prot · G609111 · 1982-12-31 00:00:00 — Det ärockså en bakgrund till omläggningen av statsbidragen. Jag vill, herr talman, vidare något kommentera regeringensförslag när det gäller byggande. Anslagen till väg- och gatubyggande höjs med20 milj. kr. Till detta skall läggas det anslag som hösten1982 anvisades för väginvesteringar, nämligen 762 milj. kr. 413 milj. kr. äravsedda arbeten, 260 milj. kr. och 75 milj. kr. förarbeten som kommer att utföras . innebär det att anslagen till byggandeav statliga vägar har höjts, utöver det ordinarie anslaget, . Det bliren ökning , utöver ordinarie anslag, på . I detsammanhanget vill jag svara på den fråga som ställde till mig därför att vi från majoritetens sida inte harvelat vara med om att tillstyrka kravet på externfinansiering vid utbyggnadenav vissa broar. var jag i styrelse med om att göraen framställning till den regering där varkommunikationsminister om att vi skulle få externfinansiera byggande avföretagsekonomiskt angelägna projekt, t. ex. broar. Dä svarade denna regering,där alltså var kommunikationsminister, nej till det förslaget.Man kunde inte göra det av budgettekniska skäl. hade också en mängdargument mot ett sådant förfarande. Jag tycker att det är synd, och jag tyckeratt man bör arbeta vidare på detta förslag. När frågar mig vadföredraganden menar när han i propositionen säger "i de kommandedirektiven för vägplaneringen skall ges möjlighet att läggasärskild vikt vid sådana företagsekonomiskt lönsamma objekt utan hinder av detgängse samhällsekonomiska synsättet i planeringen" kan jag svara attkommunikationsministern med detta avser att den typen av investeringar ickeskall behöva betalas på en gång genom anslag . Det är möjligt att mankan finna budgettekniska lösningar, t. ex. en form av extern finanisering, förden här typen av investeringar. Att den socialdemokratiska regeringen inte harhunnit klara de budgettekniska problem som inte klarade på ettår är ganska förståeligt, eftersom den socialdemokratiska regeringen börjadesin verksamhet och var tvungen att presentera enbudgetproposition innevarande år. Men jag hyser goda förhoppningar omatt man skall finna en lösning på de här problemen. Jag delar i frågan, att det inte är bra att man av budgettekniska skäl intekan utföra företagsekonomiskt välmotiverade byggprojekt. I samband med anslag till byggande aviserar regeringenockså att utöver anslaget på 900 milj. kr. ytterligare 500 milj. kr. skallmedräknas i planeringen. Detta hälsar vi med stor tillfredsställelse från utskottetssida. Vi anser, vilket vi framhåller i ett särskilt uttalande, att övervägandedelen av dessa 500 milj. kr. skall föras direkt till byggnadsanslag.Detta är ett mycket viktigt uttalande från utskottets sida, därför att genomatt vi lägger huvuddelen av medlen på det ordinarie anslaget får vägverketbättre planeringsmöjligheter, möjligheter att effektivare använda vägbyggnadsmedlenoch bibehålla en effektiv byggnadsorganisation. Det kan inte vara rimligt skall dra ner sin personalvolym därför att man inte får tillräckligaordinarie anslag, och att man sedan skall behöva anställa folk genom attanvända arbetsmarknadspolitiska medel och medel som man får via finansfullmakt.Jag tycker alltså att det är angeläget att den nuvarande trenden mot enförskjutning av byggandet frän ordinarie anslag till finansfullmaktsmedel ochAMS-medel vänds. Det har betydelse ur både personalsynpunkt ocheffektivitetssynpunkt. Jag vill även något kommentera ett par av de reservationersom är fogade till utskottets betänkande. har ett antal reservationer där man vill draner på anslagstilldelningen med sammanlagt något över 120 milj. kr. Nr 111 försökte göra gällande att det härär utomordentligt små belopp och att det OnsJaopnHen procentmässigt betyder så litet.Det kan låta bestickande. Det är i procent / _pj|iQö'j räknat relativt små besparingar manföreslår från sida. det är mycket väsentligt att vi får en anslagstilldelning när det gällerdriften av 4 Inotil "o våra vägar