prot · G60946 · 1982-12-31 00:00:00 — Det torde nu stå utom alla tvivel att jordbmketsodlingsåtgärder spelar en avgörande roll i fråga om möjligheterna atf hejda enytterligare utarmning av sjö- och havsmiljöerna och för aft i möjligaste månkunna återställa en redan förstörd miljö. Min erfarenhet är att den enskilde lantbrukaren blivitalltmer medveten om aft odlingsåtgärder som t, ex, överdriven gödsling är etthot mot vattenmiljön och aft de aktiva jordbrukarna i ökad utsträckning ärberedda aft medverka till miljöförbättrande åtgärder. När def gäller gödselindusfrins ochjordbruksorganisationernas inställning kan jag tyvärr inte vara likaopfimistisk, Def är sålunda mycket beklagligt atf en ledande företrädare förjordbrukskooperationen i betecknat forskares uppskattningar avjordbrukefs påverkan på vattenmiljön som "gissningsfävlingar". Eftersom dessaorganisationer ofta reagerar då andra samhällsgrupper betygsätter jordbruketborde de själva iakttaga större försiktighet och visa varsamhet med orden. Även jordbruket kan och måste lämna sin beskärda del i defsanerings-arbete som med kraft måste igångssätfas i bl, a, Ringsjöområdet ochi , En försiktig uppskattning är att kväveläckaget skulle kunnaminskas med åtminstone i t, ex. Ringsjöområdet, En reducering avkvävegivorna med 10-20 'v kan befraktas som fullt realistiskt. Låt mig avslutningsvis sammanfatta de åtgärder som nuskyndsamt måste sättas in kring , och andra s, k,akutområden. Förslagen skall ses i perspektivet av aft vi redan satsar storaresurser på att försöka begränsa försurningen. Övergödningsproblemet är tillsin karaktär lika allvarligt, om än mindre till sin omfattning: 1, Ökade insatserfrån hälsovårdsmyndigheter och länsorgan. De initiafiv till ökat samarbete ochsamordning på kommun- och länsplanef som tagits av hälsovårdsnämnden iLandskrona kommun må tjäna som föredöme. Direkta ingripanden mot överdrivengödsling måste ske i ökad utsträckning, 2, Utse Ringsjönoch till testområden för avancerade fullskaleförsök, 3, Begränsamarkanvändningen kring större vattentäkter. Pröva möjligheterna atf upprättaen skyddszon kring , 4, Öka stödet ochstimulansen fill jordbrukare som på frivillig väg minskar sin användning avkemikalier i jordbruket, 5, Utökakontrollen/provtagningen i , 6, Satsa mer pågrundforskningen, Qm vi i skall ha någon möjlighet att utveckla ochbedriva s, k, akvakultur, dvs, vattenbruk, är baskunskaper om giftiga algarterett oundvikligt krav. Kommittéer och arbetsgrupper i all ära. Men vi kan infehålla på och utreda i def oändliga. Jämsides med fortsatta forskningsinsatsermåste direkta åtgärder vidtas för aft förhindra att redan starkt förorenadevattenmiljöer blir helt fillspillogivna. Utskottet ifrågasätter inte på någon punkt deförslag vi förf fram i våra motioner. Tvärtom understryker man betydelsen avatt utredningsarbetet kan fullföljas med kraft, och man hyser uppenbarligen enstark tilltro fill den socialdemokratiska regeringens förmåga och vilja attföra arbetet vidare. Denna tro på regeringens förmåga aft bygga utmiljöpolitiken delas av oss mofionärer. Vi kommer därför aft ta de erforderligainitiativ och kontakter som behövs för att konkreta miljöförbättrandeåtgärder i här berörda sjö-och havsområden skall kunna bli verklighet. Jag har inget särskilt yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemsfällan bifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande /83:14 Diknings- och avloppsförefag 1982/83:11Statligt utnyttjande av industriellt rättsskydd 1982/83:12Regional dagligvaruförsörjning. