten på annan glesbygdsserviceanser statsrådet att postverket bör ta när man överväger nedläggning av postställeni glesbygd? 1982/83:430 av (vpk) till industriministernom tidpunkten för behandling av visst ärende om lokaliseringsstöd: Tillverkning av lättklinker iArjeplog är ett industriprojekt som övervägts . Detfinns en seriös intressent som vill starta produktionen. Vad som fattas ärett beslut från regeringen beträffande den ansökan om lokaliseringsstöd somfinns inlämnad tillbaka. Ett ytterligare uppskjutande av dettabeslut kan leda till att intressenten tvingas överge projektet och ättenkonstruktiv industrisatsning i omintetgörs. Jag villmot denna bakgrund fråga industriministern: Vilka är orsakerna till att beslut i frågan har dröjt, ochnär kommer beslut att fattas? 11 § Kammaren åtskildeskl.