prot · G609137 · 1982-12-31 00:00:00 — antog man vid mötei en strategi och ett policyprogram som kan bli ett viktigt led i FN:sarbete i kampen mot narkotikan, och för att narkotikan inte skall gripa tag ide många ungdomar som tenderar att bli slavar under den både här hemma och utei världen. Det som är intressant och viktigt är att tillsammans med Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utveckhngssamarbete m. m. UNDP kanmedverka till en social utveckling, när man hjälper människor att odla andragrödor än dem som leder till narkotikaprodukter. Det arbetet är en väsentligdel av FN-arbetet, men det har haft en för liten plats och har fått för småresurser. bör även på det här området gå vidare i första ledet. , herr talman, finns det en del av vårtbiståndsarbete som är mycket blygsamt, men som ändå bör nämnas från den härtalarstolen. Det är det arbete som de nordiska länderna bedriver tillsammans ibiståndsfrågor. Vi har från och lämnat en motion tillriksdagen där vi tar upp de nordiska ländernas samarbete när det gällerbiståndet. Tankarna på att utveckla en gemensam nordisk biståndspolifik och ettgemensamt biståndsorgan väcktes . Detta har inte kommittill stånd, men det finns en del nordiska projekt. Man kanske inte kan säga attde alla har varit så framgångsrika, men de finns där i alla fall. Jag tror attkraven på gemensamma strävanden och gemensamma projekt mellan de nordiskaländerna reser sig allt starkare. De skulle kunna vara ett viktigt led i vårtinternationella biståndsarbete, där vi på många områden kan finna effektiva ochbra former för att komma de människor till hjälp som behöver de nordiskaländernas stöd. Där är den biståndsutbildning som nämnde endel, gemensamma biståndskontor kan vara en annan del. Med de här orden yrkar jag än en gång bifalltill reservation 8 och till de övriga reservationer som centerpartister harfogat till utrikesutskottets betänkande. 66BENGT SILFVERSTRAND (s): Jag skall något kommentera de reservationersom avgivits angående bistånd till länder i . föreslår i reservation nr 22 en sänkning avlandramen för med 5 miljoner i förhållande till regeringens förslag, medanvänsterpartiet korrimunisterna vill höja biståndsramen med 5 miljoner.Därutöver föreslår vpk att åtgärder skall vidtas för att utveckla Sverigesekonomiska, handelspolitiska och kulturella förbindelser med och Laos.Det nya samarbetsavtalet med understryker den hittillsvarande inriktningenpå skogsbruk, träindustri, kommunikationer och transporter. Därtill kommerimportstöd för finansiering av Insatsvaror och basförnödenheter samtkonsulttjänster. Eftersom är ett av världens fattigaste och mestkrigshärjade länder är återuppbyggnadsarbetet av naturliga skäl förknippat medåtskilliga svårigheter. Inför förra årets biståndsförhandlingar granskades detsvensk-laotiska utvecklingssamarbetet, och de problem som då påtalades frånsvensk sida har i allt väsentligt beaktats i samarbetsavtalet för åren1982/83-1983/84. SIDA:s medverkan i samarbetet har fördjupats genomövergång från importstöd till projektstöd, och svensk personal utnyttjas i ökadomfattning för att ge den laotiska förvaltningen erforderlig kapacitet.Utvecklingssamarbetet med såväl som är redan av sådan omfattningatt anledningsaknas till ytterligare åtaganden från svensk sida. Det finns alltså ingen anledning att frångå regeringensförslag till landram för , och jag yrkar därför avslag på reservationerna22 och 27. Medan föreslår en kraftig sänkning avanslagsramen för , förespråkar en mindre höjning av anslaget.Någon närmare motivering för sitt ställningstagande har inteanfört, men man kan väl på goda grunder anta att det är de tidigarereservationerna med förhållandevis stora summor som ligger bakom derashållning. Dessa reservationer avser i allt väsentligt det ändamålsbestämdabiståndet. Detta ökar och koncentreras successivt tillstora, långsiktiga program och projekt som är till särskilt gagn för den allrafattigaste delen av befolkningen. Det gäller