prot · G609101 · 1982-12-31 00:00:00 — Postverketsregionala organisation har vid ett flertal tillfällen diskuterats i riksdagen.Även i anslutning till årets budgetproposition har en motion väckts fråncenterhåll i denna fråga, och till utskottets betänkande har fogatreservation nr 1 som jag yrkar avslag på. Isin gruppmotion 1982/83:1935 hävdar att postverket låtit utreda sinorganisation och att detta utredningsförslag - som skulle stå i strid medriksdagens beslut - resulterat i tre förslag som samtliga skulle leda till ettslopande av de nuvarande regionförvaltningarnas funktion. Vid sin behandlingav frågan har utskottet besökt postverket och då blivit informerat om detpågående organisationsarbetet. a. fått veta att det förslag till omorganisation som postverket underåret avser att presentera för regeringen innebär en långtgående delegering ochdecentralisering av postverkets beslutsfunktioner. Detsynes vara ett bra förslag som ligger i linje med den decentralisering somcentern i alla andra sammanhang brukar tala sig varm för, och jag förstår intevarför motsätter sig sådana tankegångar som även synes ligga väl ilinje med de krav som postverkets personal framfört. Underalla förhållanden får ju ta ställning i frågan om regeringen anserdet av postverket presenterade organisationsförslaget vara lämpligt. Någonförändring av postverkets centrala och regionala organisation får nämligen inteäga rum utan riksdagsbeslut. Vi får alltså möjlighet att vid en kommanderiksdagsbehandling ta ställning till ett organisationsförslag som är underutarbetande. År1981 ändrade postverket portosystemet och införde bl. a. ekonomibrev ochföreningsbrev. Avsikten med det nya portosystemet var bl. a. att minska antaletförsändelser som måste sorteras och nätter. uppgick dennaandel till . Genom införande av ekonomi- och föreningsbrev har man uppnåttdetta syfte, och i har t. ex. andelen kvälls- och nattsorteringsjunkit från till av den totala postvolymen. Attslopa gränsen för antalet ekonomibrev skulle återföra situationen till vad denvar och resultera i icke oväsentliga portohöjningar. Attdetta skulle vara till gagn för de mindre företagen har jag svårt att förstå. I den till utskottetsbetänkande fogade reservationen av och krävs en justering av nuvarande regler omlägsta tillåtna antal ekonomi- och föreningsbrev per inlämningstillfälle. Eftersom det f. n. pågår en utvärdering inom postverket aveffekterna av det nya portosystemet, har utskottet avstyrkt motionen och jagyrkar avslag på reservation 2. Om man vid utvärderingen finner att justeringar behövergöras, kommer näringslivs- och konsumentintressena att få möjlighet att ge sinasynpunkter på dessa förändringar i postens kundråd, där de är väl företrädda. Personligen har jag den uppfattningen att man skall slåvakt om systemet med ekonomi- och föreningsbrev. Genom den längredistributionstiden för dessa försändelser kan postverkets personal utnyttjas påett effektivt sätt och dyrt kvälls- och nattarbete ersättas med normal arbetstid.Detta är fill fördel för alla konsumenter - företag såväl som enskildamänniskor. Med det sagda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan på alla punkter. 126ANNA (): Det går inte att tala om decentralisering närman ersätter 59-1-7 förvaltningsställen med 24, vilket är innehållet i det enaav förslagen. Enligt skulle man på det sättet kunna flytta utstörre beslut från centralförvaltningen, men det man eventuellt tror sig vinnai den ena änden av beslutsprocessen förlorar man, som vi ser det, många gångerom i den andra, där postens kunder får avståndet till beslutsfattarnatredubblat. Dessutom är, som jag upplever det, denna tanke något av deobotfärdigas förhinder. Jag kan återigen anföra vad som sägs i postverketsårsberättelse apropå erfarenheterna av omorganisation;Ledningsuppgiften försvårades och avtog i betydelse på grund av postområdenasökade kompetens och kapacitet att ta itu med gamla och nya problemområden. Med andra ord; Postområdena skötte sig som man hadeförväntat