prot · G60961 · 1982-12-31 00:00:00 — Jagnoterar att går och bär på en hel del goda förslag när det Jag hoppas att han tillställer specialstålskommissionen deförslagen. 40 (vpk): Vore det inte riktigare, industriministern,att kräva rätt ägande när det gäller ? Om man fortsätter att låta storfinansintressenastrukturera svensk stålindustri, blir det ingen utveckling utan en avveckling ivårt land och en utveckling i andra länder. Det är vad som har pågått underhela . Man löser inte det hela genom att låtastorfinansintressena rumstera om i svensk stålindustri. Det måste i ställettill ett direkt samhällsingripande, som måste syfta fill ett samhälleligtägande av hela den svenska stålindustrin, om man skall kunna förverkliga detsom industriministern och jag är överens om, en utveckling och ett nytänkandeinom svensk stålindustri, högre grad av förädling osv. Om planerade avskedanden vid och Jag måste tydligen igen säga till BertilMåbrink: Stålkrisen är inte bara svensk. Den är faktiskt internationell och harslagit hårdare i flera andra stålländer än i . har vi en situationi världens stålindustrier där inte ens halva kapaciteten utnyttjas. Varannanstålrtiaskin och varannan stålgubbe står utanför produktionen. Detbetyder att de problem som vi har inom svensk stålindustri finns i andra länderbåde i öst och i väst. Det var i detta läge som jag tillsattespecialstålskommissionen, som skulle kunna få fram den bästa lösningen,strukturen och utvecklingen för svensk specialstålsindustri , så att intemarknaden på ett ännu brutalare sätt skulle korrigera den svenskaspecialstålsindustrin. Detta ärfakta om förhållandena som det inte går att bortse ifrån. 42 (vpk): Världsmarknaden är inte mättad påstålprodukter, vare sig det gäller handelsstål eller specialstål. Det finnsenorma behov. Den s. k. överprodukfionskrisen är en överproduktionskris förkapitalismen och ingenting annat - det är helt klart. Detta diskuterade viockså . För att komma ur det här läget måste bryta sigloss från det ensidiga beroendet av utvecklade kapitalistiska marknader, somhar precis samma problem som vi själva. Annars blir resultatet den utvecklingsom nu pågår, nämligen att man avvecklar och avhänder sig ett mycket fintyrkeskunnande inom svensk stålindustri. Det är ett faktum. Vi måste vidta andra åtgärder. 43Industriministern : Fru talman! Stålkrisen är inte bara envästvärldens kris. Den finns ju också i och i statshandelsländerna.Ett av problem är att Om sysselsättningen i järnmalmsorterna inte fårleverera malm till . Tre och en halv miljon ton levererades tidigare. Nuhar stålindustri gått så långt ner att den inte har behov av den svenskamalmen. Därigenom har problem ökat här hemma i . Jag tycker att det är litet för förenklat att säga attstålkrisen är västvärldens kris. Det är en kris för hela världsekonomin, inkl.östblocket och statshandelsländerna. Vi bör göra vad vi kan för att värna om och utveckla densvenska specialstålsindustrin och bevara så många arbetstillfällen ocharbetsplatser som möjligt i . Jag inbjuder återigen att redovisa sinaförslag till utvecklingsinsatser för specialstålskommissionen. Det bör vara enutmaning för kommunisterna att ägna sig åt konstruktivverksamhet och lämna ifrån sig sådana förslag, om man nu går bärande på dem. 44 (vpk): Det har vi inga problem med att göra, herrindustriminister. Jag skall plocka fram det som finns om alla de initiativ vihar tagit här i , sedan jag kom in här 1971. Detmåste man tydligen göra - jag har inte tänkt på det. Men vi skall självfalletskicka över det materialet till specialstålskommissionen, och då tror jag inteatt den skall ha så stora svårigheter att lösa problemen. Att inte kan köpa av beror ju inte på att man iPolen har överproduktion eller tillräckligt mycket av stålprodukter. Jag troddeatt industriministern och jag var överens om att detta beror på en helt annansak än att marknaden för stålprodukter skulle vara mättad i . Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1982/83:37 om sysselsättningen i järnmalmsorterna 45Industriministern : Fru talman! 