som gör att vi kan slåvakt om det vägkapital vi har. >n'ipndpt sparande om reduktionen av anslagenpå driftsidan leder till en kapitalför- störing.Då får vi högre kostnader . Man kan inte säga att konsekvens är något som kännetecknarmoderata samlingspartiet. vill som sagt dra ned anslagen påvägområdet med något över 120 miljoner på driftsidan, men.i en annan motion somman också presenterat för och där man tar upp bilismen säger man attdet är utomordentligt viktigt att underhållet av vägarna prioriteras. Men i dethär sammanhanget föreslår man alltså en neddragning! Det går inte ihop. säger sig vidare vilja värna om glesbygden ochdess bilberoende. Men om vi skall dra ned driftsanslaget måste vi ju i förstahand minska anslagen till det lägtrafikerade vägnätet, och då drabbar detlandsbygden och glesbygden. Jag tycker att det är inkonsekvent av moderatasamlingspartiet att agera på det här sättet. Det är därför medtillfredsställelse jag noterar att i stort sett står ensamma; jagbortser då från frågan om anslaget till de enskilda vägarna. Jag vill slutligen kommentera ett särskiltyttrande, som har fogat till utskottets betänkande. Det är för mignästan obegripligt. Jag skall här bara läsa upp första meningen i det särskildayttrandet: "Som skäl för att ej ta ställning till enrad olika motionsyrkanden om skilda smärre vägprojekt i olika delar av landetgörs gällande att projekten har stor angelägenhetsgrad inte minst urarbetsmarknads- och regionalpolitiska synpunkter." Vad är det för struntprat? Vi avstyrker inte kraven omenskilda smärre vägprojekt därför att de skulle vara angelägna frånarbetsmarknads- eller regionalpolitisk synpunkt. Vi avstyrker alla krav somgäller enskilda objekt från principiella utgångspunkter. Vi har här i landet enlagstiftning som reglerar hur planeringen skall gå till och i vilken ordningbeslut om olika vägobjekt skall komma till. Jag tror att skulle hamna i en mycketbekymmersam situation om vi här skulle fatta beslut om enskilda broar ochenskilda vägar. har sedan sin tillkomst 1971 icke i ett endafall fattat beslut om enskilda objekt. Vi har en planeringsprocess, och det ären demokratisk process, där kommuner, länsvägnämnden, länsstyrelse och vägverksamt i sista hand regeringen är med och beslutar om, i vilken ordning olikaenskilda projekt skall utföras. Jag tycker det är en mycket bra ordning, ochden skall vi bibehålla. Jag noterar med tillfredsställelse att ett enigtutskott står bakom den principen. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill trafikutskottets hemställan på alla punkter i betänkande nr 12 och därmed avslag på de 42 reservationer som är fogade tillutskottets betänkande. 36GÖREL () replik: Vad först beträffar de moderatareservationerna - som allmänt-vill jag erinra KurtHugosson om att vi under anslagen B 2, som är ett driftsanslag, och B 4, somockså är ett driftsanslag, föreslår besparingar på 1 resp. . När det gälleranslaget B 2 ligger vårt förslag strax under vad självt framfört sombesparingsalterna-fiv. Jag ville i mitt anförande ange bakgrunden till och skälenför de besparingar som vi föreslår och som vi vet är alldeles nödvändiga föratt få balans i ekonomin - av sysselsättningsskäl och av sociala skäl, både förnutid och för framtiden. Också socialdemokraterna kommer att tvingas tillbesparingar. Det skulle inte förvåna mig om vi i nästa budgetproposition fickse besparingsförslag som ni fått idéer till i moderata motioner! Ni vet då attvi kommer att stödja de besparingsförslagen - för landets skull, för att det ärden enda vägen att trygga välfärden och för att vi för en rak och justkonsekvent politik. Vi borde kunna spara mer. Var någonstans har då KurtHugosson tänkt spara, vad har tänkt avgiftsbelägga?Kommunikationsdepartementets verksamhetsområde kan inte befrias frånbesparingar. Det kommer ni att smärtsamt upptäcka, ! 