sig, men det var inte alls roligt att decentralisera. Och vill mangöra om det hela, så att centralismen kommer igen och ledningsuppgiften blirlättare. - Det är detta vi menar att skall säga nej till. När det sedan gäller porton och brev, har jag aldrig sagtatt vi skall riva upp systemet med ekonomibrev. Det krävs inte i vår motion.Vad jag säger är: När man ser över systemet - och att det måste ses över är nogMargit Sandéhn och jag överens om - skall man ta hänsyn till de mindreföretagens situation. Exempelvis kan antalsgränsen spikas någonstans kring 20 ochi varje fall inte vid 100. Det som gör mig litet betänksam är att utskottsmajoritetenanför, i det betänkande vi nu diskuterar, att man förutsätter att de frågor somvi har tagit upp i motionen aktualiseras i samband med den översyn postverkethåller på med. Jag önskar att det hade stått "beaktas". Jag skulle vilja ställa en konkret fråga till MargitSandéhn såsom utskottets talesman, nämligen; Anser attpostverket vid permanent-ning av den nya portoreformen skall ta hänsyn tillsmåföretagens situation och deras möjligheter att på ett sätt som inte ärdiskriminerande för dem kunna anhta postens tjänster? 127 (): Jag vill börja med att säga till : När trafikutskottet gjorde sitt studiebesök på posten nämndegeneraldirektören att det, genom den eventuellt kommandeorganisationsförändringen, kommer att bli ökad delegering ochdecentralisering. Även personalens representanter var närvarande vid detsammanträffandet, och ingen av dem var negativ till de synpunkterna. Jag tycker inte att det är sak att föregripaden organisationsomläggning som kan bli följden av pågående översyn, utan vifår avvakta och se vilket förslag som kommer att läggas fram. 128 (): Bara helt kort. Många större och mindre polifiska händelser under senaretid visar att det är bra att mota i grind, om man har anledning tro attnågonfing håller på att gå snett. Det finns många anställda vid posten -utanför centralförvaltningen i - som är oroade av att organisationennu återigen skall göras om, när den knappast hunnit sätta sig efter 1976 årsbeslut. Sedan måste jag tyvärr konstatera att jag inte fick någotsvar på min konkreta fråga, om småföretagens ställning när man permanentarportoreformen. 129 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till : Var menar att gränsen för de småförsändelserna skall gå - vid antalet 20, 40, 60 eller 80? 130 (): skallinte få mig att här spika den gränsen. Jag vill att man skall komma framtill ett system där inte de mindre företagen med ett mindre antal försändelserän större företag på diskrimineras. Vi måste vara överens om att vimåste permanenta den tillfälliga portoreform som vi nu dras med och få tillstånd en något klarare bild i det röriga systemet. Det är vid den översynen manskall beakta de mindre företagens situation. Hade majoriteten sett positivt påden frågan hade man, som jag säger, kunnat byta ut ordet"aktualisera" mot ordet "beakta". 131MARGIT SANDEHN (s): Man kan då konstatera att egentligen inte vet vad hon vill. Överläggningen var härmed avslutad. * Voteringen redovisas efter debatten om . 132 TREDJE VICETALMANNEN: Nr 101 Kamarenövergår nu till att debattera trafikutskottets betänkande 13 om , , anslagtill Trafiksäkerhet m.m. -,-, ~j.g 983 Anf.133 (): Regeringens festyra och fantasfiska frikostighet efter segervalet hade tydligen inte lagt sig när kommunikationsministern gjorde upp sinbilaga till budgetpropositionen för . Han har nämligenföreslagit att trafiksäkerhetsverket skall få ett förslagsanslag på 29 479 000kr., det oaktat att verket självt velat övergå till avgiftsfinansiering av sinverksamhet. Vitycker att detta är en så naturlig och självklar besparingsakt för svenskastaten att förslaget genast borde ha anammats. När så inte har blivit fallethar vi moderater reserverat oss mot detta och föreslagit att man - precis somverkets styrelse velat- skall avgiftsfinansiera verksamheten. Jag yrkar, herrtalman, med dessa ord bifall till reservation 1 vid trafikutskottets betänkandenr 