prot · G609126 · 1982-12-31 00:00:00 — regeringsansvaret,finner hon att det trots de ekonomiska problemen skedde Föräldraförsäkringenbyggdes exempelvis ut från, Stöd till ^barnfa-^som det då omfattade,till att omfatta ,varav tre ^milier ^m. månader enligt vårdnadsersättningsprincipen - likaersättning till alla oavsett inkomst. Vi införde ^ATP-rätt för vårdnad av egnasmå barn och ^lagstadgad rätt till förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar.Vidare genomförde vi -men socialdemokraterna ändrade på detta - statsbidrag till deltidsförskola och öppen förskola,ökat lokalt inflytande över barnomsorg, och vi slopade en rad sta^digadetaljregleringar. Jag vågar påstå att detinte byggts ut så många nya platser inombarnomsorg som , dels när det gäller daghem, delsnär det gäller familjedaghem. Vi införde flerbarnstillägget, under motståndfrån socialdemokraterna, och en omfördelning av bostadsbidragen till att iförsta hand utgå till familjer med destörsta behoven osv. Detta är viktigainslag i det familjepolitiska arbetet. Trots detta återstår många frågor, ochdet är dem som vi vill alt denarbetsgrupp som tillsatts skall jobba med, så att vi får en helhetssyn påfamiljepolitiken. Under detta anförandeövertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 56 ^WESTIN ^(s) replik: ^. Först tillIngemar ^Eliasson. Han säger att familjepolitiken har stannat av sedansocialdemokraterna kom i regeringsställning. är det de ^facto så attsocialdemokraterna har regerat . Men vad hände under de årsom vi hade borgerliga regeringar? Ja^,^ inte förbättrade den politik somfördes då barnfamiljernas situation. Barnfamiljerna fick vidkännas kraftigareallönesänkningar. Visserligen säger att det aldrig har byggtsså många daghemsplatser som under den här ^sexårsperio^den - och han räknadeäven upp en massa andra områden. Men de ^facto saknar vi massor av platser ibarnomsorgen . Vi är i den situationen att det är tusentalsbarn i det här landet som far illa på grund av att barnomsorgen inte är ordnadpå ett tillfredsställande sätt. Det finns stora grupper som icke kommer iåtnjutande av samhällets barnomsorg på grund av att de har obekväma elleroregelbundna arbetstider. Till ^Eliassonvill jag också säga att även en annan sak kommer in i det här sammanhanget, och det är hur vi skall finansiera de här reformerna. ^Eliasson säger att ökningen av barnbidraget skall ske genom en omfördelning. Men ^Eliasson anger inte hur den omfördelningen skall ske. Han anger inte - och det gör inte heller företrädare för de andra partierna - hur man skall finansiera en vårdnadsersättning. Jag anser att en vårdnadsersättning är ett uttryck för en passiv familjepolitik. Vad vi behöver 49 4 protokoll 1982/83:126-129 Nr126 i det här landet är en aktiv familjepolitik, ettåterställande av den aktiva Torsdagenden familjepolitik som socialdemokratiska regeringartidigare har stått för. vice talmannen anmälde att ^Eliasson, Stöd till ^barnfa- ^^^'-^'^^^ att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt 57 ^ANN-CATHRINEHAGLUND ^(m): I mitt inläggkommer jag att uppehålla mig vid reservationerna 8, 10, 14 och 15. I ^reservafion 8 har vimoderata ledamöter reserverat oss för en lägre medelsanvisning till driften avförskolor och ^frifidshem. Det statsfinansiella läget kräver ju återhållsamhetmed de ^offen^f^iiga utgifterna. Vi anser att det är möjligt att anvisa ettlägre belopp i avvaktan på det aviserade förslaget om nya regler förstatsbidrag till den kommunalabarnomsorgen. Det har sagts att detta förslag skall komma , och jagvill fråga socialdemokraterna om det nya systemet kommer att vara likakrångligt, ^detaljreglerat och dyrt som det nuvarande eller om man möjligen kanfå administrationen att bli mindre dyr. I reservation 10 angervi riktlinjer för ^statsbidragsgivningen till barnomsorgen. Vi moderater anseratt starka skäl talar för ett ^s. ^prestationsrela-^teratstatsbidragssystem, dvs. att statsbidraget står i relation till antalet barn iden kommunala och den enskilt