37CLAES ELMSTEDT (c) replik: Först vill jag bara säga att jag naturligtvis- det sade jag också i mitt huvudanförande - är helt tillfreds och nöjd med attden nuvarande regeringen fortsatt på den tidigare regeringens linje att ökadriftsanslagen. Men jag har litet svårt att hänga med utskottetsordförande när han säger att just det faktum att vi har ökat driftsanslagentill de statliga vägarna och även till de statskommunala är ett av skälen tillatt man kan dra ned anslagen fill de enskilda vägarna. Det begriper jag inte. Jag förstår inte heller hur det skall kunna bli utrymmeför att ta in flera enskilda vägar i systemet, när man som man ändrarbidragsregeln från till drar ned anslaget exakt i proportion tillregelförändringen. Det är en omöjlighet! Det går inte ihop. Om ramen kvarståttoförändrad hade jag förstått det, men begriper jag det inte. Jag är säker påatt det inte heller kan bli på det sättet. Visst är det en fördel om man med ökade insatser på denstatliga sidan kan hålla igen nedläggningstakten när det gäller vägstationerna.Men det har inte ett skvatt med anslaget till de enskilda vägarna att göra! Jag delar den uppfattning som utskottets ordförande härredovisade och som vi i utskottet kommit överens om, att i planeringsramenskall beaktas en större volym med hänsyn till att det av beredskapsmedeltillskjuts pengar till byggande av statliga vägar. Från halvårsskiftet 1981fram tillsköts beredskapsmedel via finansfullmakten medungefär 700 miljoner till statligt byggande utöver det ordinarie anslaget, somdå liksom nu var 900 miljoner. Det kan därför finnas skäl för denna förändring,som vi alltså är överens om. Nr 111 säger att jag när jagvar kommunikationsminister svarade Dnsrlac n rl n "j P framställningen frän om att externfinansiera. 6 anril1983 i gäng för att få enändring till stånd.I samband med det arbetet upptäckte vi hur oerhört invecklat och komplicerat det här är. Det är det som Anslae till vä£- göratt det tar tid. Jag underströk tidigare att jag inte gör någonattack åt vare "7 sig det ena eller andra hållet.Huvudsaken är att vi kommer till rätta med det här; detär icke förenligt med vanlig vettig ekonomi att ha det som vi har det. Därför ärjag nöjd med den tolkning som utskottets ordförande här 38 () replik: ordförande blev nästanlyrisk när han i början av sitt anförande citerade kommunikationsministern. Ochdet finns kanske anledning att instämma i vissa av kommunikationsministernsskrivningar, som ju är bra. Jag hoppas att var inne, så att hanhörde vad jag sade i början av mitt anförande, där jag också ställde mig bakommycket av vad departementet har lagt fram i sitt förslag. Men var kanske inte riktigt så lyrisk närhan skulle tillrättavisa mig för vad jag har sagt i mitt särskilda yttrande omen motorväg i . Det är riktigt, , att det har skett en delutbyggnader av E 6-an genom , men det fattas fortfarande en hel del.Framför allt har jag velat trycka på denna vägs standard. Fråntrafiksäkerhetssynpunkt och från trafiksynpunkt över huvud taget vore det avstort värde om leden kunde byggas som motorväg. Jag tycker att skall fråga sina partikamraterfrån vad de har för uppfattning om den här vägen och vilken standardden skall hålla. Jag hoppas att trafikutskottets ordförande har läst motionenav m. fl. Samtliga partier i har ställt upp bakommotionens syfte, just därför att en sådan här investering är en lönsam satsning. Därför borde också kunna uttala att den ställer sig bakom en sådanutbyggnad. När det gäller de enskilda vägarna är kanskelitet besvärad av den enorma sänkning som föreslås och som utskottetsmajoritet, bestående av moderater och socialdemokrater, har ställt sig bakom.Kurt hänger upp sig på skrivningen om det särskilda anslaget om 15 %.Han talar om tiden för vinterväghällning och annat. Men exempelvis en sådan härvinter har varit besvärande även i , där vi också har mångaenskilda vägar, . 