1. om regeringen avser vidta sådana åtgärder attsysselsättningen i järnmalmsorterna kan tryggas i minst samma omfattning som f. n., 2. vilka initiativ som kan väntas från regeringen föratt skyndsamt få i gång förädlingsindustrier i . Frågorna berör inte bara mitt, utan flera statsrådsansvarsområden. Regeringen har uppdragit åt mig att besvara interpellationen. Situafionen vid järnmalmsgruvorna i ärutomordenfiigt allvarlig. Den internationella stålkrisen har medfört att att avyttra malm starkt försämrats. Försäljningen har under år 1982mycket snabbt utvecklats i negativ riktning. Prognoserna för pekar påen fortsatt låg försäljning och produktion. ledning planerar nu för en brytningunder av mindre än . Detta kan jämföras med 30 miljonerton . Problemen i malmfälten måste angripas med såvälkortsiktiga som långsiktiga åtgärder. Regeringen har, med utnyttjande av den av.riksdagenbeviljade finansfullmakten, beslutat tidigarelägga statligainvesteringsprojekt för 1 017 milj. kr. Projekten har utvalts så att de i deallra flesta fall ger en omedelbar sysselsättningseffekt. harsärskilt beaktats och tilldelats drygt 183 milj. kr. av det totala beloppet förbyggnads- och anläggningsarbeten. har på förslag av regeringen i propositionenhösten 1982 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder beslutat anvisa ytteriigåre 1950 milj. kr. för beredskapsarbeten och statliga industribeställningar. I nämnda proposition redovisades också förslag, bl. a. omprogram för utökad prospektering. Avsikten är att ett investerings- ochutvecklingsprogram för gruv- och mineralindustrin skall utarbetas. Ett förstaled i detta program utgörs av en utökad mineralprospektering. Med förslaget omen intensifierad prospektering har regeringen markerat en vilja att inte minsti satsa på gruvbrytning också utanför järnmalmsområdet. Riksdagenhar på regeringens förslag beslutat anvisa 300 milj. kr. för utökadprospektering för en period av . Merparten av medlen, 250 milj. kr., äravsedda för och . I propositionen om Statsföretag, som presenterades inovember 1982, föreslås åtgärder som innebär en finansiell rekonstruktion avbolaget. I samma proposition föreslås också att Regioninvest i , med tredotterbolag i malmfälten, skall få ett tillfälligt förlusttäckningsbidrag. En arbetsgrupp under ledning av generaldirektören har på regeringens uppdrag tagit fram förslag till omedelbaraåtgärder. Regeringen kommer med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag att underde närmaste dagarna träffa ett avtal med om sex månaders förlängduppsägningstid för de ca 260 LKAB-anställda som sades upp . Sammaförlängning skall gälla för det femtiotal tjänstemän som sägs upp. Avtaletförutsätter godkännande i vad det innefattar ekonomiskaförpliktelser för staten. Regeringen avser inhämta ett sådant godkännande frånriksdagen. Den förlängda uppsägningstiden avses ge de uppsagda möjlighet atttillsammans med arbetsmarknadsmyndigheterna i och försökafinna nya arbeten eller utbildningar. redovisade 1983 årsbudget för regeringen. Enligt styrelsen bör företagets personal minskasytterligare. Méd anledning av vad som meddelades har regeringen kommitöverens med om att bolaget skall göra en genomgripande översyn av denlångsiktiga inriktningen och dimensioneringen av verksamheten. Bolaget kommeratt redovisa översynen i form av en strukturplan möjligt. Till planen kommer att fogas förslag fill åtgärder försysselsättning och utkomst för övertalig personal, varvid särskilduppmärksamhet ägnas situationen i . Om sysselsättningen i järnmalmsorterna Om sysselsättningen i järnmalmsorterna Regeringens fortsatta överväganden kommer att ske medbeaktande dels av kravet på en långsiktigt bärkraftig verksamhet inom ,dels av den ytterst ansträngda sysselsättningssituationen imalmfältskommunerna. Regeringen har beslutat förstärka dearbetsmarknadspolitiska insatserna i malmfälten. Arbetsförmedlingarna i Kirunaoch får ökade resurser. AMS tilldelas