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 22 § Ursprungsmärkning och prisinformation Föredrogs näringsufskoftets betänkande 1982/83:13 omursprungsmärkning och prisinformafion. AnL 152STEN (): I näringsufskoftets betänkande nr 13behandlas några konsumenfpolifiska frågor om ursprungsmärkning ochprisinformafion. Utskottet behandlar först två mofioner om prisinformafion idetaljhandeln, och i denna del föreligger ett enhälligt betänkande, I den tredje mofionen begärs ett förslag till lagsfiftningom ursprungsmärkning av möbler, Mofionären anser att en lag om obligatoriskursprungsmärkning av möbler skulle få en sfimulerande effekt på svenskmöbelindustri, Utskoftsmajoritefen ansluter sig fill motionärensbedömning och anför aft en lagstiftning om ursprungsmärkning av varor framstårsom motiverad ur såväl producenternas som konsumenternas synvinkel. Från denutgångspunkten begär atf skall anmoda regeringen atflåta utreda fördelar och nackdelar med en sådan lagstiftning. sägerman atf def är dags aft överväga införande av regler om ursprungsmärkning ävenför andra varugrupper. Får jag då fråga utskoffsmajoritetens företrädare:Vilka varugrupper menar man? Hur långt vill socialdemokraterna gå? Ni säger juändå på samma gång i betänkandet "att en sådan lagstiftning kan medföraproblem i olika hänseenden". Utskottets skrivningar är på denna punkt enligt min meningmotsägelsefulla, Å den ena sidan sägs aft def är dags aft överväga införandeav regler för även andra grupper än möbler, Å den andra sidan säger man atf detfinns problem. Man måste utreda fördelar och nackdelar med en sådan lagstiftning.När man är så osäker, är det märkligt aft man uttrycker den uppfattningen atfdef är dags att införa dylika tvångsregler, dessutom för ett större område änvad mofionären har tänkt sig. Vidare anför utskotfet: "Regeringens överväganden börinte begränsas till frågan om införande av ursprungsmärkning för möbler,"Jag måste då fråga socialdemokraterna: Vad är det egentliga syftet med dessaformuleringar? Det förefaller som om man nu vill bereda marken för en serieprofektionis- Är det en konsekvens av den ekonomiska poHtik, den närings-,arbetsmarknads- och regionalpolifik som man sedan valet har slagit in på? fall röjer utskoffsskrivningarna en betydande osäkerhet hossocialdemokraterna om vad som kan komma atf inträffa i form av olikasysselsättningsproblem och andra problem i spåren av deras egen polifik. Jag anser det mycket angeläget atf få svar på mina frågor,orsakade inte bara av def motsägelsefulla budskapet i betänkandet utan också avdet faktum att näringsutskottet tidigare i full enighet har avstyrkt motionermed liknande krav. Så sent som antog ettbetänkande från näringsufskottet, där utskottet bl, a, anförde följande: "Utskottet vill emellertid betona att det ofta tordevara tvivelakfigt huruvida kännedom om en varas ursprungsland kan ge någonbetydelsefull vägledning när def gäller atf bedöma varans kvalitet. En annansvårighet knyter sig fill frågan om hur begreppet ursprungsland bör definierasnär som ofta är fallet - de i en vara ingående komponenterna härrör frånskilda länder," Näringsutskoftets borgerliga ledamöter intar alltjämtsamma ståndpunkt som enhälliga uttalande gick ut på förraåret. I freparfireservafionen anför vi reservanter vidare att de övrigainvändningar mot tanken på en mer utsträckt skyldighet atf ange en varaskommersieUa ursprung som utskottet redovisat i betänkandet talar för atf enlagsfiftning infe bör övervägas. Motionären säger att utskotfsmajorifeten synes instämma iatf en lag om obligatorisk ursprungsmärkning av möbler skulle få ensfimulerande effekt för svensk möbelindustri, som f. n, stagnerar. Om deftaargument skulle vara relevant, torde många möbelfabrikanter på frivillig vägredan ha infört en sådan varumärkning. Det finns ju ingenting som hindrarsvenska möbelfab-rikanfer atf förse sina produkter med uppgift omfillverkningsland, om de så finner önskvärt - och i synnerhet som mofionärentycks tro af t detta i ett slag skulle kunna öka försäljningen av svenskamöbler. och utskottsmajoritefen bortser från ärdef svenska kostnadsläget, Def är endast åtgärder i defta syfte och som kan ägavaraktigt bestånd, som kan stärka den svenska konkurrensen gentemot ufiandet påsåväl detta som andra branschområden. En åtgärd av den typ som socialdemokraterna numeraförespråkar bidrar till motsatsen. Kostnader för kontroll och uppföljning ökarde offentUga utgifterna, och