prot · G60944 · 1982-12-31 00:00:00 — Till kåren måste de studerande betalaen kåravgift varjetermin. En stor del av de pengarna går fill studenthälsovård, studenfdaghem ochbosfäder. Det är saker som vi menar att stat och kommun skall ansvara för, intestudenterna själva. En annan stor del av dessa avgifter går till att avlönakårbyråkrater, som svarar på remisser och gör uttalanden i studenternas namn.Def är demokratiskt mycket tvivelaktigt atf tvångsansluta alla studerande organisation och atf tvinga alla atf ekonomiskt stödja denna organisation. Det är klarf aft de studerande har vissa gemensammaproblem. Men i flertalet viktiga frågor finns inte den intressegemenskap somgör kårobligaforief rimligt. Skall de studerande samarbeta för bättrestudievillkor-och def måste de i många fall göra - måste def ske pådemokrafisk, frivillig väg. Vpk föreslår därför i en mofion atf proposifionenom kårobligatoriet avslås, och samma argumentation återkommer i vår reservationsom är fogad till utbildningsutskottets betänkande 9, Med detta yrkar jag bifall fill vpk-reservationen 2, AnL 147PAR (): Kårerna och studerandesammanslutningarna vidvåra universitet och högskolor intar en mycket central roll i studenternas livoch utgör en ram för många av deras aktiviteter. Man kan infe jämföra en sådanhär organisafion med en intresseorganisation eller en förening vilken somhelst. En studentkår skall inte bara ta till vara studenternas intressengentemot samhället i övrigt utan har också ett väldigt stort socialt ansvar.Kårerna svarar för mycket av bostadsförsörjningen, en lång rad sociala frågor,frifidsfrågor och service av olika slag för studenterna. Detta gör att den organisation som är närmast jämförbarmed en kår faktiskt är en kommun. Kåren är något av en kommun för studenterna.Kännetecknande för en kommun är ju atf medlemskapet är i princip obligatoriskt- man kan infe välja aft stå utanför den. Anledningen till aft det ärobligatoriskt är naturligtvis atf alla solidariskt skall bära de kostnader somden gemensamma sociala verksamheten och servicen medför, oavsett i vilkenutsträckning var och en behöver anlita den. Jag tycker aft det är viktigt attdenna solidaritetsprincip skall känneteckna också den verksamhet som manorganiserar genom studenterna och för studenterna. Aft kåren kan jämföras med en kommun illustreras också avatt det finns ett fungerande partiliv. Kåren är alltså inte en idémässigt,åsiktsmässigt monolifisk organisafion, utan där finns olika grupperingar somkommer fill uttryck i kårparfierna. Man kan alltså inte säga aft man genom attvara obligatorisk medlem av en kår pressas in i en viss åsiktsform. Sin syn påkårens verksamhet kan man ge uttryck för i fria val. Det är viktigt ur demokrafisk synpunkt att studenterna,som ofta lever utanför sin hemkommun och alltså infe har rösträtt i den kommundär de vistas, genom kårerna får möjlighet att själva ha det avgörandeinflytandet på hur den sociala servicen för deras räkning skall organiseras.Jag vill alltså hävda atf def sysfem där den sfudentsociala verksamheten inkl.bostadsfrågor och annat sköts av de av studenterna valda församlingarna är detabsolut Om detta skall fungera förutsätter def aft alla är med ikårerna, aft alla på def sättet deltar i de här församlingarnas fillkomst. Mot den här bakgrunden tycker jag att vpk:sställningstagande är föga logiskt. Systemet med obligatoriska kårer är ettuttryck för solidaritet mellan studenterna och uttryck för atf studenternasangelägenheter sköts genom etf demokratiskt beslutsfattande som alla deltar i.Det är förvånansvärt atf infe vpk ställer upp på de principerna. Den moderata reservafionen, herr talman, är litet mer aven mystifikation i sammanhanget. Jag tror i och för sig att , när deskrev sin motion, hade för sig aft det var mer eller mindre konstitutionelltnödvändigt att reglera en sådan här fråga i lag. Men utskottet har undersöktden här frågan mycket noga och bl. a. tagit del av bedömningar somkonstifutions-ufskoftet har gjort. Därav