ytterligare 40 milj. kr. förrådrumsbeställningar och får därigenom möjlighet att lägga ytterligarebeställningar, bl. a. hos verkstadsindustrin i malmfälten. Vidare avser regeringen att uppdra till centralamyndigheter och affärsverk i att undersöka möjligheterna att lägga utfler arbetsuppgifter på de statliga kontorsservicecentralerna () iGällivare och . Vad jag nu har redovisat gäller åtgärder för att lösaframför allt de akuta sysselsättningsproblemen. Den långvariga och djupastålkrisen ute i världen, och den därav föranledda minskade efterfrågan påjärnmalm innebär emellertid att ytterligare mycket stora insatser måste göras imalmfälten och i hela . presenterade en arbetsgrupp inomarbetarrörelsen en utvecklingsplan för . Planen innehåller en radförslag om hur man på skall främja sysselsättningen i länet. Detgäller frågor som finansiell rekonstruktion av basindustrin, sänktatransportkostnader, sänkta socialavgifter för tillverkningsindustrin,finansiellt stöd till näringslivet, särskilda åtgärder för teknisk forskningoch utveckling samt åtgärdsprogram för skilda näringsgrenar i vad avserinvesteringar m. m. Med utgångspunkt i denna utvecklingsplan förbereds nu inomregeringskansliet en proposition om insatser för att stärka sysselsättningen iNorrbottens län. Arbetet med denna proposition inleddes direkt efterregeringstillträdet. Propositionen avses bli förelagd under mars1983. I denna proposition kommer även de övriga förslag som Rehnbergs-gruppen harredovisat i sin rapport att behandlas. I budgetpropositionen, som presenterades ,föreslår regeringen förstärkningar av anslagen till regionalpolitiskt stöd.Bidragsramen ökar med totalt ca 90 milj. kr., vilket motsvarar . Jagvill här bl. a. peka på att anslaget för bestridande av de sänktasocialavgifterna i , , och kommuner räknas uppoch föreslås uppgå till totalt 170 milj. kr. under /84. Jag vill i detta sammanhang också framhålla de möjlighetertill stöd som finns för projekt och idéer inom ramen för de särskilda medel påtotalt 300 milj. kr. som regeringen förfogar över för sysselsättningsfrämjandeåtgärder i under budgetåren 1982/83 och 1983/84. I budgetproposifionen föreslås vidare attbranschprogrammet för den träbearbetande industrin utvidgas fill att omfattaäven sågverksindustrin. Målet är att öka vidareförädlingen vid sågverken, ochdet är en viktig fråga bl. a. för inland, där sågverken har storbetydelse för sysselsättningen. Vidareföreslår regeringen i budgetpropositionen en mycket kraftig satsningpå rymdforskning och rymdteknologi. Regeringen avser att senare i vår förelägga en särskild proposifion om telesatelliten . Satsningen på rymdteknologi är betydelsefull för bl. a. Rymdbolagets verksamhet i och kommer att ge nya sysselsättningstillfällen i . Den s. k. malmfältsutredningen som tillsattes av den förraregeringen med uppdrag att arbeta fram ett program för malmfältens utvecklingpå fortsätter sitt arbete. Utredningen avser att redovisa sinaförslag till regeringen . Regeringen har således mot bakgrund av denallvarliga sysselsättningssituationen vidtagit ett flertal åtgärder som syftartill att främja sysselsättningen i malmfälten och i i stort. Om sysselsättningen i järnmalmsorterna 46PAUL LESTANDER (vpk): Jag får först tacka industriministern för svaret. Svaret innehåller en lång uppräkning av de initiativ somden socialdemokratiska regeringen tagit, främst av arbetsmarknadsskäl. Då har183 milj. kr. gått till byggnads- och anläggningsarbeten. 