bedrivna barnomsorgen. Statsbidraget skullealltså utbetalas per barn som får tillsyn, oavsett ^fillsynsform. Det härsystemet skulle stimulera kommunerna att utnyttja sina resurser så rationelltsom möjligt. Det ger möjlighet bra omsorg om ett större antal barn. Dessutom skulle det bli likställdhetmellan enskilda förskolor och de kommunala. Systemet ger alltså störrevalfrihet för både familjer och kommuner. Det ger större rättvisa. Dessutom gerdet här systemet fler platser. Vi vet att enskild verksamhet mestadels ärbetydligt billigare. Vi skulle alltså få en flexibilitet och mångfald ibarnomsorgsverksamheten som skulle ge föräldrarna möjlighet att välja denbarnomsorgsform de anser bäst för sina barn. Alla barn passar inte i sammaform. Med den sneda ^subvention^ering vi har blir det de som har god rådsom har möjlighet att välja. Att ge de enskildaförskolorna samma statsbidrag som de kommunala får, skulle innebära enpedagogisk injektion när det gäller hela förskoleverksamheten. Enskildaförskolor och skolor har ju ofta varit föregångare i pedagogiskt avseende. Dehar ofta inlett en utveckling som sedan har anammats av den offentliga skolanoch den kommunala förskolan. Vidare anser vi att dettillhör föräldrarätten att kunna välja en alternativ förskola, för att t. ex. tillgodose speciella behov hos barnet eller för att fåen speciell pedagogisk eller ideell inriktning. Jag vill därför fråga utskottets företrädare: de aviserade nya reglerna att ge de enskilda förskolorna - både heltidsförskolorna och deltidsförskolorna - ett ^välbehöv- ^5^0^ ligt och rättvist stöd? Vad kommer reglerna attinnebära för de enskilda Vilket stöd kommerdeltidsförskolan och den öppna Nr 126 förskolan att få i och med det nya systemet? Det största familjepolitiska stödet går till den kommunala 21 ^anril ^1Q^8^3 Barnomsorg i olika former, både enskildoch , utgör ett viktigt stöd för barn och föräldrar. Men den kommunala ^r.^.^ ^-^ ^j^ ^^1/ ^a^^ ^ ^ ^ ^ ^f barnomsorgen subventioneras alltför ensidigt. Igenomsnitt subventioneras ^milier ^m varje daghemsplats med ca . De föräldrar sominte kan, som inte får eller som inte vill ha en barnomsorgsplats fårsjälva betala för sin betalar de över skattsedeln förandras barnomsorg. Om de förenklade regler för statsbidrag tillbarnomsorgen som beslutade1981 hade fått gälla, skulle det ha funnits en större neutralitet mellan olika former av barnomsorg, även om detinte hade blivit enfullt rättvis fördelning. Den ensidigasubventioneringen av den kommunala barnomsorgen, tillsammans med den orättvisafamiljebeskattningen, styr familjerna - helt i socialdemokratisk anda- mot ettsätt att leva. Kollektiv barnomsorg för alla barn och förvärvsarbete åt allavuxna - oavsett vad man inom familjen själv vill eller behöver. Men för attföräldrar skall kunna ge sina barn en trygg och harmonisk uppväxttid samt engod fostran krävs det att de själva kan välja hur de vill leva, hur de villfördela och kombinera vård och fostran av barn med förvärvsarbete. De måstesjälva få avgöra vilken barnomsorg som är bäst. Det är alltså föräldrarna somskall avgöra detta, inte politikerna. Stödet tillbarnfamiljerna och till barnomsorgen måste således vara rättvist utformat.Valfrihet måste medges. Det som vi moderaterhar sagt i reservation 2 om principerna för fortsatt familjepolitisktreformarbete och som har vidareutvecklat här i kammaren innebärett rättvisare stöd tillbarnfamiljerna och en helhetssyn på barnfamiljernas situation. Det handlar omen rättvisare familjebeskattning, om en vårdnadsersättning, om avdragsrätt förstyrkta barntillsynskostnader och om en minimistandardgaranti, eller^trygghetsgaranfi. Därtill krävs ett statsbidragssystem när det gällerbarnomsorgen som är ^prestationsrelaterat, smidigt och obyråkratiskt och somhar samma regler för både och enskild barnomsorg. Självfallet skall^delfidsförskolan och den öppna förskolan också ingå i detta system. Om de moderataförslagen förverkligas, får vi en mångfald olika barnomsorgsformer och ettstörre