prot · G60928 · 1982-12-31 00:00:00 — Det har ofta handlat om enramlagstiftning, som skulle följas upp av kollektivavtal. Det fanns också skälfrån lagstiftarens sida att pröva huruvida dessa avtal följde de rikfiinjerochden anda som lagen angav. Def fanns åtskilliga nya grepp i den lagsfiftningsom arbetades fram. En del av de förslag som fogs här i hade dessutomtillkommit i stor hast, vilket också var etf skäl för att följa upp frågan i enny utredning. Dessa skäl förelåg också beträffande den nyasemesterlagen. Det var en stor, viktig och dyr reform, som hade förberetts avden förra socialdemokrafiska regeringen och som färdigställdes av den förstatrepartiregeringen. Den kunde antas i enighet här i . Det fanns ett par viktiga skäl fill fortsatt utredning.Det ena var kravet pä förenkling. Det gällde ju en stor och kompliceradlagstiftning, och det fanns många önskemål om att frågan huruvida förenklingarkunde ske skulle prövas. Def fanns också önskemål om ytterligare förmåner förolika grupper och för olika delar av arbetstiden. Man kan säga att förenklingskravet hade sin grund ikonflikten mellan rättvisa och enkelhet och aft semesterlagen i def valettillgodoser rättvisekravet. Semesterersäftningen är densamma för allaarbetstagare. Den semestergrundande arbetstiden utvidgades, och en ökadrättvisa uppkom därigenom mellan olika arbetstagargmpper. Man fick emellertidsamtidigt en för både arbetsgivare och anställda krånglig lagsfiftning, sombehövde förenklas i vissa stycken, och det var ett skäl fill att reformenskulle följas upp genom en ny utredning. Den andra uppgiften för utredningen var att prövavidgningar av förmåner för olika grupper på arbetsmarknaden. Ett av önskemålenvar att arbetstagaren skulle kunna ta med sig den sparade semestertiden fillny arbetsgivare. En nyhet i den nya semesterlagen var nämligen att man kundespara den femte semesferveckan för att få en längre sammanhängande ledighet,dock endast sä länge som man var kvar hos samma arbetsgivare.För att göra det möjligt för arbetstagaren att ta med sig denna intjänaderättighet skulle prövas en ordning med en fond som utjämnar kostnaderna mellanolika arbetsgivare. Från socialdemokrafiskf håll fördes också fram tanken påvad som kallades en stor fond, som skulle administrera den intjänade semesterersättningenoch sedan betala ut denna i takt med att semester tas ut. Utredningen körde emellertid fast i sitt arbete. Denarbetade tre fill utan att lägga fram något betänkande, och skälethärfill var i huvudsak att man infe kunde bli överens om i vilken ordning manskulle lösa de arbetsuppgifter som hade förelagts utredningen. hadeen utveckling ägt rum. Avtal hade träffats på arbetsmarknaden vilka hade löstdelar av utredningens arbetsuppgifter. Tillämpningen inom olika branscher hademedfört att krångligheterna i lagen rättats till och gjort denna lättare atthantera. Det andra skälet kvarstår självfallet, men i det avseendetgäller ju aft samhällsekonomin har försämrats. Den dåvarande regeringenkonstaterade att det inte längre fanns anledning att låta arbetet fortsätta i enutredning vars uppgifter så i grunden hade förändrats och som dessutom hadevisat sig oförmögen aft lösa sina uppgifter. vidhåller emellerfid socialdemokraterna isocialutskottet aft utredningen skall fortsätta sitt arbete, med oförändradedirektiv. Man kan fråga vad som är anledningen fill defta. Skälet attåstadkomma förenklingar föreligger knappast längre och var inte heller frånsocialdemokraternas sida något avgörande skäl för utredningens tillkomst.Önskemålen om nya reformer kan man naturligtvis fortfarande ha sympati för. Densocialdemokratiska regeringen har dock konstaterat aft detinte finns utrymme för några nya reformer. 