250 milj. kr. äravsedda för och för utökad malmprospektering. Svaret nämner också förslaget om rekonstruktion avStatsföretag och fillskottet till Regioninvest i . Förstärkningarna påarbetsförmed-hngarna i malmfältskommunerna tas också upp iinterpellafionssvaret. Konkret innebär detta svar på något : någraarbetsförmedlare utöver vad som finns , eventuellt utökad verksamhet vidkontorsservicecentralerna i samt nya sysselsättningstillfällen vidRymdbolaget i . Industriministerns svar tar också upp nya budgetoch överenskommelsen mellan regeringen och bolaget om att skall redovisaen strukturplan möjligt. I svaret nämns också arbetet inom malmfältsutredningenoch en kommande proposition om insatser för att stärka sysselsättningen iNorrbottens län. Tyvärr ger svaret ingen upplysning om vad somär regeringens strategi för järnmalmsorterna i . Beskedet om strukturplan och regeringens förhållningssätt till storleken av verksamhet i är dunkelt. Talet om dels förväntningar pålångsiktigt bärkraftig verksamhet vid , dels beaktande av den ansträngdasysselsättningssituationen i malmfälten ger inget besked om regeringensverkliga avsikter. Det antyder dock en tveksamhet som måste skapa ytterligareoro hos malmfältens befolkning. Ytterst handlar det ju om att det måste till en mycketmera offensiv inriktning, där handelspolitiska åtgärder och förädlingsinsatserkombineras och där även insatserna i verkstadsindustrin ges en offensivinriktning men gärna också kopplas till det värmeteknikutvecklingsprogram somenergiministern föreslog i den ekonomisk-politiska proposifionen. Jag hävdar bestämt att inrättandet av ett statligthandels- och bytesbolag för gruv-, stål- och verkstadsindustrin är denrätta lösningen när det 3 protokoll 1982/83:61-62 Om sysselsättningen i järnmalmsorterna Detta gäller i synnerhet för . En av anledningarna till dettaär att de aktuella länderna har små egna tillgångar av järnmalm. En annan orsakär att stålindustrin i dessa länder är i behov av en expansion. Min bedömning av marknadssituation är följande.Till stor del kan den förklaras med att stålindustrin i , ditmerparten av malm exporteras, går på lågvarv. Flertalet stålverk harslagit igen , och fler nedläggningar väntas. Till detta skallläggas det faktum att flertalet stålbolag i EG engagerat sig tekniskt ochekonomiskt i järnmalmsprojekt i tredje världen, bl. a. i . Att bolagendärför i första hand vill hämta sin malm från dessa gruvor är troligt. Omkring 1985 skall enligt uppgift börja förhandla medstålverken i EG om nya försäljningskontrakt. Sett mot den bakgrund som jagbeskrivit torde det bli svårt för såväl att behålla som att utöka sinmarknad i EG. Det alternativ som kvarstår är att söka nya marknader. En sådanmarknad är otvivelaktigt . Det finns fakta som styrker detta. Av en rapport av Istvän i den ungerskavetenskapsakademien, publicerad 1982, framgår att östländerna utanförSovjetunionen behöver importera stora mängder järnmalmfrån väst. Dobozi kalkylerar med att importen 1990 kan ligga på en nivå omkring30 rniljoner ton. Dessa fakta inger förhoppningar för fortsattaverksamhet, självfallet under förutsättning att möjligheterna utnyttjas. Attöver få till stånd en förändring går givetvis inte. Erfarenheterna harvisat att en förändring i enlighet med vad jag talar för tar tid. menar jag att en förändrad handel för böringå i en strategi för och malmfälten. I en sådan strategi för malmfältenhar handelsgödseltillverkning, avfosforisering av malmerna, tillvaratagande avde sällsynta jordartsmetallerna, nya huvudnivåer och järnsvampverk sin givnaplats. Svaret ger inga entydiga och raka svar på defrågor som ställs i interpellationen. Jag vill därför preciserafrågeställningarna: Garanterar de i svaret uppräknade åtgärderna sysselsättningi minst samma omfattning som tidigare i järnmalmsorterna i ? Kommerjärnsvamptillverkning, konstgödseltillverkning, avfosforisering ochtillvaratagande av sällsynta jordartsmetaller att startas i malmfälten underdetta år? Om något eller några av dessa förädlingssteg kommer att inledas -vilket eller vilka? Kan också verkstadsföretagen i malmfälten påräkna ettsamhällsstöd som långsikfigt tryggar en positiv utveckling tekniskt,ekonomiskt, sysselsättningsmässigt? Den här debatten förs dagen efter stormötet iSvappavaara. Där diskuterades de kampmetoder som kan bli aktuella om deförväntningar som ställts på en ny politik i sviks. Rätten tillarbete åt alla var en central paroll i socialdemokraternas valagitation. När,herr industriminister, skall den målsättningen förverkligas i ? 