hälsovård, skogsbruk, markvårdsamt dricksvattenförsörjningen. Utskottet delar regeringens uppfattning att pågående ochplanerade program skall kunna genomföras inom oförändrad medelsram. Det skall idetta sammanhang då också påpekas att outnyttjade medel står till förfogande.Genom att dessa nu till stora delar kommer att tas i anspråk beräknasreservationen vid utgången av innevarande budgetår reduceras väsentligt. Med dettaber jag att få yrka avslag på reservationerna 23 och 24. kommunisterna förordar en mindre sänkningav landramen för Sri Länka i förhållande till regeringens förslag. Vårt bistånd till Sri Länka domineras av det finansiellastödet till kraftverksprojektet i Kotmale. Kotmale är ett av de tre kraftverksom ingår i ett mycket omfattande program för att utnyttja Mahaweliflodensvattenmassor för konstbevattning och energiproduktion. Kraftverksbygget är avcentral betydelse för landets ekonomi och utveckling. har av olika omständigheter blivitkraftigt fördyrat och den tidigare handläggningen av projektet har utsatts förkritik här i . Det gäller såväl vid utrikesutskottets behandling somvid granskning av ärendet. I en reservation till utrikesutskottets betänkande1981/82:28 framhöll socialdemokraterna att åtagandet kommit till stånd utanprojektprövning och utan övergripande avtalsmässig reglering. När en sådandärefter måste ske saknas möjlighet för att genomföra enförutsättningslös prövning av biståndets omfattning och av somen del av Sri Länkas utvecklingsansträngning. Den relativt kraftiga ökningen av medelsramen för SriLänka beror således på det sexåriga insatsavtal som ingicks . Trotsden kritik vi haft anledning att rikta mot tidigare handläggning av samarbeteti fråga om finns det nu inga skäl att frångå eller förändraett redan ingånget avtal. Jag yrkardärför avslag på reservation nr 33. Den föreslagna landramen för har föranlett fyrareservationer. Inte oväntat går i spetsen och riktar ettAlexanderhugg mot Vietnambiståndet. Man föreslår en nedskärning eller240 miljoner Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 8 protokoll 1982/83:136-138 InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. iförhållande till regeringens förslag. begär en begränsad minskning av landramen medanfolkpartiet vill behålla oförändrad ram i förhållande till innevarandebudgetår. Jag noterar att avstått från att foga några politiskakommentarer om de utomordentligt komplicerade och svåröverskådligaförhållandena i till sin reservation. Vpk föreslår å sin sida en kraftig ökning av biståndsramenför . Det svenska biståndet till koncentreras till tvåhuvudområden: skogsindustri och hälsovård. Kommande insatser inriktas påeffektivare utnyttjande av befintliga anläggningar helt i linje med deprinciper för bistånd som samtliga partier ställt sig bakom. Såväl somLaos erhåller ett långsiktigt bistånd för att - i överensstämmelse medfastställda biståndspolitiska mål - främja resurstillväxt, ekonomisk och socialutjämning samt ekonomiskt och politiskt oberoende. Vi känner ingalunda, som hävdats i moderata inläggtidigare i debatten, någon tillfredsställelse över situationen i . Somredan utrikesministern framhållit har vi kraftigt tagit avstånd från denvietnamesiska invasionen i . Vi erkänner som bekant heller inte någonav de mer eller mindre självutnämnda regeringar som gör anspråk på attrepresentera landet. Men som understrukits, inte minst avfolkpartiet, är vårt bistånd avsett för människorna och inte för regimerna. Isin iver att utnyttja Vietnambiståndet för snävt partipolitiska syften harmoderaterna hävdat att tvångsarbete skulle förekomma i och . Detsaknas - det har ingående utredningar visat - underlag för sådana påståenden.Eftersom representanter i bl. a. hartillgång till samma utredningsmaterial som andra partier borde vi ifortsättningen kunna räkna med att de inte upprepar dessa illa underbyggdapåståenden. När man åsätter vårt bistånd till stämpeln skandalsäger det mer om det parti som fäller så besinningslösa omdömen än om den