1 den proposition nr 55 som nyligenhar förelagts säger föredragande statsrådet: "Det finns nu inteutrymme för nya kostnadskrävande reformer på def sociala området." Ocksådef skälet kan därför sägas ha försvunnit. Återstår då möjligen skälet aft pröva en s. k. stor fond,dvs. att alla arbetsgivare skulle betala in semesferersätfningen fill en fond,som skulle administrera dessa intjänade pengar för att sedan betala ut dem. Dåmåste man ju fråga om def inte finns någon ände, hur många fonder medsamhälleligt inflytande som socialdemokraterna vill inrätta, fonder vilkasuppgift det är aft överta medel från företagen för att öka kontrollen överföretagen. Om det är detta som är det kvarstående skälet, måste ialla fall direkfiven skrivas om, och utredningen kan därför inte fortsätta medoförändrade direktiv, som ju majoriteten i utskottet menar att den skall göra. Jag kan därför infe se några skäl till attriksdagen nu skall hemställa att utredningen skall återuppta sitt arbete. Deskäl som förelåg har undanröjts. I någon begränsad mening kan det väl finnasanledning aft titta på semesterlagen, men dessa möjligheter har ju regeringenändå. Den kan filisätta en kommitté för def ändamålet när den vill. Utredning av vissa semesterfrågor Utredning av vissa semesterfrågor mening inte något skäl aft nu hemställa om en utredningmed de direkfiv som den förra semesterlagsutredningen hade. Jag vill därför yrka bifall tillreservationen vid socialutskottets betänkande nr 4. AnL 30 (): Som framgår av socialutskottets betänkande 1982/83:4 haretf enigt utskott och en enig riksdag 1977 beslutat att vissa frågor rörandesemesterlagen skulle utredas. har på ett utomordentligt sättredogjort för varför vi skulle ha en fortsatt utredning. En kommitté tillsattes med direktiv som istort överensstämde med beslut. Trots detta beslut,beslöt den dåvarande borgerliga regeringen, med somarbetsmarknadsminister, 1981 att nedlägga def pågående utredningsarbetet medmotiveringen att det ej fanns utrymme för några kostnadskrävande reformer inomöverskådlig tid. Detta var, herr talman, att nonchalera beslut medbegäran om utredning. säger att utredningen körde fast. Det varväl inte rätt. Utredningen hade det problemet att majoriteten i utredningenville fullfölja utredningsarbetet enligt direktiven, men , och tydligen även regeringen, hade en annanuppfattning. Därför fann man en anledning att lösa upp kommittén. Reservanterna pekar på att det ejkommer att finnas samhällsekonomiskt utrymme för reformer på semesferrättensområde. De ekonomiska förutsättningarna har ju reservanterna själva aktivtmedverkat till att försämra. Men def torde ankomma på regering och riksdag attsedan utredningsuppdraget fullgjorts bedöma detta. Som framgår av utskoftsbefänkandet har nedläggningen avkommittén rubbat förutsättningarna för riksdagsbeslutet då semesterlagenantogs. För det kan väl ej vara så, att den borgerliga regeringen ansåg sig harätt att överpröva och underkänna riksdagsbeslutet? Med def anförda, herr talman, yrkar jag bifall fillutskottets hemställan i betänkandet 1982/83:4, AnL 31INGEMAR (): Vi underkänner naturligtvis inte det beslutsom fattade när införde den nya semesterlagen. Vad vi harkonstaterat är att det inte finns samhällsekonomisktutrymme för att ytterligare utvidga semesterlöneförmånerna i den utsträckningsom utredningen hade till uppgift att pröva. Skälet härfill är alltså, som JohnJohnsson också upprepar, att samhällsekonomin harförsämrats. Även den nya socialdemokratiska regeringen har den åsiktenaft det inte finns utrymme för nya reformer på detsociala området. Man kan då undra vilken uppgift utredningen skall ha, Deffinns väl inget egenvärde, , i att ha en arbetande utredning, varsförslag man anser sig inte ha råd aft genomföra. Då är det bättre attstoppa det arbetet medan tid är. Def kostar faktiskt också pengar att utreda! Därför vill jag fråga : Vad är det som gällernu? Är det den mening som socialdemokraterna har gett uttryck för i utskottet -aft sociala reformer kan det beslutas om -, eller ärdet den socialdemokrafiska regeringens åsikt att det nu inte finns utrymme förnya sociala reformer? Utredning av vissa semesterfrågor AnL32 (): pekar på att det inte finns någotekonomiskt