39 (vpk) replik: Till det första som tog upp -det gällde statsvägarna - måste jag göra en kommentar. Med tanke på den undersök ning som man har gjort av vägstandarden pä det mest trafikerade vägnätet, det belagda, och de resultat som den visar på, nämligen att hela denna vägsektor vacklar under ett enormt tungt tryck, kan jag säga att vi har en 44 vägkris här i landet. Och det äringenting att förhäva sig över. Vi måste då. som vifrån vårt parti har föreslagit, eftersträva en annan trafikstruktur, där Nr111 de tungatransporterna i ökad utsträckning överförs till järnvägen, så att vi på Onsdaeen den lång siktfår en avlastning på vägnätet. Att destatskommunala vägarna får generösare bidrag är riktigt. då intebort att kommunerna också får mera av väghållningen. harålagts mycket större uppgifter när det gäller väghållningen. f. ö.påtalats av vägarbetarnas fackorganisation, som säger att det skapar svårigheternär det gäller personalen vid och sysselsättningen för Sedan vill jag till protokollet notera vad säger beträffande de enskilda vägarna. Vi har, säger han ungefär, en så braregering här i landet att han förutsätter att om det görs något fel frånutskottets sida skall det rättas till av regeringen. Jag skulle vilja ha en precisering: Menar regeringen kan ta upp frågan om att göra en ändring av det beslut som härfattas beträffande de enskilda vägarna? Och finns det då för de människor sombor utmed dessa vägar ett hopp om att regeringen, som har kommit medförslaget om denna besparing, kommer att ändra sig? Är det så menar? 1 så fall tror jag att detvore nyttigt och bra för socialdemokratin, om regeringen rättade till det somriksdagen nu står i begrepp att göra, så att de enskilda väghållarna fårbehålla sitt sparsamma bidrag. Det finns andra områden som borde kunna skjutatill de här medlen, t. ex. sådana objekt som den av så mycketomhuldade motorvägen, som kostar 10 miljoner per kilometer att bygga. Genom attundvika motorvägsbyggen kanske vi kan få pengar över till glesbygdensmänniskor. 40 () replik: Som en följd av den ekonomiska situationlandet försatts i och som de borgerliga partierna i varje fall har ett väldigtstort ansvar för, tvingas socialdemokratin i regeringsställning att utnyttjaalla de möjligheter som står till buds att göra besparingar, och jag kanförsäkra att så kommer att ske. Men den typ av besparingar som talar för påvägområdet är icke några reella besparingar. leder de till ökadekostnader och kapitalförstöring. Det är en uppfattning som egenpartiledare delade med mig då han var kommunikationsminister. Jagtycker att skall ta ett samtal med sin partiledare, så får honklart för sig att den typ av åtgärder hon talar för inte är några besparingar. Jag frågar mig: Varför talar med kluven tunga?Varför vill de å ena sidan spara på underhålls- och driftsanslagen när de åandra sidan presenterar en motion där de för att vara vänliga mot landetsbilister säger att satsningen skall öka? Det här går inte ihop. Ge mig enförklaring, , till att ni talar med kluven tunga! begrep inte varför ökad satsning påstatsvägarna hade betydelse för glesbygden. Jag försökte förklara att genom den kraftiga 45 Nr 111 satsning på underhåll och drift avstatsvägar som sker kan vi minska Onsdaeenden neddragningen av vägverketspersonal. Vi kan bibehålla ett stort antal 6 anril1983 vägstationer som vi kanske annarspå grund av bristande medelstilldelning hade tvingats lägga ner. Anslagtill väg- Självfallet måste vägstationerkunna läggas ner när det är riktigt utifrån väsendet rationaliseringssynpunkter, men detär inte bra om man tvingas .lägga ner vägstationeri glesbygden därför att man inte har pengar till att underhålla Det är därför jag sade att den prioritering som görs icke ärnegativ ur glesbygdens synpunkt. Jag glömde i mitt huvudanförande att kommentera den andrareservationen, där vill ha ett särskilt anslag förbärighetsupprustning. Att vi gått emot yrkande på den punkten skullevara ett uttryck för vår glesbygdsfientlighet eller landsbygdsfientlighet, hurnu uttrycket föll. Vi har gått emot det därför att vi inte tycker att man skallha specialdestinerade anslag på det här området. Av de 100 milj. kr. regeringentog fram på tilläggsstat till innevarande års budget för drift och underhåll avvåra vägar faller ungefär 40 miljoner på den typ av bärighetsupprustning somcentern vill satsa 20 miljoner på. Det sker och måste ske en massiv satsning pådet området. 