åtgärder mot näringslivet som leder fill ökadreglering och byråkrati innebär alltid merkostnader för produkfionen. Allaförnuftsskäl talar för en fortsatt frivilliglinje, och därför bör det aktuellamotionsyrkandet avslås. Jag ber att med det anförda få yrka bifallfill den reservafion som fogats fill näringsufskoftets betänkande nr 13. AnL 153LENNART (): svingar sig över vidaekonomisk-politiska fält i sitt inlägg. Jag skall försöka hålla mig någotnärmare verkligheten. beslöt på förslag av den folkparfistiskehandelsministern aft införa ursprungsmärkning på kläder från den 1juli 1983. Beslutet fattades under bred enighet i . Endast moderaternaröstade emot. Det förs nu en diskussion om huruvida ursprungsmärkningstrider mot de regler för den internafionella handeln som har anslutitsig till. Men det är helt klarlagt aft ursprungsmärkning generellt sett ärfillåfen - def finns inget utrymme för tvivel på den punkten, . hänger naturligtvis på hur det hela utformas. Sannolikt kan man väl antaatt protektionistiska grunder för ursprungsmärkning oftare misstänks avomvärlden om ursprungsmärkningen är selekfiv och inte generell fill sinomfattning, I den meningen kan vi alltså dra på oss mer klagomål om vi endasthar ursprungsmärkning på kläder än om vi hade haft detta över helakonsumentvamområdef. Vi behandlar nu en mofion som begär ursprungsmärkning päytterligare ett område. Def gäller möbler. Utskottet är överens om att avvisaetf sådant isolerat krav. Jag tror att man kan utläsa även defta ur majoritetensskrivning. Däremot skiljer vi oss åt när def gäller den fortsatta hanteringenav mofionen. Utskottsmajorifefen vill aft regeringen närmare skall utredaför-och nackdelarna med en generell ursprungsmärkning på konsumentvamområdef.Detta säger de borgerUga parfierna nej fill. Vi är medvetna om aft ett mera allmänt införande avursprungsmärkning kan medföra prakfiska problem, som eventuellt är större än defördelar som finns att få, och det är detta vi vill att regeringen skall senärmare på. Vi anser å andra sidan att frågan om ursprungsmärkning av produkterär en i vid mening allt viktigare konsumentpolifisk fråga. Krav ställs alltoftare att besked skall kunna ges om varifrån en vara kommer. Detta gällerspeciellt på konsumentvaruområdet, där def är fråga om kunder som inte ärprofessionella inköpare. Def gäller alltså konsumeritens rätt fill kunskap om denvara han köper. En grundläggande upplysning bland flera andra är då från vilketland en viss vara kommer. Hur konsumenten sedan vill hantera denna informafionankommer självfallet på honom själv. En del har synpunkter på hygieniskstandard och långa transporter. Andra konsumenter förknippar en hög kvalitetmed ett visst land. Andra åter vägrar att köpa varor från etf visst land inomramen för olika bojkottakfioner som har sprungit fram, ofta sporifant.Ytterligare andra vill köpa svenskt för aft stötta svensk industri i etf svårtläge. Alla dessa argument för att köpa eller inte köpa en viss vara är heltlegitima och kan vägas in, tillsammans med pris och annan information, av denenskilde konsumenten. Defta är bakgrunden fill det resonemangutskotfsmajorifefen för i sin skrivning och fill det krav på utredning av enmera generell ursprungsmärkning som vi tycker aft def kan vara lämpligt attföra fram. alltså pålämpligt sätt utreda den här frågan. Men bör självfallet geregeringen fria händer när för- och nackdelar skall vägas samman. Dock bör manha klarf för sig det informafionskrav som ligger i botten av denna fråga. Låt mig sedan svara på några frågor som harställt i sitt inlägg. Vilka varugrupper avser ni när ni för fram kravet påursprungsmärkning, frågar han? Jag har väl i viss mån redan svarat på denfrågan. Vad man från regeringens sida närmast bör se på är enligt vår meningkonsumentva-ruområdet - infe hela fältet men just konsumentvamområdef, eftersomvi har konsumenter som infe är professionella inköpare. Vidare säger att skrivningen iutskottsbetänkandet är motsägelsefull. Det stämmer