13. Föratt spara tid och eftersom jag nu ändå är uppe i talarstolen skall jag ocksåberöra den reservation - nr 3 - angående mopedregistreringar som centernavgivit. Jagerinrar om att vi från moderat sida när trafiksäkerhetspropositionen i fjolantogs i kammaren var emot registrering av landets mopeder. Vi sade nej filldet förslaget - det skulle medföra en ökad byråkratisering och framför alltökade kostnader för mopedägarna. Vi fann detta olämpligt och onödigt och sadenej fill förslaget i propositionen att nya mopeder skulle registreras. Detförslaget återkommer med i detta betänkande. Vi tycker att det ärhelt orimligt att ha två slags mopeder i landet. A- och B-mopeder, en kategorisom är registrerad och av det skälet mindre lättstulen och en stor grupp somkommer att finnas framöver och som är oregistrerad. Vi kan inte gå medpå det. Jag yrkar alltså i övrigt bifall till utskottets hemställan. 134 (): Trafiksäkerhetsfrågorna är av mycket stor betydelse. Detta manifesterasgenom att vi har ett nordiskt trafiksäkerhetsår med många aktiviteter. Jagskall emellertid inte närmare gå in på detta. Numåste alla ställa upp för att vi skall få högsta möjliga trafiksäkerhet ochdärmed kunna nedbringa kostnaderna för trafikskadorna och, vad som är ännuviktigare, minska och så mycket som möjligt undvika mänskligt lidande. När detgäller dessa allmänna synpunkter bör vi kunna vara eniga. betänkande nr 13 behandlas årets anslag för trafiksäkerheten.På några punkter råder det delade meningar, och här har reservationer. I motionen 1982/83:297 har vi yrkatatt mopedregistrering skall vara obligatorisk endast för nya mopeder. RolfClarkson sade att det blir fråga om A-mopeder och B-mopeder. Men vi vet ju attmopedproblemen i huvudsak gäller de unga mopedisterna. Det är de som har de nyamopederna. Fjolårets riksdagsbeslut om registrering av samtliga mopeder harirriterat dem som under lång fid har haft moped och är beroende av denna. Deupplever registreringen som ett byråkratiskt och onödigt krångel. För vår delanser vi att det är angeläget att genomförandet av registrering kan ske smidigtoch utan tvång för redan etablerade mopedister. När det gäller bråket ommopeder med anledning av stölder och annat förhåller det sig så, att det är nyamopeder som plockas isär, "slaktas" så att säga. För de gamlamopederna finns det egentligen inte något intresse. Inom tycker vi attdet är meningslöst att registrera de gamla mopederna. Dessa skulle så småningomkomma att försvinna i alla fall, eftersom alla nya mopeder skulle registreras.Vi säger därför att registrering bör bli obligatorisk endast för nya mopeder.Reservation 3 innebär ett tillstyrkande av motionen i denna del, varför jagyrkar bifall till denna reservafion. Beträffande punkt 1, : Förvaltningskostnader,har i motion 1982/83:297 yrkat att förvaltningskostnaderna för nästabudgetår sänks med 3,1 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Dessapengar vill vi använda för höjning av bidraget till för trafiksäkerhetensfrämjande, NTF. Vi anser att NTF, som arbetar mycket effekfivt, kan åstadkommahögre effektivitet genom organisationens stora engagemang när det gällertrafiksäkerhet. Mycket arbete utförs genom frivilliga insatser, och det finnsett stort och väl förgrenat organisationsrtät. Dessa stora insatser bör, enhgtvår mening, stödjas av statsmakterna. Den föregående regeringen föreslog ocksåi den trafikpolifiska proposifionen 1981/82:81 att informationsmaterialsuccessivt borde omfördelas från trafiksäkerhetsverket fill NTF. Ett förstasteg togs då och ett andra steg föreslås i den föreliggandebudgetpropositionen. vill ta ett större steg, och centernsutskottsledamöter har följt upp det i reservationerna 2 och 4, till vilka jagyrkar bifall. Sammantaget yrkar jag, herr talman, bifall tillreservationerna 2, 3 och 4 och i övrigt till utskottets förslag. 