41 () replik: Jag vill först notera att sig positiv till andra former av finansiering när det gäller statligavägobjekt, och det tycker jag är bra. Jag vill påminna om att under den senastemandatperioden, då de tre borgerliga partierna föreslog besparingar därför attde ansåg att det var nödvändigt, gick socialdemokraterna emot samtliga dessabesparingar. Vi anser inte att de förslag som vi lägger fram här i daginnebär någon kapitalförstöring, och vi anser att de på flera punkter närasammanfaller med vad tycker sig kunna gå med på. Nej, ,den här grötmyndiga tonen, som jag nu tycker mig märka, och påståendena om attvi talar med kluven tunga avslöjar egentligen att argumenten tryter. Det finnstydligen inga svar på frågan var socialdemokraterna skall spara? 42 () replik: Vi får kanske reda ut begreppen litet grand.Jag är väl medveten om att.glesbygden och landsbygden naturligtvis har nytta av att man satsar mera på drift av statliga vägar. Det var ju ett av skälen till attjag själv i departementet medverkade för att få en sådan ordning. Att man därigenom kan gå varsammare fram när det gäller vägstationernas vara eller inte vara är också mycket angeläget. Det finns dock en viss benägenhet att först plocka bort de vägstationer som finns i landsbygd och glesbygd - det kan jag tala om, om det inte är känt. Men i den mån man behåller dessa vägstationer påverkar det gynnsamt den allmänna arbets- 46 marknadssituationen och mycketannat i de bygder som berörs. sagt är,att om vi ökar driftsanslagen till statliga vägar aldrig så mycket, påverkardet inte det faktum att regeringen med stöd av kommer att röstaigenom att anslagen till de enskilda vägarna skall sänkas, både beloppsmässigtoch genom att bidragsprocenten sänks - de följs alltså åt. Jag vidhåller detta. Jag har inte på något sätt blivitövertygad av argumentering. Det är bra att vi satsar på destatliga vägarna - det har jag understrukit , och jag kan göradet en gäng till - men det påverkar inte situationen gynnsamt för de enskildavägarna som vill göra gällande. 43 (vpk) replik: Bara kort med anledning av att upp detta att man aktualiserar ett enskilt objekt i samband med dennadebatt. Vi har nämligen gjort det - vi har aktualiserat vägen . Jagtycker att det finns alla skäl att använda ett politiskt organ för att peka påsådana här objekt som är nödvändiga att restaurera. I det sammanhanget kan jag inte undgå att påminna om fjolåretsdebatt här i kammaren, då den nuvarande ordföranden i utskottet. ,försvarade sitt partis inställning till att ta upp enskilda objekt i kammaren.Han sade då: "Men, herr talman, från oppositionens sida har vi icke haftnågot annat alternativ. Vi har velat att skulle få möjlighet att taställning till konkreta, färdigprojekterade objekt som kan starta upp mycketsnabbt och som ger en sysselsättningseffekt, och om vilka videssutom vet att de har betydelse för vägnätets utveckling och framför allt förnäringslivets ekonomiska utveckling." Då gick det alltså, herr talman,att bryta mot denna regel som gäller för prioritering av objekt osv., ochdärför tycker jag att det skall gå . Jag har ingenting emot att man togupp detta , men jag tyckeratt man skall vara litet hovsam när det gällerobjekt som aktualiseras av ledamöterna direkt i kammaren och inte fördömasjälva tillvägagångssättet. 44KURT () replik: Till : Jag förmenar ingenledamot av denna kammare att motionera om enskilda projekt. 