bredariksdagsmajoritet som vill fullfölja svenska åtaganden att hjälpa till ochbygga upp ett fattigt och av kriget illa sargat land. Det finns åtminstone två uppenbara logiska tankevolter iden kritik som representanter riktar mot Vietnambiståndet. För det första är det en logisk inkonsekvens att kallabiståndet skandalöst utan att fullt ut ta konsekvenserna av denna gravaanklagelse och begära att biståndet helt skall avbrytas. För det andra är det fullkomligt förbryllande att förstkalla Bai för ett präktigt förlustföretag och sedan i nästaandetag ondgöra .sig över att binder sig för fortsatta åtaganden i BaiBång i form av bl. a. svensk expertmedverkan. Skulle vi följa linje och avveckla stödettill Bai blev ju förlusten ännu större, och det skulle bl. a. innebära attsvensk materiel i stor omfattning skulle komma att förslösas, vilket väl ändå iåtminstone någon mån borde oroa marknadsekonomiska samvete,särskilt som återflödet för del - och det i allt väsentligt beroendepå Bai Bang-projektet- är , eller åtminstone . Avslutningsvis vill jag på den här punkten fråga om detinte vore ett brott mot mänskliga rättigheter, om vi genom att avbrytaprojektet skulle medverka till störningar i landets pappersproduktion, som ärav så grundläggande betydelse för landets utveckling och för människornasförkovran. Jag yrkar härmed avslag på reservationerna35, 36, 37 och 38. Slutligen, herr talman, skall jag helt kort kommenterareservation 42 angående och 43, som avser Demokratiska folkrepublikenYemen. Vpk vill att kretsen av svenska biståndsländer skallutökas med och Demokratiska . Motiven förinternationellt bistånd till med särskild inriktning på sårbaragrupper är fortfarande hållbara. Regeringen har också förklarat sig beredd atttillskjuta medel ur katastrofreserven för hjälpinsatser till i denomfattning som kan anses motiverad. Att bevilja ett särskilt biståndsanslagtill kan däremot inte anses befogat. Inte heller anser vi att någotnytt i sak har tillkommit sedan förra årets behandling av vpk-motionen som kanutgöra underlag för ett beslut att nu uppta också somprogramland. Jag ber att få yrka avslag på reservationerna42 och 43 och bifall till utskottets hemställan under samtliga här berördapunkter. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 67IVAR VIRGIN (m) rephk: Först skall jag något kommentera ochLaos, där vi har reservationer som för del innebär 40 miljoner mindreän utskottets förslag. Det är rätt, som förmodar, att detär de outnyttjade reservationerna som är bakgrunden till denna inställning. Vitycker att det kan vara skäligt att utnyttja dessa reservationer för det häråret. Likadant är det när det gäller . Där föreslår vioförändrat anslag, och det blir 5 miljoner mindre än enligt förslaget ipropositionen. Låt mig sedan säga några ord när det gäller , somju är en stor fråga. gick en division vietnamesiska trupper,understödda av artilleri och tanks, till attack mot flyktingbyar på Kampucheasgräns till . 30 000 flyktingar beräknas ha flytt till . Lägret,som till stor del har bekostats av bistånd från FN och annat håll för att byggaupp flyktingbyar, sjukhus och andra resurser, blev totalförstört. Vårt biståndtill ett land som bär sig åt på det sättet tycker jag verkligen kanifrågasättas. Det var intressant att höra yttra att vi, omvi vore logiska, helt skulle ta bort anslaget. Det är en tanke som säkertskulle hamna i god jord hos moderata samlingspartiet. Vi är helt övertygade om att , med den tekniskaexpertis man visar sig besitta i sina krigsföretag, mycket väl klarar att skötapappersbruket i Bai Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Vikan möjligen tänka oss att ge landet humanitär hjälp i form av att bygga uppsjukhus osv. Det kan vara rimligt. Men att binda oss för ett långsiktigtdriftsbidrag till pappersbruket i Bai tycker vi moderater är helt fel. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna. 68 () replik: Först några ord om reservationernabeträffande biståndet till och . Jag vill understryka att vi räknarmed att de outnyttjade medlen till till fullo skall tas i anspråk underdet kommande budgetåret. Också beträffande kommer de reserverade medlentill mycket stor del att användas. Därmed bortfaller i stort sett motiveringenför de moderata reservationerna på dessa punkter. Jag tror inte vi behöver orda särskilt mycket om deförhållanden i där vi i stort sett är eniga. Vi har medskärpa kritiserat handlande när det gäller invasion och ockupation avannat land, en fråga som också utrikesministern tog upp tidigare i debatten.Det framgår också klart av utskottets betänkande att vi under vissaomständigheter kommer att vara beredda att ompröva vårt bistånd till länder sombedriver angreppskrig. Samtliga partier står bakom det uttalandet. Det äralltså mer intressant att diskutera de punkter där våra uppfattningar går isär. Att skära ned biståndet så kraftigt som harföreslagit skulle emellertid få allvarliga'konsekvenser på många områden,exempelvis på sjukvårdsområdet, där nu har gjort en halv reträtt,och för det oerhört väsentliga Bai . Där har vi tagit ett förstasteg mot en mycket stor investering med hjälp av svenska biståndsmedel. Ensådan investering i ett underutvecklat land måste följas upp, i detta fall medsvensk sakkunskap. Eftersom vi har gjort denna investering, är det också vårskyldighet att följa upp hjälpen med svensk expertmedverkan och ett driftstöd.Därmed skapas garantier för att pappersbruket i fråga blir funktionsdugligt ochkan producera papper. Drar vi oss ur finns det risk för att hela projektetspolieras. Då blir enligt vår mening förlusterna betydligt större. 69IVAR VIRGIN (m) rephk: Vi tycker det är ett egendomligt handlandeatt först säga att man kraftigt tar avstånd från någonting för att därefteröverlämna en check som med 20 milj. kr. överstiger beloppet för åretdessförinnan. Det rör sig alltså om sammanlagt 365 milj. kr. för det kommandebudgetåret. Det är, som jag sade, ett enligt vår mening utomordentligtegendomligt sätt att agera. Jag har med olika exempel försökt visa att det inte kanråda minsta tvivel om att vietnameserna själva kan klara driften avpappersbruket i Bai , om de bara har den rätta viljan. Jag är heltövertygad om att man klarar det, såvida inte krigsviljan dominerar. Hur kan mansköta ryska tanks och luftvärnsrobotar samt annan avancerad utrustning, om maninte kan sköta ett relativt okomplicerat pappersbruk? 70BENGT SILFVERSTRAND (s) replik: Det är en betydligt mer komplicerad konfliktsom pågår borta i än vad här försöker göra gällande. Låtmig åter understryka vår uppfattning när det gäller ockupationen av Kampuchea.Det finns andra stormakter med intressen borta i detta område. Jag kan baraerinra om de försök som har gjorts bl. a. av att få till ståndöverläggningar mellan de inblandade parterna, bl. a. ASEAN-länderna. Låt migäven erinra om att man har varit ytterst nära att komma till förhandlingar om ettförsök att avbryta krigsinsatserna. Men de förhandlingarna har spolierats avdet USA-understödda . Jag har velat bredda diskussionen litet, eftersom jagtycker att det är väl ensidigt att beskylla en part för ett krig, där ocksåflera andra stater är inblandade och får bära sitt ansvar. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 71LARS HJERTEN (m): Vad som i propositionen går underbeteckningen '"enskilda organisationer" utgör en rik flora avföreningar och sammanslutningar, som har kristna, allmänt humanitära ellerfackliga förtecken. Med förhållandevis små medel har dessa organisationerkunnat utföra ett arbete, som har varit banbrytande i de fattiga länderna.Långt innan den svenska staten hade några som helst tankar på att bygga skoloreller sjukhus i och , fanns i dessa länder svenska missionärer,vilka gjorde det som ingen riksdag eller regering hade något somhelst intresse av. Dessa organisationer har erfarenhet avsamarbete med människor i de länder som vi stöder. Vad som tidigare ofta skeddei svensk regi har i mycket stor utsträckning överlåtits till självständigakyrkor