framgår klart och tydligt aft det infebehövs lagstiftning för att åstadkomma ett obligatoriskt medlemskap i ensfuderandesammanslufning. Det är alltså inte på något sätt atf träda någonsrättigheter för när atf införa det obligatoriska medlemskapet. Moderaternaställer upp på sakinnehållet. De har, såvitt jag vet, ingen annan uppfattningän övriga partier om vad som skall bli det slutliga resultatet. Aft då föra endebatt om huruvida målet skall uttryckas genom en speciell lag, genom etffillägg till den befinfiiga lagstiftningen eller genom en förordning äronekligen en tvist om påvens skägg. Jag trodde uppriktigt sagt infe attmoderaterna var anhängare av lagsfiftning för dess egen skull. Men detta ärsåvitt jag försfår ett exempel på lagsfiftning för dess egen skull. Man harinfe i sin reservafion kunnat peka på något speciellt syfte som skullefillgodoses genom denna lag. Def innebär aft den moderata reservationen, somjag ser det, är helt omotiverad. Jag vUl yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar AnL 148 () replik: Till jag bara säga att den moderata reservafionen ingalunda är någonmysfifikafion. Vi anser faktiskt. , aft skall vara denhögste övervakaren över våra fri- och rättigheter. I den paragraf som nuföreslås i propositionen och som utskottets majoritet har ställt sig bakomöverlåts ansvar på regeringen för aft den skall utforma detaljerna iförslaget om obligatoriskt medlemskap i sfuderandesammanslufning. Vi vill inteatf defta skall ske. Vi litar nämligen infe på regeringen i den här frågan,utan vi tycker att skall ha kvar det avgörande inflytandet över hurdetaljerna för sfuderandesammansluf-ningen exakt skall utformas i sinaparagrafer. Och, , f. n. harvi en sådan lagsfiftning. Def är alltsåinget märkvärdigt vi begär. Vi vill bara att den skall finnas kvar, kanskeförändras i någon detalj. AnL 149INGA (vpk) replik: tyckte att det varförvånansvärt atf vpk inte ställer upp på ett kårobligatorium. Vi tycker attdet är både oriktigt och i allra högsta grad odemokratisktatf man måste fillhöra en organisation för atf få studera inom högskolans ram ivårt land. Man måste fillhöra en organisation för att få studera och för atf fåbetyg på sina studier. Det måste vara helt oriktigt och odemokratiskt. Jagtycker att kårerna bör betraktas som infresseorganisafioner för studenterna -det har talats om studentfacklig verksamhet. PärGranstedt sade att det är vikfiga frågor som kårerna har att sköta förstudenterna. Det är bostadsfrågor, det är sociala frågor, def är servicefrågor.Men detta är frågor som kommunen och staten skall ansvara för. Det är de somskall ta ansvar för defta och infe studenterna själva via etf sådant härkårobligatorium, Def är orimligt atf jämföra kårerna med kommunerna. Dessutomhar sammansättningen på de som studerar på högskolan förändrats, Def ärmest vuxna som studerar, vuxna som dessutom delvis förvärvsarbetar för attkunna finansiera sina studier, eftersom vi infe har någon studielön ännu, Definnebär att de vuxna förvärvsarbetande som studerar betalar skaft isina hemorter - de bor ju någonstans också. Det är absolut inte förvånansvärtatt vpk går emot det här utan det är tvärtom logiskt i allra högsta grad. AnL 150 PAR ()replik: tycker att def är fel att överlåta detaljerna tillregeringen. Men strängt taget är detta en ganska hävdvunnen princip när detgäller arbetsfördelningen mellan riksdag och regering. drar upp deövergripande rikfiinjerna och bestämmer principerna. Sedan är def regeringensom har ansvaret för atf utforma detaljerna. är def t. o. m. de statligaverken som utformar detaljerna. Def är alltså inget konsfigt i def här fallet. Påståendetatf i princip bara vill ha kvar den lag som finns stämmer inte. Detframgår om man läser reservafionen. De vill ha förslag till en ny lag, och denskall vara ganska detaljerad, innehålla rader av defaljregler om kårernasverksamhet osv. Detta tycker vi är att göra systemet tungrott och byråkratiskti onödan. Jag trodde atf vår syn på detta var likartad