utrymme. Men han har ju själv medverkat - det har jag tidigareframhållit- fill att det är så dåligt som det är. Det ankommer väl i förstahand på en utredning att ta reda på vilka åtgärder som behöver vidtas, om de ärkostnadskrävande eller om en del frågor kan lösas prakfiskt, utan högakostnader. När utredningen är klar med sitt förslag ankommer det påregeringen aft efter remissförfarandet göra en bedömning. Om det finnsekonomiskt utrymme, lägger regeringen fram en proposifion. Det trodde jag aftIngemar var på det klara med. Defta är ju den hantering som gäller. På frågan om det finns utrymme för sociala reformer villjag således svara aft def är en sak som regeringen bör bedöma när utredningenhar presenterat sitt förslag och remissbehandlingen är klar. AnL 33 (): Om en utredning skall arbeta måste den hadirektiv av vilka uppgiften framgår. De grundas på vissa värderingar. Den aktuella utredningen hade två uppgifter: dels aft sökafinna förenklingar i gällande lagstiftning - det kan man säga aft de nugällande avtalen i huvudsak har klarat av -, dels att flytta fram förmånernaytterligare. säger att man sä småningom fär se om det finns någotutrymme för de här förslagen eller om det över huvud taget kostar något extra. Jag skulle då vilja fråga: Vilka ytterligaresemesterlönegrundande förmåner kan införas som inte tar något samhällsekonomisktutrymme i anspråk? Om sådana finns, skall jag också gärna medverka fill attbeslut fattar i . Men de uppgifter som är inskrivna i direktiven ochsom majoriteten yrkar bifall till far naturligtvis ett samhällsekonomisktutrymme i anspråk. Den socialdemokrafiska regeringen har konstaterat att ettsådant utrymme inte finns under överskådlig fid. Därför är def en gåta för migatt en utredning skall fortsätta att arbeta, vars direktiv har blivitförbisprungna av utvecklingen. Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. AnL34 (): Om hade läst direktiven ingående, skullehan ha varit klar över aft de frågor han ställt får man svar på när utredningenär klar. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med167 röster mot 143 för reservafionen av m. fl. 1982/83:1 Yrkesinriktad utbildningi gymnasieskolan i vissa kommuner (prop. 1982/83:12) Utskottets hemställan bifölls. 12 § Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1982/83:5 omavdrags- och uppgiffsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar m. m.(prop. 1982/ 83:11). AnL 35KNUT (): På grund av vårt utomordentligt högaskattetryck - vi är världsmästare därvidlag - har skafteundandragandet ständigtökat och också funnit nya former. Hur stora de sammanlagda beloppen är somundandras från skatt låter sig svårligen beräknas-det kan röra sig om 10, 20eller kanske . Det är mycket beklagligt aft behöva konstatera att denström av nya skatter jämte slopandet av tidigare genomförda skattelindringarsom regeringen nu aviserar direkt motverkar syftet aft minskaskafteundandragandet. 1 nya skafters släptåg följer dessutom ofelbart krav påökad kontroll och mer byråkrafi. För en omfattande del av skafteundandragandet svarar dengrå arbetskraften, där ersättning för utfört arbetet inte tas upp tillbeskattning och några sociala avgifter infe heller betalas in. En inte ringadel härav faller på bostadsområdet. Utan att på något vis försvaraskafteundandragandet kan man ändå fråga sig hur underhållet pä vårtbostadsbestånd sett ut om den grå marknaden inte funnits. För mångafastighetsägare hade nämligen alternativet, på grund av skyhöga kostnader förlejd arbetskraft, säkerligen varit aft det inte blivit någon reparation alls.Realvärden hade förstörts och många sysselsättningstillfällen försvunnit. Ennog så talande bild av etf orimligt skatte- och avgiftssystem. har naturligtvis varit enigt om attförsöka motverka skafteundandragandet i dess olika former, och en hel delåtgärder har fidigare genomförts pä detta område. Ett ytterligare steg i den riktningenär proposifionen om avdrags- och uppgiftsskyldighet för vissa