i viss mån. Vi för ju ettresonemang om för- och nackdelar. Vi är öppna för atf det kan finnas praktiskaproblem. Det kan också finnas nackdelar. Men vi uppmärksammar också de fördelaroch de konsumenfkrav som är förenade med en utökad ursprungsmärkning. Däravkommer det sig att frågan kan tyckas motsägelsefull. Men vi "landar"också på ett klart besked, en utredning på lämpligt sätt. Så fill den tredje punkten som tar upp. Hansäger att det här skulle vara ett utslag av protekfionism, att man frånsocialdemokratins sida skulle driva den här frågan som ett led i sinaprotektionistiska strävanden. Men så är infe fallet. Jag har försökt förklaraatt def är fråga om fullt legifima konsumentpolitiska krav - låt vara i ennågot vidare mening än annars, har f, ö, själv rubricerat den fråga som hanfar upp i sitt inlägg. Han talar nämligen om konsumenfpolififiska frågor.Därigenom han han själv angett den rätta karakteristiken när det gälleråtgärder, Def är infe fråga om någon protekfionism, utan def är fråga om att gekonsumenten legitim informafion om de varor som han köper. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall fillhemsfällan i näringsufskoftets betänkande nr 13. AnL 154STEN (): Får jag först, , framhållaatt etf enigt näringsufskoff avvisade den aktuella tanken i sitt betänkande nr17 från förra . Enligt närvarolistan var även medden gången. Jag konstaterar att socialdemokraterna har ändrat sig ochatt det måste ha hänt någonfing under fiden som gör att man nu intar en annanståndpunkt. Syftet är nu att införa lagstiftning på detta område. Jag har infe fått ett särskilt bra svar på min fråga omhur långt man vill gå, om vilka varugrupper man avser. Man är uppenbarligenberedd atf slå in på en linje som innebär en ökad reglering och styrning frånpolitiskt håll. Def finns infe mycket till övers för en filltro fill branschenoch fill berörda parter när def gäller aft själva komma överens. Utskottetkonstaterar ändå i betänkandet atf def pågår överläggningar mellankonsumentverket och möbelhandeln och att man borde kunna avvakta resultatet avdessa. Också från näringslivets sida ställer man upp. Jag kan även påminna om att vi nyligenfått ett betänkande från varuprovningskommiffén, vilket också är enhälligt.Näringslivets företrädare har där utfäst sig atf medverka i ett datorbaserafinformafionssystem rörande vamfakta, dvs, etf återupplivande av def fidigareVDN-sysfemet i modern form. Betänkandet har varit ute på remiss. Såsmåningom får regeringen anledning att överväga en proposifion i frågan. Även idef avseendet borde man ha avvaktat. Inte heller på denna punkt harsocialdemokraterna i utredningen haft anledning atf föra fram förslag ochsynpunkter av den innebörd som vi nu diskuterar. Nej, herr talman, lagstiftning är onödig. Vad vi skaU görai vårt samhälle är i stället att avreglera och avbyråkratisera. Vipolifiker skall inte skriva bruksanvisningar för allting. Det är bättre attkonsumenterna och de som närmast berörs får mer och vi politiker mindre attsäga fill om. AnL 155LENNART (): säger att han inte har fåttnågot bra svar. Jag kan då i allra största korthet upprepa något av vad jagsade från talarstolen. Vad vill ni att regeringen skall utreda? frågade , Mitt svar är: Utred konsutnenfvamområdet. Detta är enkonsumentpolifisk fråga. Konsumenten har rätt aft få grundläggande informafionom de produkter han köper. Var en vara är tillverkad är enligt min mening ensådan grundläggande informafion. Sedan är det upp fill varje konsument afthantera den informationen på lämpligt sätt. Def är alltså närmastkonsu-mentvaruområdet som bör vara föremål för regeringens utredning. säger att vi inte skall ha mer av regleringoch styrning av näringslivet utan i stället skall vi avreglera. Ja, det kan välgälla på flera områden. Det finns nog anledning att granska en del av vad deborgerUga regeringarna företagit sig i form av ytterligare regleringar som de varit verksamma. Men det finns också andra områden där man haranledning atf i konsumentens