med ,åtminstone i det avseendet aft vi vill försöka minska byråkratin i samhället, Ivarje fall tycks infe vilja att minska byråkratin i vårt samhällevara tillämpUg i det här fallet. Det tycker jag är ganska märkligt. IngaLantz säger att kårerna bör vara infresseorganisafioner, fackligaorganisationer. O, K,, det är bara att konstatera att def infe är på detsättet. Kårerna fungerar infe i första rummet som intresseorganisationer utanderas kanske viktigaste uppgift är att bereda de studerande service av, villjag påstå, karaktär. Den modell som vpk och gör sig tilltolk för innebär att den här sociala verksamheten skall stat och kommun stå för- i prakfiken och med hänsyn fill uppgifternas art, kommunerna. Jo, def innebär aft eftersom en mycket stor del av de studerande vid vårauniversitet och högskolor inte är bosatta och röstberättigade i de kommuner därde visfas medan de studerar, far man från dem def direkta inflytandet över hur deras sociala angelägenheterhandläggs. Hur det skulle kunna uttryckas som mera demokratiskt går över minhorisont. Genom studentkårerna är det studenterna själva sömbestämmer hur deras sociala service i olika former skall lösas. Det tycker viär en demokrafisk princip. Men skall def fungera måste alla vara med i kårerna,precis som i andra motsvarande serviceorgan där jämförelsen med kommunen liggernärmast fill hands. Säga vad man säga vill om vpk:s inställning, men någondemokratisk förbättring skulle den infe innebära. Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar AnL 151 () replik: Ja, , visst vill vi moderaterminska på regleringar, lagar och förordningar. Det är därför som vi vill attriksdagen skall vara den som beslutar- infe aft något verk eller någonmyndighet eller i det här fallet regeringen skall klara av alla detaljer, Def beror helt och hållet på vilken fråga man arbetar med,Defta är en vikfig fråga. Det rör en begränsning av våra fri- och rättigheter,och därför måste enligt vår uppfattning ha hand om lagstiftningen ochinte överlåta dess detaljer tUl regeringen. Def är infe en fråga om kursplanerutan om något mera väsentligt, AnL 152 INGA (vpk) replik: sade i sin replik aft kårernasviktigaste uppgifter är sådana uppgifter som har karaktär. Def är justdärför vi har pläderat för aft ansvaret skall ligga på kommunerna. Vi har ocksådecentraliserat högskoleutbildningen, så def finns i alla fall större möjligheternu än för ett tiotal år sedan att bedriva studier i närheten av sin hemort.Dessutom är def val bara . , och nog kan man väl åkahem och bevaka sina intressen på def kommunala planet vid de fillfällena -detta tycker jag inte alls är något argument för att vi skall ha ett kårobligaforium. Jag vidhåller atf det handlar omett odemokratiskt sysfem som orättvist drabbar dem som vill studera i vårtrike. AnL 153PÄR () replik: Def som framgår av utskotfsbetänkandet - medhänvisning fill konstitufionsutskottet - är aft ett kårobligatorium infe är atfbefrakta som en inskränkning av fri- och rättigheterna av def slag som kräverlagstiftning. Och det förvånar mig atf med denna envishet uppreparetf påstående som i prakfiken blivit motbevisat. Rent allmänt är det så att ju fler detaljer man slår fasti lagsfiftningen, desto mer stelbent blir samhället, Def är en övergripandeprincip. Därför försöker vi i många sammanhang få en lagstiftning avramkaraktär, och sedan skall detaljerna slås fast i förordningar och andratyper av regelverk som är lättare att anpassa fill ändrade förhållanden osv. Att, sommoderaterna föreslår, ha en lag som i detalj reglerar kårernas Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar verksamhetär aft skapa en stelbent byråkrafi, och det skall vi infe ägna oss åt, Istället skall vi minska byråkrafin i samhället, TUl : Vi kommer bägge från , ochdet är en region där alla i princip kan bo hemma och studera vid universitetet.Men landet i övrigt ser inte ut på det sättet. Till ytan är def ett ganskastort land, och det innebär att väldigt många bor på kårorfer och