47BRUNO POROMAA (s): Med tanke på den bakgrund som jag besitter,bl. a. som facklig företrädare för gruvarbetarkåren i , känner jag migföranlåten att något kommentera interpellantens förklaring till den rådandesituationen inom gruvindustrin. Situationen är, som statsrådet här har sagt,utomordentligt allvarlig, inte enbart för gruvorna utan också för de berörda kommunerna. Jag vill dock påstå att interpellanten gör det väldigt lätt för sig om han anser att en utebliven framsynt investeringsvilja är den främsta orsaken till den rådande situationen. ' Den främsta förutsättningen för att man skall kunnaproducera är att produkterna också kan säljas. Världens stålkonsumfion harunder icke visat någon nämnvärd ökning, vilket vida avvikerfrån de prognoser man hade . Då förväntade man sig enkraffig ökning av stålkonsumtionen, vilket medförde att nya stora gruvoröppnades i bl. a. , och . Eftersom dessa nyaleverantörer inte har funnit avsättning för sina produkter på nya marknader,har de i allt större utsträckning sökt sig till traditionella marknader.Den enorma konkurrens som möter på världsmarknaden är den främstaanledningen till företagets svårigheter. Jag kan hålla med om att företaget på ettområde inte har följt en framsynt investeringslinje: den kvalitativaförbättringen är enligt mitt förmenande inte acceptabel. Och tänker jag påde problem med den höga alkalihalten som ännu inte har kunnat lösas. Jag delar fill fullo den uppfattning som statsrådet hargivit till känna, att problemen måste angripas med såväl långsiktiga somkortsiktiga åtgärder. Den regering som sitter vid makten har hittillshaft på sig att angripa och lösa alla de problem som landet inkl.malmfälten brottas med. Redan nu kan vi dock skönja effekterna av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna på antalet öppet arbetslösa. I kommun var ,alltså under den förra regeringens sista , drygt 1 900människor arbetslösa. Det är den högsta siffran någonsin i kommunen. Nedgångenhar fortsatt inom gruvindustrin, vilket har medfört en nedgång ocksåinom andra områden, speciellt inom verkstadssektorn. Genom omfattanderådrumsbeställningar till olika statliga verk har emellertid möjligheterskapats för verkstadsindustrin att upprätthålla sysselsättningen. En generellhöjning av tilläggsbidraget för kommunala beredskapsarbeten har också givit deberörda kommunerna möjlighet att sysselsätta fler i beredskapsarbeten. Tack vare dessa insatser och de insatser som statsrådethar redogjort för har antalet öppet arbetslösa minskat från drygt 1 900 iseptember fill drygt 1 600 . Det är fortfarande, det vill jagsäga, en oacceptabelt hög siffra. Men det är ändå en utveckling som inteöverensstämmer med de farhågor som bl. a. länsarbetsnämnden gav uttryck förunder hösten. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är onekligenkortsiktiga, men de är ytterst nödvändiga i den situafion som vi har imalmfälten. Vi ser dock med Om sysselsättningen i järnmalmsorterna Om sysselsättningen i järnmalmsorterna storförväntan på de mer långsiktiga åtgärder som statsrådet ämnar föreslå i dentill aviserade propositionen. Vi är övertygade om att malmfälten med deresurser som där finns har möjligheter att överleva - och inte bara attöverleva, utan också att utvecklas. Men för det krävs insatser för att ge denrika region som och malmfälten utgör och som ligger perifert i vårtavlånga land samma förutsättningar som övriga delar av landet. Av statsrådets redogörelse för åtgärder framgår - och detnoterar jag med stor tillfredsställelse - att troligtvis har vunnitdragkampen om projektet . Det skulle vara ytterst betydelsefullt förrymdteknologins fortsatta utveckling i , för Rymdbolagets marknadsföringoch inte minst för den ökning av antalet arbetstillfällen som det skulleinnebära, vilket i sin tur skapar ytterligare sysselsättning. Detta är ett exempel på regeringens allvarliga avsikt attskapa ett mer differentierat näringsliv i malmfälten. Jag är, fru talman,övertygad om att vi har fler exempel att vänta. 