intresse utforma vissa regler fill stöd för ensvag motpart. Def gäller just på konsumentområdet, och här vill vi socialdemokratergå vidare. pekar vidare på de överläggningar som nupågår mellan möbelbranschen och för att komma fram fill någonform av ursprungsmärkning. Men det är bara ett steg fill en selekfiv åtgärd somgår direkt in i en viss bransch. Och jag menar att vi både principiellt och avhandelspolitiska skäl skall undvika den typen av selektiva ingrepp ochöverenskommelser. Skall vi göra något på detta område skall vi fa ett brettgrepp, så att det klarf framgår aft det handlar om ett konsumenfpolifiskf stödoch inte en protektionistisk insats till stöd för en viss bransch. hänvisar slutligen till atf det förra åretfanns en centerpar-fisfisk motion i den här frågan som ett enhälligtnäringsufskoff avstyrkte. Jag kan då erkänna atf vi kanske släppte i väg denfrågeställning som den centerpartistiska motionen ville fa upp till diskussionlitet väl lättvindigt. Låt mig bara säga något tUl försvar för mig och minakamrater i näringsutskoftet. 10 protokoU 1982/83:45-46 För det första förordadecenterparfimotionen ett direkt ingrepp utan föregående utredning, såvitt jag nukommer ihåg. För def andra ville man få fram en generell ursprungsmärkningockså på områden utanför konsumentvamområdef, såvitt jag kunde fatta. För deftredje: De praktiska problem som näringsufskottet pekade på i samband med ettinförande av ursprungsmärkning blev senare mycket noggrant penetrerade av denborgerliga regeringen innan den lade fram sitt förslag fill ursprungsmärkningpå beklädnadsområdef. Alla dessa skäl medverkade fill att vi lätcenterparti-motionen gå med en ganska summarisk behandling. Men det kan välinfe för all framfid få vara etf argument för att vi inte skall se på dennafråga. Meddetta, herr talman, ber jag än en gång att få yrka bifall tillnäringsutskoftets hemsfällan. AnL156 (): Jag konstaterar att nu erkänner atf de argument somtalade emot en åtgärd av den här typen , de var om att skriva ned i näringsufskoftets betänkande . Vireservanter står kvar vid samma uppfattning som utskottet infog då och upprepardessa argument . och hans kollegor bland majoritefsförefrädarna erkänner även i dagatt det finns problem på det här området. Men ändå går de så långt aft de ibetänkandet säger atf def är dags atf införa ursprungsmärkning - och infe barapå möbler utan inom en större del av marknaden. Den utredning som föreslåsskall vidare syfta till lagstiftning. Men lagstiftning blir ett verkligttrubbigt vapen. har infe någonfing fill övers för synpunktenatf man rimligen borde avvakta allt def arbete som pågår och som sker påfrivillig väg. a. inom varuprovningskommiffén kunde man enas ombedömningen att man skulle kunna starta med ett frivilligt, datorbaserafinformationssystem rörande vamfakta på def här området. Def skulle i förstahand användas på konsumenfvammarkna-den. Då blir mycket av detta tillgodosettpå frivillig väg. Det fina med den uppläggningen, då man infe använderlagsfiffningsvapnef, är aft man kan anpassa sig till de skiftandefömtsättningar som råder i olika branscher, och man får ett smidigt system. Jag vill till skillnad från större filltro till parternas och branschens egna ansträngningar i dethär syftet. Jag tror atf lagstiftning blir ett väldigt trubbigt vapen, somdessutom blir kostnadskrävande. Ytterst kommer detta aft drabba konsumenten iform av högre priser. AnL 157 (): senaste inlägg vittnar om aft han inte lyssnade till vadjag sade fidigare. säger aft ursprungsmärkning infe är bra och atf vi infe skall ha det,men i nästa andetag hänvisar han till pågående överläggningar inommöbelbranschen, där man just resonerar om formerna för en ursprungsmärkning.Def gäller för att bestämma sig. Är ni för eller emot ursprungsmärkning?Eller är def bara det faktum atf ni inte vill ha lagstiftning på området som ärdef avgörande? Man kunde tycka atf den enklaste saken här i världen voreatt ha en generell regel om aft det på en vara