uppdragsersättningar.Särskilda bestämmelser föreslås när uppdraget gäller arbete utfört på småhusmed en omfattande uppgiftsskyldighet för småhusägaren som följd. a. etf moderat förslag har tidigarebeslutat att uppdra åt regeringen att utreda frågan om rätt till avdrag förreparationer på schablontaxerade småhus. Införs en sådan ordning skulle manganska enkelt komma till rätta med den omfattande grå arbetskraften som sysslarmed sådana reparationsarbeten. För småhusägaren skulle det självfallet varamycket angeläget aft skaffa kvitto pä def arbete som utförs på hans ellerhennes fastighet för att få underlag för ett avdragsyrkande. Enligt våruppfattning skulle en sådan reform vara både betydligt effekfivare och mersympatisk än den föreslagna uppgiftsskyldigheten med namn, adress ochpersonnummer m. m. pä envai- hantverkare som utfört arbete för mer än 500 kr.Hur många krav från uppdragstagarens sida kommer det inte att bli om aft någotuppgiftslämnande likväl inte skall ske? I vänfan på att regeringen effektuerar begäranom en utredning om rätt till avdrag för reparationer är vi likväl beredda attgodta förslaget om uppgiftsskyldighet för småhusägare med reservation för endel mindre välbetänkta delar. Vi tycker således infe att def är rimligt att den sommissat att lämna uppgift om vem som utfört ett arbete på ens fastighet ellermissat att lämna försäkran aft någon ersättning inte betalats ut, skall behövabetala en straffavgift om . Vi tycker inte heller att det är motiverat att den somlämnat en oriktig uppgift eller felakfig försäkran skall kunna blibetalningsskyldig för uppdragstagarens skatt upp till ett belopp som motsvarar50 % av den oredovisade ersättningen. Vi tycker alltså att ett övervältrande aven persons skatteskuld på en annan är principiellt felakfigt. En tredje invändning mot propositionen är denbeloppsgräns, , som föreslås gälla för uppdragsgivarens anmälan i sinsjälvdeklaration om en uppdragstagares namn m.m. I 37 § taxeringslagen stadgas aft kontrolluppgift fillledning för inkomsttaxering skall lämnas om en arbetstagares sammanlagdainkomst på annan fastighet än jordbruksfasfighet uppgår till . eller merför helt år. Vi tycker att det är ologiskf och krångligt och svårförståeligtaft det , om proposifionen vinner bifall, skall finnas två olikagränser för en småhusägares uppgiftslämnande, 300 resp. . I två särskilda yttranden har vi moderater velat fästakammarens uppmärksamhet på ett par andra företeelser. antog den ur integritetssynpunkttvivelaktiga generalklausulen mot skatteflykt. Den blev emellertidtidsbegränsad och skall efter periodens utgång utvärderas urrättssäkerhetssynpunkt. Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. Det är nu angeläget att någon skärpning i lagstiftningeninte sker innan perioden löpt ut och en utvärdering skett, defta sagt därföratt motionskrav om en skärpning rests från socialdemokratiskt och kommunistiskthåll. I det andra särskilda yttrandet har vi noterat att det ien centermofion föreslås att man bör undersöka om inte skattekontrollen kanförbättras om privatpersoner i ökad utsträckning får göra skatteavdrag förvissa utgifter och därigenom får etf påtagligt intresse att redovisa utfördaarbeten. Detta är just vad begärt en utredning om när det gällervillabeskattningen, som jag redogjort för. Vi vill nu fästa uppmärksamheten på att samma problem ihög grad också berör kostnaden för barntillsyn och att en motsvarande utredningom avdragsrätt lämpligen kunde ske i samband med en allsidig utredning omfamiljebeskattningen. Med det sagda yrkar jag bifall till denmoderata reservationen. AnL 36STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande 5 behandlasproposifionen /83:11 om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdrags-ersättningar. De åtgärder som föreslås i propositionen är inriktade påersättningar om . för arbete som utförs på mark, byggnad, skogeller annan växtlighet. Förslaget gäller också beträffande vissa andra arbetensom