antal platser. Det blir ökad rättvisa mellan olika barnfamiljer ochmellan olika barnomsorgsformer. Familjerna får större valfrihet. Särskiltvårdnadsersättningen skulle snabbt och enkelt ge ökad valfrihet. En förälderskulle få ökad möjlighet att välja mellan att vårda barnen hemma eller attbetala för valfri barnomsorg. Vi skulle få ett välbehövligt, flexiblare ochrättvisare system. Den moderatareservationen 14 rör medelsanvisningen till hemspråksträning i förskolan. Den bekymmersammaekonomiska situationen kräver att alla områden blir föremål för återhållsamhet och besparingar. Vi anser därför att ökningen 51 Nr 126 avanslaget till hemspråksträningiförskolan bör begränsas. den åstadkommasgenom en stramare definition när det gäller vilka som bör vara 21 ^aoril 1983 berättigadetill hemspråksstöd. Den utredning som har sett över språk- och kulturstödet i förskolan har bl.a. föreslagit definitionen att hemspråksstöd Stöd till ^barnfa- ^^'^^^^^"^ ^S^^^s^ i detspråk som är dagligt umgängesspråk i hemmet. ^milier mm ^^^"^ sådan förändring skulle kunna genomförasomgående och säkerligen innebära en kvalitetsförbättring, ^samfidigt som den kan medföra en "besparing. Det är märkligt attutredningen inte har blivit en proposition. Kommunerna väntar ju på vägledningför sina insatser i fråga om hemspråksstöd för förskolebarn. Av största vikt är attföräldrarna uppmuntras att själva träna sina barn i hemspråket. Många föräldrarhar säkerligen inte klart för sig hur viktigt detta är. Förskolan och skolanmåste hjälpas åt att ge föräldrarna insikt i hur viktigt det är att barnen fårträna hemspråket hemma genom att tala, lyssna, läsa och skriva. Föräldrarna haren mycket viktig uppgift när det gäller hemspråksträningen. I reservation 15avstyrker de moderata ledamöterna regeringens förslag om medelsanvisning tillbarnmiljörådet, därför att vi anser att barnmiljörådet bör avvecklas. har till uppgift att handlägga frågor som rörbarns miljö och säkerhet. Detta är utomordentligt viktiga frågor - viktiga förbarnen, familjen och samhället som helhet. Vi anser dock att detinte behöver finnas en central förvaltningsmyndighet för barns miljö ochsäkerhet. De uppgifter rådet har bör det ankomma på att sköta,i den mån de inte kan skötas i kommunerna inom ram.Socialstyrelsen bör ha det övergripande ansvaret. Att barnen är en utsattgrupp råder det stor enighet om. Att värna om barns miljö och säkerhet och attstödja och inspirera föräldrarna måste genomsyra hela vår familjepolitik ochalla myndigheters verksamhet. Att i detta kärva ekonomiska läge bibehålla encentral förvaltningsmyndighet för detta är onödig byråkrati. Barnmiljörådets^administrafion har också enligt budgetpropositionen vuxit. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna 8, 10, 14 och 15. 58 ^ÖSTH (c): Jag villta upp den fråga som berörs i reservation 9, nämligen vilket statsbidragssystemvi skall ha. Det är en mycket central fråga i det familjepolitiskasammanhanget. Utskottet uttalarangående det fortsatta familjepolitiska reformarbetet att det krävs enhelhetssyn, att olika åtgärder bör samordnas så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning mellan olika typer av barnfamiljer osv. Den helhetssynen behöver vi ha även närdet gäller stödet till ^barnomsor- 52 gen. Men här går utskottsmajoriteten tyvärr ifrån dettasynsätt. tidigare är man ointresserad av att åstadkomma den större bredd i Nr 126 statsbidraget som skulle tillgodose flera rättvisekrav. beslutade , på förslag av den förraregeringen, att ett nytt bidragssystemskulle införas från . beslutetupp av den nya riksdagsmajoriteten. ^5^/ö^r^f^ till ^barnfa- I motionerna 518 och 2143 föreslår vi från centerpartietatt det ^miljer ^m. statsbidragssystem som anslöt sig till 1981 införs fr. o. ^m. den 1 januari1984. Det skulle innebära ett effektivare utnyttjande av befintliga resurseroch en rättvisare fördelning mellan olika kommuner och mellan olika familjer.Genom att bidraget utvidgas till attomfatta inte bara heldagsomsorg utan