skall anges i vilket land den ärgjord -punkt, slut. Det borde vara enklare än att ha krångliga förhandlingarinom bransch efter bransch som kan fa både fem och . Krångligare än så är def inte. Därför befraktar jag densenare delen av argumentering som rena undanflykter. Def är bara att konstatera att moderaterna- i motsats tillövriga partier- är motståndare fill ursprungsmärkning. Def var ni när defgällde beklädnadsområdet. AnL 158STEN (): . Vi moderater är emot alla åtgärder som syftarfill atf öka byråkrafin och aft införa fler tvångsregler mot näringslivet. Viär i stället för ökad frihet. Vi har stor filltro fill att konsumenter ochproducenter själva kan lösa de problem som finns på det här området och atf dekan finna lösningar som är smidigare aft använda. AnL 159 (): Ett sista inlägg för aft bemöta StenSvensson: Det går åt hundra gånger färre byråkrater, om man inför en enkellagregel om att det på varje vara skall finnas en upplysning om varifrån denkommer, än om man på område efter område skall förhandla om hurursprungsmärkningen skall utformas i varje enskild bransch, utan några allmännariktlinjer. Lyd etf gott råd och hjälp fill med avbyråkrafiseringengenom att stödja utredningsförslaget om en eventuell lagsfiftning omursprungsmärkningen! AnL 160 (): Vi vill skapa förutsättningar för atf gekonsumenterna ökade möjligheter atf utöva sin valfrihet och den vägen styraproduktionens inriktning. Vi polifiker kan infe skriva bruksanvisning för den ialla lägen. Överläggningen var härmed avslutad; Mom. 1 (ursprungsmärkning av möbler) Utskoftets hemsfällan bifölls med 165 röster mot 137 förreservationen av m. fl. Mom. 2 Utskottets hemsfällanbifölls. Ansökningsförfa-rande för militära tjänster Konstitutionsutskottetsbetänkande /83:11 Vissa ytfrandefrihefsfrågor 1982/83:1Kommunernas medverkan vid antagningen av hemvärnsmän Vadutskotten hemställt bifölls. 24§ Ansökningsförfarande för militära tjänster betänkande 1982/83:2 om ansökningsförfarande för militäratjänster. AnL 161 (): Bestämmelserna för def militära vitsordssysfemet är ganska omfattande.Systemet gäller för militär och civUmilitär stam- och reservpersonal. Envitsordsperiod omfattar etf år, vilket innebär aft de nämndapersonalkategorierna betygsätts upp till pensionsåldern. Vitsordetomfattar tjänstgöringsvitsord och befordringsomdöme. Betygen sätts vanligen avtre chefer på olika nivåer: kompanichef, bataljonschef och förbandschef. Närvitsorden är satta skall uppföljningssamtal ske, varvid individen skall gestillfälle att framföra synpunkter avseende intresseinriktning, personligaförhållanden, arbetsmiljö m. m, Def är ett fidsödande arbete, som på de flestaförband endast fullföljs fill en viss del. Personalen skall delges vitsorden omså önskas,' Vitsord sätts i följande ämnen: kunnighet, arbetskapacitet,intellektuell rörlighet, omdömesförmåga, psykisk stabiUtet, samarbets- ochkontaktförmåga, fysisk kondition och ledarskap. Infeär det många chefer som känner sin personal så väl att de med gott samvete kansätta ett rättvist betyg i intellektuell rörlighet, varvid def gäller enpersons förmåga aft fatta sammanhang och situafioner, personens förmåga atftänka logiskt, analysera problem och skilja huvudsak från bisak och hurpersonen kan ställa om sig efter nya lägen och synsätt. Infeär def heller många chefer som känner sin personal så väl aft de kan bedömasina underlydandes psykiska stabilitet under pressande förhållanden. Även inomövriga ämnen är def svårt att sätta rättvisande betyg. Med ledning av sattavitsord görs sedan ett befordringsomdöme, som ligger fill grund vidfillsäffande av urvalsfjänsfer. Jaghar med defta velat ge kammarens ledamöter en kort bakgrund fill hur defmilitära vitsordssysfemet är uppbyggt. Avdef följande kommer atf framgå att def militära vitsordssysfemet är utsatt förkritik, atf det är orättvist, atf det infe har officerarnas förtroende och attsystemet bör avskaffas i sin nuvarande form. Men tyvärr har inteutskoftsmajorifeten den uppfattningen.