utförs för uppdragsgivares rörelse på hans arbetsplats eller som avsergodstransporter. Förslaget innebär bl. a. att en uppdragsgivare som infe ärhuvudarbetsgivare under vissa förhållanden skall göra skafteavdrag aversättningen för sådana uppdrag. Avdragsskyldigheter föreligger inte omuppdragstagaren utfärdar en faktura som bl. a. skall innehålla uppgifter omB-skaft skall betalas eller, beträffande juridisk person, om uppdragstagaren ärregistrerad enligt lagen om mervärdeskatt. Lfndantag gäller också för uppdragsom utförs av stat eller kommun. Beträffande uppdrag som utförs på schablontaxerade villoroch för lägenheter i bostadsföreningar eller bostadsaktiebolag föreslås att densom är deklarationsskyldig skall lämna uppgift i självdeklarationen omersättningar av angivet slag. Om någon ersättning inte har betalats ut underåret skall en försäkran härom lämnas. Småhusägare - frånsett juridiska personer - ochlägenhetsägare blir däremot inte skyldiga att göra skatteavdrag påuppdragsersätfningar. En annan skillnad är att uppgiftsskyldigheten inträderäven om uppdragsgivaren är huvudarbetsgivare och även om uppdragstagaren ärskyldig att betala B-skatt eller är registrerad enligt lagen om mervärdeskatt.Undantaget för uppdrag som utförs av staten eller av kommun gäller inte hellerhär. Den som underlåter att fullgöra den föreslagna avdrags-eller uppgiftsskyldigheten skall kunna åläggas betalningsansvar föruppdragstagarens skatter intill av ersättningen och kan dessutom ådragasig straffansvar. Vidare kan nämnas aft en villaägare eller lägenhetsägare sominte fullgör sin uppgiftsskyldighet skall påföras en särskild avgift om 100 kr.eller - om han intehörsammat en anmaning att fullgöra sin skyldighet - . I utskoftsbefänkandet behandlas också en rad motioner somväckts såväl under den allmänna motionstiden som i anslutning fillpropositionen. Jag skall dock endast beröra de motioner som föranlettreservationer eller särskilda yttranden. 1 en reservation av talman m. fl.moderata ledamöter framhålls att man helt instämmer i målsättningen aft sålångt som möjligt minska s. k. svarfarbete och användningen av grå arbetskraft.Men sedan visar det sig aft man infe vill vidta några andra åtgärder än aftutreda frågan om avdrag för reparationer på schablontaxerade villor för aft nådet uppsatta målet. Def är detta ställningstagande som jag är förvånad över. Denna fråga prövades av 1978/79 i bl. a.skatteutskottets betänkande 61 med anledning av mofion 1727 av , båda . Det är således helt felaktigt, som detstår i reservationen och som här framfört, att utredningsuppdragetskulle ha fillkommit efter ett initiativ frän . Det fanns ingenmotion från som behandlades vid det tillfället. Och centermofionentillstyrktes av utskottet. har utskottet i föreliggande betänkande enhälligtställt sig bakom departementchefens uttalande att denna fråga bör övervägas"i ett större perspekfiv tillsammans med andra avvägningsfrågor medanknytning till bostadsbeskattningen". står bakom dettaställningstagande. Vi har infe ansett att vi har haft anledning att ha någonavvikande mening gentemot defta enhälliga uttalande från skatteutskottet. De moderata ledamöterna avstyrker således alla förslag somsyftar till att så snabbt och effektivt som möjligt nå en bit på väg mot defmål som de säger att de är eniga med övriga utskottsledamöter om. Vill manuppnå ett resultat i kampen mot skatteflykten måste man också besluta om vissaåtgärder, som skall vidtas mot den som bryter mot bestämmelserna. Vad gäller skatteflyktsklausul avstyrker utskottetföreliggande mofioner och går inte nu in på prövning av denna fråga. Läggerregeringen fram något nytt förslag får i sä fall pröva detta. Jagvill ha detta sagt, därför att anförde att det är angelägetatt ingen skärpning sker på denna punkt. Majoriteten har anfört att vi får taställning till den frågan om ytterligare förslag läggs fram. Vi har legat bakomdet förslag som tidigare lagts fram, och vi anser inte att det