också deltidsförskola och öppen förskola,markeras att alla barn har rätt att ta del av ^utvecklingsstimulerandeaktiviteter inom barnomsorgen och att staten därför bör stödja sådanverksamhet. Det måste vara enrättvisefråga att barn som bor i kommuner med låg sysselsättning och litetbehov av heltidsomsorg också får ta del av det statliga stödet. Som det nu ärgår statsbidragen, som finansieras genom arbetsgivaravgifter, i huvudsak tillkommuner med hög sysselsättning. ^Arbetsmarknads-^mässigt mindre gynnadekommuner får givetvis vara med och betala avgifterna till barnomsorgen utan attfå särskilt mycket tillbaka. Öppna förskolan är ett ganska nytt begrepp inombarnomsorgen, men jag tror att så gott som alla som har kommit i kontakt medden verksamheten är eniga om att den fyller ett mycket stort behov. För barnsom vistas i sin hemmiljö eller i familjedaghem är den ett värdefulltkomplement, men inte bara det. För många hemmavarande föräldrar, som leverisolerade i bostadsområdena, kan den öppna förskolan bli kanalen till gemenskap med andra människor, medandra föräldrar. Det finns alltså starka skäl för att den här verksamheteninryms i statsbidragssystemet. Med vad jag här harsagt har jag velat belysa att det finns såväl familjepolitiska som regionalpolitiskaskäl för att statsbidraget ändras på det sätt som föreslås i centermotionerna. Det finns också andraskäl. Kommunerna har velat bli av med det nuvarande systemet, somär onödigt byråkratiskt och krångligt. Det system som skulle ha trätt i kraftvid årsskiftet skulle dessutom ha givit kommunerna helt andra möjligheter attutforma barnomsorgen efter de lokala behoven. ^2/3-regeln t. ex,utgör ett klart hinder för många kommuner. Det är helt enkelt inte rimligt attverksamheter som den kommunala barnomsorgen är så ^eentralstyrda som fallet äri dag. Den åsikten delas tydligen också av utskottsmajoriteten, och ett nyttsystem som skall ge mindre detaljstyrning sägs vara under utarbetande. I denmycket besvärliga ekonomiska situation som de flesta kommuner befinner sig i skulle det ha funnits mycket att vinna på ett system som ger möjlighet attutnyttja de lokala resurserna på ett bättre och effektivare sätt . På grund av att rev upp det tidigare fattadebeslutet har kommunerna drabbats av en tempoförlust, som verkar hämmande påbarnomsorgen. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation nr 9. Nr 126 ^Anf. 59 ^(s): den--------- Herr talman! behandlade senastfrågor rörande statsbidrag tillbarnomsorgen och utbyggnaden av densamma. Anledning till --------------------------- detta var det löfte som vi socialdemokrater gav,när förutvarande regerings- ^S^t^ö^d^ till ^barnfa- förslag angående förändradestatsbidragsregler ^behand- ^miljer ^m. Vi lovade då, att om socialdemokraterna återfickregeringsmakten, skulle beslut rivas upp och ett nytt statsbidragssystem utarbetas. Detta löfte infriades genom det beslut som fattade . Att vi inte kan acceptera det av centern-folkparti-regeringen föreslagna statsbidraget berodde främst på att de kommuner som byggt ut barnomsorgen enligt det beslut som fattades 1975 om en utbyggnad av 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplatser skulle drabbas hårt. Däremot skulle de kommuner som inte satsat på en utbyggnad av barnomsorgen gynnas, för trots att det beslut fattade 1975 om ett nytt statsbidrag var så utformat att det skulle underlätta för kommunerna att genomföra den beslutade utbyggnaden saknas fortfarande åtskilliga platser. Många familjer har fortfarande stora bekymmer när det gäller få denna fråga ordnad. Det är därför viktigt att inte försämra statsbidragen för de kommuner som har byggt ut och som håller på att bygga ut barnomsorgen för att uppnå den av beslutade målsättningen, att alla barn till förvärvsarbetande och studerande föräldrar samt barn med behov av särskilt stöd skall kunna beredas plats inom den kommunala barnomsorgen. Denna målsättning står fast. Att då, som föreslås i centerreservationen 9, återgåtill det beslut som