135ROLF CLARKSON (m) replik: Med anledning av vad nysssade vill jag bestämt understryka att vi moderater är absolut emotvarje form av registrering av mopeder i detta land. Vi anser det olämpligt attpå detta sätt ytterligare utsätta svenska folket för byråkratisering ochonödiga kostnader. När hävdar att han vill registrera nyamopeder, måste jag säga att hans i denna kammare väl kända vidsynthet och godaomdöme i detta fall har brustit. Anf.136 () replik; Man kan givetvis brista i omdöme . Men jag tror att sig skyldig till ungefär samma sak, när han påstår att helt ärmotståndare till byråkrati och inte vill ha några mopeder registrerade.Moderaterna behöver emellertid inte gå ifrån sitt ställningstagande helt, omde följer centerreservationen, som vill låta äldre mopeder gå fria. Då minskarman ju mycket av krånglet. Det är ett större besvär att registrera dessa än attregistrera nya mopeder. Det kan ordnas betydligt enklare. 137 STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Syftet med det nordiska trafiksäkerhetsåret - NTÅ-83 - är att genomförbättrat trafikantbeteende skapa ökad säkerhet i trafiken. För attverksamheten skall få bredd och genomslagskraft är det nödvändigt att vi allaengagerar oss i arbetet. Många myndigheter och organisationer med naturlig anknytningtill trafiken kommer självfallet att delta. Men för att verksamheten skall fåen verklig bredd krävs också att organisationer, företag och grupper somvanligen inte sysslar med trafiksäkerhetsarbete hjälper till. En stor del avden trafiksäkerhetskampanj som kommer att äga rum kommer att ägnasig åt att hjälpa de s. k. oskyddade trafikanterna. I detta sammanhang kommerspeciell uppmärksamhet att ägnas åt barnens säkerhet i trafiken. Häri väcks ett stort antal motioner med krav på utökadlagstiftning och information i frågor som berör trafiksäkerheten. Några avdessa som är väckta behandlas i detta betänkande, nr 13. I det härsammanhanget vill jag ta tillfället i akt och uttrycka den förhoppningen att deledamöter som via motioner och andra akfiviteter här i visar sittintresse för att förbättra trafiksäkerheten inte bara skall nöja sig med att tainifiativ här utan också skall medverka i de trafiksäkerhetsakfiviteter somstartas ute i länen och kommunerna. Med en ökad information genom frivilligainsatser kan vi alla hjälpas åt att skapa en bättre trafiksäkerhet. Ökadtrafiksäkerhet är inte bara en fråga om ökad lagsfiftning, utan också till stordel en fråga om ökad information där alla frivilliga krafter bör medverka. Somett led i dessa strävanden har tidigare bl. a. beslutat om ensuccessiv överföring av en viss del av trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhettill , . I åretsbudgetproposition sker i enlighet med tidigare beslut en fortsatt överföring avmedel från TSV till NTF. I anslutning till propositionen har väckts ett antalmotioner. I en centermotion, nr 297, krävs att ytterligare medel överförs tillNTF. Utskottet finner att den i propositionen företagna överföringen av medelär väl avvägd och tillstyrker densamma hksom medelsanvisningen under anslaget iövrigt. Därmed avstyrks yrkandena i nämnda mofion. Folkpartimotionennr 1942 handlar om vikten av fortsatt stöd till frivilligorganisationerna påtrafikområdet, medan folkpartimotionen nr 1948 innehållerkrav på att regeringens beslut om klarläggande av den fortsattainformationsverksamheten skall föreläggas . Dethär är frågor som utskottet har behandlat tidigare, senast i sitt betänkande1981/82:19. Då sade utskottet att berörda frågor borde klarläggas av regeringenoch redovisas för i samband med de vidare förändringarna påtrafiksäkerhetsområdet. Utskottet förutsatte att så sker. Utskottet är alltjämtav samma uppfattning och förväntar sig en redovisning. Vidareunderstryker utskottet vikten av att frivilligorganisationerna handhar den s.k. pläderande informationen, medan trafiksäkerhetsverket svarar förmyndighetsinformationen. Och syftet med motionärernas förslag ärfillgodosett finner utskottet att någon framställning från sida medanledning av motionerna inte behövs. Yrkandena lämnas därför utan åtgärd. moderatmotion, nr 1929, föreslås med hänvisning till det statsfinansiellaläget