och övriga organ. Alla som har erfarenhet av detta arbete har engemensam uppfattning, nämligen att vi i har mycket att lära av dem sombor i , och , precis som de har en del att lära av oss. Jag konstaterar med tillfredsställelse vad utrikesministerBodström sade i sitt inledningsanförande, nämligen att vi bygger vidare på denlånga erfarenhet som enskilda organisationer har. Även berördei sitt anförande värdet av de frivilliga organisationerna. Han talade såvackert om de enskilda organisationerna att jag nästan trodde att han skulleyrka bifall till vår reservation. Men så skedde inte. Det är bl. a. mot denna bakgrund som vi moderater vill slåvakt om de frivilliga och enskilda organisationerna såsom en mycket viktiggrupp i det svenska biståndet. Till skillnad från det officiella, statligabiståndet kan en enskild organisation ofta arbeta mera informellt vid sidan aven byråkrati och en regering, som inte sällan utgör ett hinder för etteffektivt arbete. T. o. m. i ett land som kan en enskild organisationhjälpa apartheidpolitikens offer. Endemokratisk utveckling är viktig, t. o. m. nödvändig, om man vill att InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. allamänniskor skall kunna leva i frihet och därmed ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingeni sitt land. Hand i hand med en sådan utveckling går också en naturlig ochsjälvklar utveckling mot mänskliga rättigheter. I en sådan process kan enskildaorganisationer spela en viktig roll. För det är ju inte en enhetlig gruppmänniskor från som deltar i detta arbete. Låt mig ge några exempel. Den grupp som får det största stödet är det s. k.missionsrådet, som för det här arbetet har en särskild biståndsnämnd. Det ärolika organ med internationell inriktning och som har anknytning till och praktiskt taget samtliga frikyrkor. Det är vidare humanitäraorganisationer, t. ex. Rädda barnen, och det är fackliga och kooperativa organ,främst , som är ett samverkansorgan. De sistnämnda,alltså de fackliga och kooperativa utvecklingsinsatserna, har ökat mest undersenare tid. I det här arbetet, som är ett verkligt samarbete, sökerman alltid en part i mottagarlandet, som man känner samhörighet med och harförtroende för. Mottagare av LO-TCO:s stöd är fackliga organisationer i deolika länderna, medan missionsorganisationerna samverkar med sina systerkyrkor. Två olika huvudinriktningar dominerar i den härverksamheten, undervisning och sjukvård. Hälso- och sjukvårdssektorn har ökatmest. En viktig insats - helt i linje med budgetpropositionens synpunkter -utgör stödet till projekt för att utveckla landsbygden. Detta är också insatsersom har ökat just från de enskilda organisationerna. Genom de enskilda organisationerna får det svenska biståndeten bred, folklig förankring. Genom egna insatser just till organisationer somman är medlem i eller känner samhörighet med kan man bidra till en positivutveckling i olika länder. Genom de volontärbidrag som utgår kan många svenskardessutom direkt få arbeta praktiskt i olika projekt. Under det senastredovisade verksamhetsåret fanns 578 volontärbidrag för tjänstgöring i 52länder. Det är de frivilliga organisationernas förtjänst attsvenska folket sluter upp bakom biståndet, sade utrikesministern , och det är en uppfattning som vi moderater delar. De svenska enskilda organisationerna, som mottar bidragfrån SIDA, har inför utskottet förklarat att man kan öka sina biståndsinsatser,om man skulle få ett högre statsbidrag. Vid direkta kontakter med olikaorganisationer har vi också fått klart för oss att de kan öka sina insatser medrelativt kort varsel. Av de skäl som jag här har redovisat anser vi moderater,att det är angeläget att en växande del av biståndsanslaget går via enskildaorganisationer. Jag föreslår därför bifall till reservation 55 och samtligaövriga moderata reservationer som är knutna till utrikesutskottets betänkandenr 20. 