fattades av den borgerliga riksdagsmajoriteten , med de följder det skulle få för barnomsorgsutbyggnaden, är inte tänk bart. Med det statsbidragssystemsom gäller är det inte heller möjligt att sänka anslaget, som föreslås iden moderata reservationen 8. Barnomsorgen är ett prioriterat område, och trotskommunernas besvärliga ekonomiska läge sker en fortsatt utbyggnad.Medelsanvisningen utgår från nuvarande bestämmelser och omfattning avverksamheten samt den utbyggnad som beräknas komma i gång . Däremotär det önskvärt både för staten och kommunerna att få ett förenklatstatsbidragssystem. Vi socialdemokrater hartidigare uttalat att det kan finnas fördelar med procentbidrag. Detta har ocksåtillstyrkts av . håller ett förslag till statsbidragssystem på att utarbetas iregeringskansliet. Det finns därför ingen anledning till att skulle gå in på olika frågor omprinciperna för statsbidragsprövningen och föregripa regeringsbehandlingen.Däremot är det angeläget att det nya statsbidragssystemet utformas så att enfortsatt utbyggnad och utveckling av barnomsorgen kan ske. infördes statsbidrag tillhemspråksträning inom den kommunala barnomsorgen försexåringar och 1979 utvidgades bidraget till att gälla även ^femåringar. tillsattes enkommitté för att se över frågan om språksituationenför invandrarbarn i förskoleåldern. 54 har lagt fram ett slutbetänkande och redovisar därförslag till åtgärder. som rör verksamheten med hemspråksstöd. a. föreslåsen lagreglering av Nr 126 hemspråksstödet genom ett tillägg tillsocialtjänstlagen. När det gäller hemspråksträning är det självklart attinget hinder finns mot att föräldrar själva tränar sina barn i modersmålet.Det måste ses som en helt ^[ Den hemspråksundervisning som sker iförskolan är till för att ^5^;ö^^^ [Hl ^barnfa- ^yttedigare stödja barnen. Utredningens förslagbearbetas nu i . Det gäller också statsbidraget tillhemspråksträning, som ingår i det arbete som bedrivs för att få fram ett nyttstatsbidragssystem till barnomsorgen.I avvaktan på ett nytt statsbidragssystem tillstyrker jag regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker denmoderata reservationen 14. Moderatasamlingspartiet föreslår återigen att barnmiljörådet skall slopas. Barnmiljörådethandlägger frågor rörande barns miljö och barns säkerhet. a. har rådetbildat en referensgrupp för barnsäkerhetsfrågor för att få fram en samordningav insatserna inom barnsäkerhetsområdet. Vidare har ett stortinformationsmaterial utarbetats rörande barn och trafik, miljö och lekmaterialtill förskolan, barn och samhällsplanering och andra åtgärder. Rådet har också påbörjaten kartläggning av den forskning som bedrivs i barnmiljö- ochbarnsäkerhetsfrågor. Barn och ungdomar är enutsatt grupp, och utifrån detta är det angeläget att rådet får fortsätta sinauppgifter, bl. a. att stödja och inspirera barn och föräldrar och motverka detkommersiella tryck som familjen utsätts för samt bevaka de viktiga frågorna ombarns och ungdomars säkerhet. Att däremot, somföreslås av , utvidga barnmiljörådets uppgifter till att bl. a.också behandla orsakerna till desjunkande födelsetalen och barnens totala situation och livsmiljö, närregeringen redan tillsatt en barn- och ungdomsdelegation, skulle bli ettonödigt och fördyrande dubbelarbete. Barn- ochungdomsdelegationen skall ange de översiktliga riktlinjerna för ettinformationssystem om barns och ungdomars levnadsförhållanden. Detta uppdraghar tillkommit som en följd av ett beslut här i förra attdetta skulle utredas för att man skulle få ett bättre underlag för samhälletsinsatser för barn och ungdom. Delegationen skall vara ett samordnande ochrådgivande organ för barn- och ungdomsfrågor. ^Delega^fionen är därutöver friatt behandla de frågor som den finner viktiga. Den är därför det organ som böröverväga vilka initiativ som bör tas. Jag yrkar avslag på reservation nr 18. Ibudgetpropositionen föreslås att statens adoptionsfrågor, , beviljas ett förslagsanslag på . Nämnden svarar för information, tillsyn och kontroll i frågor