en avgiftsfinansiering av trafiksäkerhetsverkets förvaltningskostnader.Hur en sådan skall utformas har inte angetts i motionen. För det är ju på detsättet att i slutändan måste någon betala de här avgifterna. Jag tycker nu detär dags att verkligen ger besked om vem som skall stå för dessa avgiftersom de föreslår. Vilkatrafikanter är det som skall utsättas för nya pålagor? Är det bilisterna somskall få betala de nya avgifterna eller är det motorcykhsterna eller kanske t.o. m. mopedförarna? Jag tycker det är dags att talar klarspråk ochslutar upp med att lägga dimridåer över sina s. k. besparingsförslag. Närman nu kräver en avgiftsfinansiering, vem skall betala avgifterna? Det går juinte att trolla bort dem. Vidarehar utskottet i det här betänkandet behandlat ett centerkrav ur mofionen 297,där det yrkas att mopedregistrering skall vara obligatorisk endast för nyamopeder. 1982 beslutade att alla mopeder skall registreras, ettbeslut som kommer att träda i kraft . Bakgrundentill beslutet var bl. a. att trafiksäkerhetsutredningen hade föreslagit detta.Registrering krävdes för att trafikövervakningen skulle fungera bättre, och omövervakningen blev bättre skulle också trafikreglerna följas bättre. Vidaremotverkas trimningen av mopeder. Om mopedens ägare kunde identifieras, kundeockså sådana mopedister påträffas som begår trafikförseelser eller grövrebrott. Dessutom påpekas i den proposition som behandlade att enregistrering kan bidra till att minska mopedstölderna. Iett avseende följde inte regeringens förslag i propositionen 1982 ochdet var den del som föreslog att registreringen endast skulle gälla nyamopeder. kommer alltså igen med samma förslag och kräver enbegränsad registrering. Låtmig då bara konstatera att en begränsad registrering skulle vara förenad medstora olägenheter. skulle motverkas dels när det gäller trafikbrott, dels närdet gäller grövre brott, t. ex. väskryckning. Dessutom skulle en begränsadregistrering inte bidra till att minska mopedstölderna. En begränsadregistrering skulle irtte heller göra det möjligt att t. ex. nå samtligamopedägare med trafiksäkerhetsinformation, speciellt riktad till dem. Vidare skulle självfallet en begränsad registreringinnebära problem för trafikövervakarna, när det gäller att avgöra vilka mopedersom är nya och därmed ha ett registreringskrav och vilka som är av äldremodell. Utskottet säger att det finns inga skäl att nu frånriksdagens sida ändra ståndpunkt och avstyrker därför motionsyrkandet i frågan. Med det sagda yrkar jag bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande nr 13. den 17 rnars 1983 138OLLE (): Trafiksäkerhetsarbetet har en starkt posifivklang i det allmänna medvetandet. Det ideella trafiksäkerhetsarbetet harengagerat många människor och frivilliga organisationer. Speciellt i sambandmed övergången till högertrafik kom en särskild samling till stånd avfrivilliga krafter för trafiksäkerhetsarbetets bedrivande. En mer målinriktad trafiksäkerhetsverksamhet medinriktning på lagstiftande åtgärder förde också med sig inrättandet avtrafiksäkerhetsverket efter övergången till högertrafik. Stora resurser påforsknings planering och akfiv information har använts. Antalet trafikolyckorhar minskat, och personskadorna har minskat betydligt. har ett betydande arbete lagts på att kanaliserainformation via frivilligorgani-safionerna och tillsammans med dessa. Genom beslut skall en del äv anslaget förinformation i trafiksäkerhetsfrågor överföras till nationalföreningen . Denna s. k. pläderande information är deninformation som vädjar till trafikanterna att lära sig mer, uppträda bättre ochvara vänligare mot varandra. I samband med behandlingen i betonadesatt frivilligkrafterna skall engageras i trafiksäkerhetsarbetet ocksåfortsättningsvis. Det finns anledning varna för en satsning på att bygga uppen lokal och regional administration och byråkrati inom NTF till förfång fördet primära trafiksäkerhetsarbetet. Det är viktigt att de medel som går tilltrafiksäkerhetspropaganda nu