inte i sinhemort och alltså åtnjuter kårernas service. Även om de kan åka hem vart tredjeår och rösta i sin hemkommun, påverkar de infe den service som de behöver påkårorterna genom detta. Det viktiga är att de kan påverka den service som deanvänder sig av när de studerar. Och det kan de genom kårerna men infe genom enkommunalisering - då sätts många vikfiga frågor utanför studenternas egetinflytande. Det är därför vpk:s förslag minskar demokrafin för studenterna. Talmannen anmälde att och anhållitatf tOl protokollet få antecknat atf de infe ägde rätt till ytterligarerepliker. AnL 154 (): I den nya högskolan har företrädare förallmänheten och företrädare för de fackUga organisafionerna stort inflytande.Min bedömning har hela fiden varit atf studenterna utan etf obligatorium intehar några praktiska möjligheter atf föra sin talan och hävda sina intressen, Def är därför den aktuella proposifionen har tillkommit,och jag är glad över den breda uppslutningen. är ju också i sakinförstådda med detta obligatorium. Det är alltså en glädje aft få yrka bifall tillpropositionen och utskottefs hemsfällan. Överläggningen var härmed avslutad. I kontraproposifionsvoferingen biträddes reservafion 1 avPer m, fl, med 79 röster mot 17 för reservation 2 av ,212 ledamöter avstod från atf rösta, 1 huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 224röster mot 77 för reservafion 1 av Per m. fl. 6 ledamöter avstod frånaft rösta. Mom. 2-4 Utskottets hemsfällanbifölls. 41§ Fristående skolor för skolplikfiga elever m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1982/83:10 om fristående skolor för skolplikfiga elever m, m, (prop,1982/83:1), AnL 155 (): , Herr falman!Regeringens proposifion om fristående skolor innebär en förbättring av defristående skolornas ställning. Den förändringen är värd atf välkomnas. Mentyvärr andas både proposifionen och utskottets betänkande fortfa-. rande enmisstro mot de skolor som står utanför def offenfiiga skolsystemet. Defföredragande statsrådet anför t. ex, aft "def för att en skola skall fåstatsbidrag infe räcker att den uppfyller förutsättningarna för godkännande förskolpliktens fullgörande". Enligtvår uppfattning rymmer det här betänkandet många frågeställningar avprincipiell vikt - för de enskilda människorna, för vårt samhällssystem och förhur vi skall få etf skolväsende som är det bästa möjliga för landefs elever.Infe i något av de här fallen kan man påstå aft ett skolväsende som i prakfikenär ett offentligt monopol är det bästa, Tvärtom finns skäl att hävda, attfristående skolor skulle vara bra för människorna, för vårt samhälle och fördynamiken och kvaliteten i vårt utbildningsväsende - och därmed bra föreleverna. Sverigehar åtagit sig i internationella konvenfioner atf fillåfa existensen avfristående skolor under förutsättning att de uppfyller vissa grundläggandekrav. I proposifionen konstateras, i och för sig helt riktigt, att defta faktum-att de skall tillåtas - inte behöver innebära att man stöder dem. Men ipraktiken gör man möjligheten aft välja skola och skolform illusorisk om manförvägrar fristående skolor villkor som är någorlunda jämförbara med dem somgäller för det offentliga skolsystemet, MöjUgheten att välja skola blir dåverklighet endast för mycket privilegierade grupper, kanske olika etniska ochreligiösa grupper med särskilda engagemang och familjer där föräldrarna göruppoffringar långt utöver vad andra föräldrar gör eller kan göra. som betänkandet väcker är därför om de rättigheter som Sverigehar åtagit sig aft ge medborgarna är något som enbart skall förbehållas vissa,eller om dessa rättigheter, som vi hyllar i konvenfioner, skall vara var mansegendom. Vimoderater vill att def skall finnas en reell möjlighet för barn och föräldrar inormala familjer att välja från def offentliga skolsystemet fristående skolor.Men majoriteten i utskottet vill förmena majorifen av svenska folket dennamöjlighet och rättighet. Vimoderater menar att det borde vara en självklarhet atf polifiker