48 (vpk) replik: Jag kan säga att jag delar industriministernsoch uppfattning, att det behövs åtgärder på både kort och långsikt i malmfälten. Men vad som skiljer mellan och mininställning till denna fråga är att jag tar upp de konstruktiva insatser sombehövs för östhandeln och som behövs för att skapa ett statligt handels- ochbytesbolag för malmen, stålet och verkstadsindustrins produkter. Det är ettinitiativ i sig, som vi tog upp . 'Jag tycker faktiskt att man behöverbesked om hur industriministern ser på detta. Jag har aldrig, inte heller i mitt inlägg efterindustriministerns svar på interpellationen, gjort gällande att de direktakortsiktiga insatserna varit dåliga. De är naturligtvis inte, som, också BrunoPoromaa säger, helt tillräckliga, för det är ännu en alldeles för högarbetslöshet i . 49 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att den medgivnarepliken enbart avsåg inlägg. 50FRIDA (): Genom svaret på interpellationen harindustriministern visat att regeringen är medveten om den allvarliga situationsom vi har i vårt län och också att man har tagit itu med problematiken. Jag vill understryka det som industriministern säger i sittsvar, att det krävs ytterligare mycket stora insatser i malmfälten och i helaNorrbotten om man skall kunna lösa sysselsättningsproblemen. är ett rikt län, rikt på naturtillgångar. Vihar , mineraler, skog, energi och dessutom välutbildad arbetskraft -också den en värdefull och mycket viktig resurs. Om skall klara denekonomiska krisen är det nödvändigt att resurserna utnyttjas effektivt och attnaturtillgångarna tas till vara och förädlas. F. n. råder det stor oro på många håll i vårt län. Det kanvi bl. a. följa i massmedia. Det pågår också en livlig diskussion om hur viskall klara situationen. Arbetarrörelsens utvecklingsplan för utgörutgångspunkten för debatten i många fall. Jag citerar vad forskaren vid högskolan i och , som tjänstgör pålänsstyrelsen, skrev i en debattartikel i en av våraortstidningar: "Utan en fungerande basindustri är det renaillusionerna att kräva att 'småindustri', 'företagaranda' eller 'innovationer'skall bära upp Malmfälten. All forskning pekar på att små- och medelstoraföretag är utomordenthgt beroende av regionens etablerade storföretag oftaunder flera decennier. Därefter kan det möjligen själva ha hunnit bli'basindustri'." Mot den här bakgrunden är det viktigt med satsningar påden industri och det näringsliv som existerar i vår region, men också attutveckla nya företag. Jag skall inte i mitt inlägg uppehålla mig specielltmycket vid malmfälten, eftersom fidigare har tagit upp problemendär. Jag vill dock säga att utvecklingen i malmfälten är av avgörande betydelseför arbetsmarknadssituationen i hela länet. Den betydande övertalighet sområder i ger följdverkningar för verkstadsindustrin och andranäringsområden i malmfälten, men den påverkar också länets hela arbetsmarknad. När antalet arbetslösa med yrkeserfarenhet ökar blirkonkurrensen hårdare om det fåtal lediga platser som finns, f. n. Närmare20 000 personer står utanför ordinarie arbetsmarknad, vilket innebär ökadesvårigheter på arbetsmarknaden för alla nyfillträdande ungdomar, kvinnor ocharbetshandikappade. Dagens besvärliga läge kan inte skyllas enbart på denlågkonjunktur som råder i västvärlden. Den kan ha varit en bidragande orsak,men väldigt mycket av krissituationen är att söka i borgerlig politik. De fria marknadskrafternas oförmåga att skapa regionalbalans, de borgerliga regeringarnas låt-gå-politik och löftespolitik utaninnehåll har försatt länet i en mycket besvärlig undersysselsättning ocharbetslöshet. Det är naturligt att de perifera delarna av ett land råkar värstut när marknadskrafterna skall bestämma utvecklingen. Den negativa utveckling som rådde , vilketborgarna ofta drömmer sig tillbaka till, kunde vändas tack vare politiskainsatser från den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Det var insatser påmånga olika områden. Det är sådana insatser som behövs även .