nu behövs någonskärpning - men vi får resonera om detta den gång ett förslag föreligger.Utskottsmajoriteten har avstyrkt mofionerna och sagt att vi får pröva ärendetnär det eventuellt återkommer. Sedan har också m-ledamöterna i utskottet i ett särskiltyttrande tagit upp frågan om rätt till avdrag för barntillsynskostnader. Det ären fråga som egentligen ligger utanför vad skatteutskottet i nu föreliggandebetänkande behandlar. Det sägs också i det särskilda yttrandet av vederbörandeledamöter aft en utredning om avdrag för barnfillsynskostnader lämpligen börske i samband med en allsidig utredning om familjebeskattningen. Det står en stor majoritet bakom propositionen och Avdrags- och uppgiffsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft, m. m. Det innebär att ytterligare försök nu görs att nedbringaskatteflykten. Ingen behöver drabbas av de negativa konsekvenserna därestreglerna följs. Detta är ett villkor för att vi skall kunna dämpa skatteflykten, AnL 37 ()replik: Vi har tidigare fört fram samma krav som nuföreligger i centermotionen 1981/82:861, Vi har i vårt särskilda yttranderedovisat vad mofionärerna anfört, nämligen att skattekontrollen kan förbättras"genom att privatpersoner i ökad utsträckning medges avdrag vidbeskattningen för vissa utgifter och därigenom får ett direkt intresse av attredovisa" utförda arbeten. Det står precis samma sak i centermofionen: "Genom att göra en utgift avdragsgill uppkommer ettintresse hos utbetalaren av aft erhålla kvitto som mottagaren bringasatt redovisa inkomsten för att inte riskera skattetillägg och straff för skattebrott," Litetlängre fram i samma motion anförs: "Genom ytterligare utredningsarbete bör det gå attfinna fler områden där denna princip kan användas," - Det är just vad vihar sagt i vårt särskilda yttrande om barnomsorgen. Sedan måste jag fråga om en sak, nämligenbeloppsgränserna. För att man inte skall behöva lämna dubbla uppgifter, dvs,både kontrolluppgift och uppgift i självdeklarationen, föreslås i propositionenatt man inte skall behöva lämna kontrolluppgift i de fall som omfattas avuppgiftskyldighet. En villaägare skall alltså endast lämna kontrolluppgift påbelopp , - men , enligt 37 § i taxeringslagen. Kan SfigJosefson förklara varför man skall ha kvar en sådan konstig bestämmelse, sombara krånglar till def för den enskilde och för kontrollmyndigheterna? Jag viU också fråga Sfig Josefson om han tycker att det ärrimligt att en småhusägare det rör sig ofta om äldre personer - skall betalaen straffavgift på ,, om han glömmer att lämna dessa uppgifter ellerfelaktigt försäkrar att han inte haft någon som har jobbat pä sin fastighet föröver . Det kan ju röra sig om uppdrag som har utförts upp till 13 månaderföre deklarafionstjUfällef. Är det rirnligt att sådana människor skall behövabetala den föreslagna straffavgiften? Jag tycker inte det, AnL 38 () replik: skriver i sin reservation attbeslutet om en utredning om införande av avdragsrätt för reparationer fattadesefter initiativ från . Jag har framför mig skatteutskottetsbetänkande / 79:61, som låg tiU grund för det beslutet. Där behandlas ingenmoderat motion som tar upp denna fråga - det går bra för kammarens ledamöteroch för att kontrollera det i betänkandet. Jag tycker baraatt man skall hålla sig till sanningen. Måhända har tagit uppfrågan vid något annat tillfälle, men infe i samband med det utskottsbetänkandesom låg fillgrund för krav till regeringen på en utredning av den saken, Därmednog sagt om detta, I utskoftsbetänkandet sägs att frågan om beloppsgränsernabör tas upp i samband med översynen av taxeringsförfarandet ochskatteprocessen. Gränsen på , gäller fler än villaägarna. Skulle maninföra en särskild regel för villaägarna och ha en annan för andra grupperskulle man på nytt skapa en oklarhet, och det har vi inte kunnat vara med pä, 1 första inlägg ifrågasatte han hurmånga reparationer som skulle bli utförda därest man skulle erlägga skatter ocharbetsgivarav gifter.