verkar för atfbarn och föräldrar ges största tänkbara möjlighet atf välja skola och skolform.Vi delar inte uppfattningen aft någon diffus samhällsnytta står imotsatsställning till de enskilda människornas fria val. Tvärtom, i ett Friståendeskolor för skolpliktiga elever Friståendeskolor för skolpliktiga elever mänskligtsamhälle är def fria valet, pluralismen, i allra högsta grad samhällsnytta. Vaddet ytterst gäller här är om politiker skall styra stat och kommun i syfte atferbjuda människorna de bästa möjligheterna att styra över och utforma sina liv,eller om poUfiker skall styra infe bara över stat och kommun utan också över deenskilda människornas vardag. Mot den bakgrunden har vi moderater reserveratoss fill förmån för en annan, mer positiv, syn på fristående skolor. Skälen är många. Fördet första skall människor själva kunna välja. Defta gäUer inom en lång radolika områden. Def gäller vården, och det gäller barnomsorgen, för atf ta någraexempel. Och det gäller skolväsendet. Fördef andra är ekonomi ansträngd. Vi har all anledning att ta fill varade resurser och de idéer som privata inifiativ kan innebära. Att öka utrymmetför konkurrenskraffiga alternativ är i sig en besparingsinsafs som människornasjälva vinner på, Def gäller inom många områden, såsom vård, barnomsorg ellersom i detta fall skolor. Detär i def här sammanhanget bestickande atf människor står i kö för att få barn i skolor som kosfar dem själva uppoffringar och avgifter samfidigtsom den totala elevkostnaden i dessa skolor är lägre än i de offentligaskolorna. Fördef tredje skulle dynamiken och vitaliteten i vårt skolväsende vinna på attolika alternativ kan existera. Envalfrihet mellan olika skolor och skolformer innebär en ökad anpassning avskolväsendet till den enskilde elevens förmåga och läggning. Mångfalden ökarden kvalitativa anpassningen fill individernas skilda intressen. Och möjUghetenaft välja innebär aft man slipper vara prisgiven åt def som stat och kommun haratt erbjuda. Det kan skapa en trygghet för elever, lärare och föräldrar, liksomett gemensamt engagemang som tyvärr alltför mycket saknas . Fördef fjärde skapar konkurrensen meUan oUkä skolor och skolformer nytänkande. Detär ett faktum att dagens offentliga skola har komhiif att dra nytta av detnytänkande i pedagogiken som de enskilda skolorna stått för. Det nytänkandetmåste sfimuleras och stödas. Rätfenatt få välja skola, hushållningen med resurser, utvecklingen av de enskildaeleverna, relationerna familj-skola och den pedagogiska utvecklingen vinner påden valfrihet för de enskilda människorna som fristående skolor kan tillföra. Ett fritt och öppet samhälle har mycket att vinna på en öppenhet iutbildningssystemet, ett önskemål som propositionen infe tiUgodoser, Trotsdetta tillstyrker vi regeringens förslag om kriterier för statsbidrag tillfristående skolor som vi i reservafion 3 yrkar atf regeringenåterkommer med ett nytt förslag, där varje fristående skola som uppfyllerskollagens krav för godkännande skall kunna erhålla statligt bidrag motsvarandehögst de kostnader som staten har för elever i den offenfiiga , I övriga reservafioner, som jag alltså yrkar bifall fill,hemställer vi om förbättringar av def nuvarande förslaget i enlighet med denmer positiva syn på fristående skolor och valfrihet som jag här har redovisat. AnL 156 (): I utbildningsutskottets betänkande nr 10behandlas regeringens proposifion om skolor med enskild huvudman eller, somsamUngsbe-teckningen har blivit, fristående skolor. Till betänkandet finns fogat ett antal moderatareservafioner som jag något skall kommentera i def följande. Den första reservafionen gäller undervisningsspråket, Därsäger reservanterna: "I likhet med vad som gäller för grundskolanbör mål och rikfiinjer för verksamheten anges, men defaljanvisningar undvikas.Krav på svenska som undervisningsspråk är oförenligt med denna princip," Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att samma partisom krävde centrala regler för hur kommunerna