liksom tidigare i första hand kanaliseras via deolika folkrörelser som deltar i trafiksäkerhetsverksamhet och information. Enöverföring till NTF får inte innebära att stödet till organisationernaförsämras. När NTF som organ bildades av folkrörelserna och de störremotororganisationerna framhölls just att organisationen skulle vara samarbetsorganmed bl. a. uppgift att uppmuntra organisationerna i deras trafiksäkerhetsarbete.Det är av vikt att också fortsättningsvis vid bl. a. behandlingen avanslag till trafiksäkerhetsarbetet ställer sig bakom och ger till kännahuvudprinciperna om ett fortsatt stöd fill frivilligorganisationerna ochdessas trafiksäkerhetsarbete med förankring i en bred folkopinion. Den särskilt goda samhällsekonomiska effekt som uppnåsgenom färre trafikolyckor och färre personskador motiverar en fortsatt storsatsning på trafiksäkerhet, I det utskottsbetänkande som vi nu har att behandlabetonas vad utskottet vid förra anförde. Utskottet har således ånyoförklarat sig dela uppfattningen att trafiksäkerhetsintressets förankring i enbred folkopinion utgör en tillgång som på allt sätt bör tillvaratas för attfrämja trafiksäkerhet. Utskottet har återigen understrukit informationens storabetydelse i trafiksäkerhetsarbetet och vikten av att frivilhgorganisationernapå trafiksäkerhetsområdet får fortsatt stöd för sin trafiksäkerhetsfrämjandeverksamhet. Utskottet förutsätter att berörda frågor klarläggs av regeringenoch redovisas för i samband med den vidare förändringen avinformationsverksamheten på trafiksäkerhetsområdet. Utskottet har understrukitvikten av att frivilligorganisationerna handhar den pläderande informationenmedan trafiksäkerhetsverket ansvarar för myndighetsinformationen. Jag hartolkat utskottets skrivning så att trafiksäkerhetsinformationen ävenfortsättningsvis i huvudsak skall ske genom frivilligorganisationerna och attnågot behov av att bygga upp en regional eller lokal organisation föreligga. Då syftet i motionerna 1982/ 83:1942 och 1982/83:1948 genom utskottetsställningstagande sålunda blivit tillgodosett vill jag med det anförda yrkabifall till trafikutskottets betänkande 1982/83:13. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (monppolområde) Utskottets hemställan bifölls med 195 röster mot 85 förreservationen av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (postverkets organisation) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 40 förreservation 1 av och . Mom. 6 (ekonomibrev och föreningsbrev) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 55 förreservation 2 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom.1 (: Förvaltningskostnader) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl.med 72 röster mot 40 för reservation 2 av och . 168 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 172 röster mot 68 förreservation 1 av m. fl. 39 ledamöter avstod från att rösta. Styrelserepresentationför anställda vid länsstyrelser och polisstyrelser Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (registrering av mopeder) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 42 för reservation 3 av . 5 ledamöter avstod från att rösta. 30§ Styrelserepresentation för anställda vid länsstyrelser och polisstyrelser betänkande 1982/83:15 om styrelserepresentation föranställda vid länsstyrelser och polisstyrelser (prop. 1982/83:76). 139 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15 finns två moderatareservafioner. Den första, reservation nr 1, är till förmån för moderatamotioner med anledning av proposition 1982/83:76 om personalföreträdare ivissa statliga myndigheters styrelser. I den andra reservationen, nr 3,instämmer de moderata utskottsledamöterna i den begäran om utredning omgränsdragningen för personalinflytande i statliga organ som begärs i motion1045. Ireservation 1 hävdas att lagstiftningen om val av ledamöter till de aktuellastyrelserna, länsstyrelser och polisstyrelser, har till syfte att invånarna ilänen skall kunna utöva inflytande via sina förtroendevalda.