1 mitt anföranderedogjorde jag för hur vi behandlar dessa frågor. hävdar i sitt senaste anförande att jagskulle ha haft en annan uppfattning . Det hade jag inte. Men när deborgerliga regeringarna inte grep sig an sysselsättningsproblemen, när de intelade fram några förslag med hjälp av finansfullmakten eller AMS-medel för attta itu med dessa sysselsättningsproblem, som har "blommat ut" justnu, då fann vi oss i opposition nödtvungna att lägga fram förslag om att tafram medel, att tala om hur de skulle användas och hur man skulle kunna skapasysselsättning. Hade vi fått gehör för våra krav, så skulle sysselsättningssituationenkanske inte ha varit riktigt så besvärlig som den är.Det var bakgrundentill vårt agerande . Jag kan inte heller gå med på detsom säger, att vi skulle ha en vägkris i det här landet. Visstfinns det ett behov av medel och kraftiga anslag för bäde byggande, drift ochunderhåll, men för den skull skall man inte ta till sådana våldsammaöverdrifter som att säga att landet befinner sig i en kris när det gällerväghållningen. försöker nu göra gällande att debesparingskrav som för fram står i överensstämmelse med vägverketskrav. Då skall jag tala om för att ingalunda är nöjt medårets anslagstilldelning. skulle vilja ha ytterligare några hundramiljoner. påstående stämmer alltså inte. Enligt skulle jag vidare vara grötmyndig itonen. Men jag har bara frågat henne varför å ena sidan har väcktmotioner om att dra ner på anslagen och å den andra motioner där de säger attde vill stödja bilismen och att det viktigaste i det avseendet är att ökaanslagen. Jag har ännu inte fått svar på den frågan. Det vore intressant att fådet. Slutligen vill jag säga till att detsjälvfallet inte är så att en ökad satsning pä driften av de statliga vägarnapåverkar anslagstilldelningen för de enskilda vägarna. Det resonemanget fördejag inte. Jag sade att genom en kraftig satsning på det statliga vägnätet görvi det möjligt att bibehålla sysselsättning ute i glesbygden, och genomökningen av anslaget till statskommunala vägar får också kommunerna ettkraftigt påslag. Jag sade detta därför att i sitt första inlägggjorde gällande att socialdemokratin skulle ha någon allmänt fientliginställning till glesbygden och landsbygden, och det vill jag med bestämdhettillbakavisa. Tyvärr kan jag inte göra några ytterligare kommentarer pägrund av att tiden går alldeles för fort när man står här i talarstolen. Talmannen anmälde att SvenHenricsson och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 45 ..MANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. 46BENGT KINDBOM (c): I fanns enledamot, i Stallerhult, som i stunder av eftertanke funderade överhur de olika förslag som hade att ta ställning till kom att verkahemma i . Med anledning av trafikutskottets betänkande 1982/83:12 ombidraget till enskilda vägar kan jag säga att jag vet hur det kommer att verkai . Under påskveckan har jag varit inbjuden av representanter förolika vägföreningar och vägsamfälligheter i bl. a. för att fåinformation om hur förslaget kommer att drabba enskilda och kommuner.Genomgående för dessa informationer har varit att man velat redovisa vilka orättvisorförslaget kan föra med sig. Grundläggande för en landsbygdsutveckling och en regionalutveckling är ett bra vägnät. I omfattar det allmänna vägnätetca 400 mil och detenskilda vägnätet med statsbidrag . Dessa siffror säger det Nr111 mesta omde enskilda vägarnas betydelse. De enskilda vägarna härefter hand Onsdapenden fått enmycket god standard. Omregeringsförslaget med stöd nu går igenom, innebär det enövervältring av kostnader från staten till enskilda eller till kommuner.Det Anslag till väg- finns också risk för standardförsämringar . Kommunerna har insett värdet av ett bra vägnätoch därför gett visst bidrag till enskild väghållning. Dessa regler är olika iolika kommuner. Om de kommunala reglerna är sådana att skillnaden mellanberäknad kostnad och erhållet statsbidrag täcks av kommunala medel, innebär ettbeslut enligt utskottsmajoritetens förslag en direkt övervältring avkostnader på kommunerna, såvida inte samma politiska konstellationergör siggällande i kommunerna som i och ändrar de kommunala reglerna. DetKELP-arbete som har bedrivits i kommunerna har visat att det finnsett stort behov av att begränsa kostnaderna för att hälla utdebiteringenoförändrad eller begränsa höjningarna av den kommunala skatten.