skall ordna elevernasfrånvaroregisfrering nu tycker atf undervisningsspråket är en detalj som viinte skall lägga oss i. En grundläggande förutsättning för atf godkänna enfristående skola är att undervisningen i denna skola ger väsentligen sammakunskaper och färdigheter som och att den också i övrigt svarar motgrundskolans mål. Då bör eleverna också få jämförbara kunskaper. Syftet medundervisningen är ju att förbereda eleverna för en tillvaro i det svenskasamhället och aft ge möjligheter till fortsatta studier eller fill inträde iarbetslivet. Har man då bristfälliga kunskaper i svenska språket, får man jusämre möjligheter fill utbildning och sämre möjUgheter i arbetslivet. Också iövrigt öppnar reservanternas förslag ett perspekfiv som jag inte tror att desjälva har insett vidden av. Jag måste i klartext fråga : Är verkligenkravet på svenska som undervisningsspråk en defaljanvisning? Även reservafion 2 tangerar den föregåendefrågeställningen. Här har bytt fot igen och anser att det är enstatlig myndighet, länsskolnämnden, som i enhetlighetens namn skall besluta omgodkännande och infe kommunerna! Alltså, först ett centralt beslut aft skolankan godkännas för skolpliktens fullgörande, och sedan får den fristående skolansjälv, lokalt, avgöra på vilket språk undervisningen skall ske, Def är logik iden högre moderata skolan, I den tredje reservafionen far man upp det föreslagnastatsbidragssystemet och säger atf man fill nöds kan acceptera detta tiUsvidare, men man begär samfidigt att regeringen skall återkomma med etf nytt,mer frikostigt förslag där bidraget motsvarar de kostnader staten har föreleverna i , Defta låter ju kosfnadsneufralf och bra, men så är detinte i verkligheten. Statsbidraget består till sin huvuddel av basresurser somi stort täcker lärarlönerna, Därfill kommer en elevrelateradförsfärkningsresurs och vissa tilläggsbidrag. Basresurser beräknas med en förvarje påbörjat tjugofemfal 11 prolokoU 1982/83:43-44 Fristående skolor för skolpliktiga elever Fristående skolor för skolpliktiga elever elever pålågstadiet och en för varje påbörjat trettiotal elever på meUan- ochhögstadiet, Defta innebär i sin fur atf statens kostnader i form av basresurserfill den enskilda skolenheten oftast blir lika stora, oavsett om en eller annanelev skulle.välja att gå i en fristående skola. förslag innebärsåledes avsevärda merkostnader för statsverket, och def är väl infe precis denutvecklingen som brukar bemöda sig om. Däremot påverkas de elevrelaterade kostnaderna ochbidragen på ett annat sätt, och def är därför utskoftsmajoriteten har anslutitsig fill proposifionens statsbidragsmodeU. Reservafion 4 ansluter till statsbidragssystemet ochkräver en kortare kvalifikationstid än den föreslagna på fre år. Reservanternasäger atf detta är ett så rigoröst krav aft startandet av en fristående skola irealiteten omöjliggörs. Men det påståendet är väl litet förhastat. Om def voresant skulle vi inte ha några fristående skolor alls , och def har vi ju,eller hur ? Utskottsmajoritefen tycker att det här är en väl avvägdkvalifikafionsfid för aft man skall kunna göra en riktig bedömning av en skolasverksamhet, I def här avseendet förefaller infe vara lika noga medden kvalitet som man eljest säger sig vilja slå vakt om i skolan, I den femte reservafionen som presterat görman upp med den kommunala självstyrelsen. Kommunerna skall av staten åläggasatt ge bidrag till de fristående skolorna, om får råda. Redan i dagger många kommuner bidrag till fristående skolor motsvarande de rörligakostnader som eleven i annat fall skulle ha förorsakat i hemortskommunen. Menvi från majoriteten är inte beredda aft gå med på en lagstiftning som tvingarkommunerna till detta, I reservation 6 slufiigen vill man aft skallgöra ett uttalande om atf valet av skolgång i en fristående skola ankommer påföräldrarna och deras barn. Utskottet å sin sida har slagit fast aft samhälletmåste respektera att def finns enskilda människor som vill driva och utnyttjafristående skolor.