72 PÄRGRANSTEDT (c); Länge handlade biståndsdebatten i det härlandet om biståndets volym, hur mycket av våra samlade resurser som vi skullesatsa på bistånd. Sedan vi uppnått enprocentsmålet kom den frågan i bakgrunden,och det var väl i och för sig bra. Det innebar att vi kunde ägna mera tid åtatt diskutera hur biståndet skall vara utformat. Det är givet att frågan om biståndets inriktning ochutformning är den viktigaste frågan för vår biståndspolitik. här idebatten har , och redovisat vår syn påbiståndets inriktning i olika avseenden. Dess värre, herr talman, är jag nödgadatt återgå till den gamla frågan om biståndets volym, hur mycket vi skall satsapå biståndet. Det finns flera skäl till att den frågan återigen harblivit aktuell. Vi har utvecklat våra synpunkter i reservation 2 och i ettsärskilt yttrande. Jag skall göra ytterligare några kommentarer här. En orsak till att frågan om biståndets volym återigen harblivit en viktig fråga är naturligtvis att , påmånga år, lämnar den målsättning som en gång fastslog, nämligen att av vår BNP eller BNI skulle gå till bistånd. Att vi inte riktigt når upp till enprocentsmålet kan i ochför sig accepteras som ett tillfälligt avsteg. En orsak till detta är att viunder den tid vi hade icke-socialistiska regeringar här i landet i allmänhetöverskred enprocentsmålet. visade det sig svårt att få avsättningför de anslag som gjordes. Detta har lett till att vi har fått reservationer.Olika skäl gjorde att pengarna inte gick åt i den takt som regering och riksdagförutsatte. I detta läge kan det alltså - jag betonar än en gång-tillfälligtvara försvarbart med ett något lägre anslag, så att utbetalningarna någotbättre kan komma i kapp de anslag som har givits. Man kan om man vill säga att den generositet som deicke-socialistiska regeringarna visade på biståndsområdet nu har skapat utrymmeför en viss sparsamhet från den socialdemokratiska regeringens sida. Men, herr talman, det är då viktigt att vi talar om hurdet är. På den punkten är propositionen anmärkningsvärd och oroande. Därförsöker man sig ju på något slags illusionsnummer för att ge intrycket attenprocentsmålet är uppnått. Genom att räkna med tidigare reserverade medel engång till försöker man inbilla , svenska folket och kanske ocksåvärlden att vi fortfarande har uppnått enprocentsmålet. Detta är ju bara att ge samma pengar två gånger. Jag ficklära mig som barn att man inte kan uppträda på det viset. Jag vet inte om regeringen verkligen tror att man på detsättet kan inbilla riksdag att det tidigare riksdagsbeslutet omenprocentsmålet är uppfyllt. Vi är naturligtvis i denna kammare inte klyftigareän vad folk i allmänhet är, men vi är nog inte heller dummare. Resultatet är,såvitt jag har förstått, att riksdag inte heller har gått på dettablufförsök - så vill jag närmast beteckna propositionens formuleringar. Detframgår med önskvärd tydlighet av de reservationer som är fogade tillutrikesutskottets InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. betänkande,och man kan också konstatera att även utskottets majoritet med vad som närmastfår beskrivas som en besvärad tystnad förbigår frågan huruvida enprocentsmåletär uppfyllt eller inte. Jag tycker att det är synd med denna manöver. Den äronödig, och den drar något av ett löjets skimmer över våra biståndspolitiskautfästelser. Och jag tycker att våra utfästelser på det biståndspoiitiskaområdet är värda att behandlas med större allvar än vad man har tillmätt dem idet här fallet. Men betydligt allvarligare än regeringens krumbukter ibudgetpropositionen är hållning när det gäller biståndsanslagetsstorlek. Vad vi där kan iaktta är att moderata samlingspartiet, förvisso underuppsändande av vissa rökridåer, i praktiken drar sig ur det gemensammavaktslåendet om enprocentsmålet. Man gör det med ett mycket egendomligtresonemang. Vad man säger i den moderata reservationen 1 är följande: "En internationell solidaritet som bygger på lånadepengar, vilka måste betalas igen av kommande generationer, är intetrovärdig." Vad är det som säger att det är just till bistånd vianvänder de lånade pengarna?