som rör internationella adoptioner. I reservation nr 17 föreslås en ökning av anslaget med ytterligare , att utgå tillauktoriserade adoptionsorganisatio ner. Det kan naturligtvis tyckas vara en liten summa i hela den statliga budgeten, men varje delanslag måste bedömas för sig, och det finns i dagens läge inget utrymme att gå utöver den i budgetpropositionen föreslagna 55 Jag yrkar bifall till den av regeringen föreslagna medelsanvisning- den ^^^" 21 ^aoril 1983 ^Hen talman! Med det anförda vill jag yrka bifall till socialutskottets _ hemställani dess helhet i betänkande 1982/83:25 och avslag på samtliga Stöd till ^barnfa- reservationer. 60 ^ÖSTH (c) replik: i någon mån uttryck för den, låt mig kalla det ^oresonabla, inställning somutskottet visar när man säger att det inte kan komma i fråga att återgå till det tidigare bidragssystemet. Det ärbeklagligt att man inte kan eller vill beakta rättviseaspekterna i detsystemet. säger vidareatt kommuner med väl utbyggd barnsomsorg tjänar på det av nu fattadebeslutet om statsbidrag. Det är riktigt, men som jag tidigare sade är det de^arbetsmarknadsmässigt sett redan gynnade kommunerna. Många kommuner - defattiga kommunerna -förlorar på beslutet. Men även de kommuner som på det härsättet fått större statsbidrag torde betrakta det som en droppe i havet jämförtmed de merkostnader som regeringens ^eftervalspolitik har åsamkat kommunerna. Det är bra att vi får ettstatsbidragssystem som är mindre ^detaljreglerat, men som jag sade tidigare ärdet synd att vi har fått den här tempoförlusten i ^sarrimanhanget. Det varonödigt att göra en översyn, ^eftersoin vi tidigare hade ett beslut somkommunerna hade ställt sig bakom. 61 INGA ^LANTZ (vpk) replik: Herr talman^!^ Jag fickinget riktigt svar från ^Westin på frågan^,^ om och hur regeringen ochsocialdemokraterna tänker säkra utbyggnaden av daghemmen och fritidshemmen. Nuvill jag ha en precisering av . Hon sade; Vår målsättning, somsäger att barn till föräldrar som har förvärvsarbetande eller studerandeföräldrar och barn som har särskilda behov skall få plats, står fast. Den målsättningenkan man naturligtvis ha. Jag vill då fråga: När skall det löftet infrias? Harni någon årsplan för när det löftet skall vara uppfyllt? Jag skulle sedan vilja ställaen annan fråga som gäller det faktum att man knyter barnomsorgen till kategoriernaförvärvsarbetande, studerande och barn med särskilda behov. Skall vi ha enbarnomsorg för barnens skull eller förderas föräldrars skull? Skall detfortfarande vara så att det är arbetsmarknaden som styr utbyggnaden avbarnomsorgen? Det är en farlig väg, speciellt i en situation där antaletarbetstillfällen minskar och där framför allt kvinnornas arbeten hotas genom deåtstramningar som sker i deras förvärvsarbeten. Skall vi inte lämna dettaresonemang och inrikta oss på att barnomsorgen skall vara till därför attbarnen behöver den? Det menar i alla fall vpk. Vi vill också att barnomsorgenskall vara bra och avgiftsfri. Jag vill ha ett klarläggandefrån socialdemokraterna. Vad menar ni med en god barnomsorg? Skall utbyggnaden av barnomsorgen styras av ^arbetsmark- 56 nådens villkor eller av barnens behov av en godbarnomsorg? 62 ^ANN-CATHRINE ^(m) replik: Nr 126 Visst går det att spara på anslagen till drift av förskolor och ^Torsda^p^en ^rl^en fritidshem, , om man vill spara. Och vi anseratt det är helt 21 ^anril 198^3 nödvändigt att göra besparingar, annars blir besparingarna svårare och mer Vårt ansvar för dem som behöverhjälp och stöd i ^n.^-j ^,, ^!,^^,.^^/^^ framtiden gör att vi måste spara . Det går att spara genomatt bättre utnyttja platserna och fylla grupperna och att visa störregenerositet mot enskilda institutioner. Om det kommande systemet innebärförenklingar och besparingar inom administrationen, finns det ju möjlighet attinrikta verksamheten på besparingar och förenklingar . När det gällerriktlinjerna för statsbidragen beklagar jag att enligt majoriteteninte skall ange riktlinjer för hur statsbidragen skall utformas.