prot · G60969 · 1982-12-31 00:00:00 — 9 §Svar på interpellation 1982/83:54 om cementtiliverkningen i har med anledning av på nedläggning av cementtillverkningen i frågat mig - hur detstatliga inflytandet har fungerat. - om det finnsanledning att överväga andra former för samhällets medverkani och ansvar för byggnadsmaterialproduktionen, - hur jag bedömerde samhällsekonomiska konsekvenserna av en nedläggning av cementfabriken iDegerhamn, - om jag ärberedd att medverka till att försäljning kan ske om nuvarande ägare inte villdriva fabriken vidare och - om jag villmedverka till att en översyn sker beträffande vårt lands långsiktiga behov avcement och andra byggnadsmaterial, exportmöjligheter ochutvecklingsmöjligheter. I det avtal som upprättades mellan staten och Cementa isamband med att övertog AB Gullhögens Bruk, där svenskastaten hade en minoritetspost, regleras ett flertal frågor. I avtalet fastläggsbl. a. att parterna är överens om att rörelsen i Cementa skall drivas efternormala företagsekonomiska principer. I avtalet åläggs att genomföraeventuella nedläggningar under vederbörlig hänsyn till de anställdas ochsamhällets intressen. Företaget skall vidare aktivt verka för att beredafriställd personal annan sysselsättning inom företaget eller inomEuroc-koncernen i övrigt. Därutöver skall Cementa genom lämpliga åtgärderaktivt verka för att ny sysselsättning skapas på berörd ort om alternativasysselsättningsmöjligheter saknas där. I enlighet med de krav som avtalet mellan staten ochCementa ställer på företaget har företagsledningen studerat olika möjligheteratt helt eller delvis fortsätta driften. Enligt vad jag har erfarit har Cementai slutet av presenterat de anställda ett alternativ som bereder 45av Deger-hamnsfabrikens personalstyrka om 110 personer fortsatt sysselsättning.Detta förslag innebär att produktion av en specialkvalitet som f. n. intetillverkas inom landet skall förläggas till denna enhet. MBL-förhandlingar omdetta förslag kommer att påbörjas under innevarande vecka. Jag har vidareerfarit att såväl en företagsintern arbetsgrupp som en grupp gemensam förCementa och kommun arbetar med att försöka skapa nyaarbetstillfällen. Jag förutsätter att Cementa fortsätter dessa ansträngningaratt finna alternativ sysselsättning. 21LENA (): Först vill jag framföra ett tack för svaret påmin interpellation. Därefter vill jag säga några ord till de anställda påcementfabriken i och befolkningen på södra : Er kamp för jobben och för bygden har inte varit förgäves.Fabriken kommer att finnas kvar, om än med reducerad personal. Det kommer attbedrivas cementproduktion, samhället har en chans att överleva. Ert envisa ochoförtrutna arbete har gett resultat. Ni har lyckats övertyga företagsledningenom era framtidsmöjligheter. Visserligen gäller förslaget en tvåårig frist, ochdessutom vill företagsledningen själv avgöra vilka som skall få vara kvar avpersonalen, men där skall förhandlingar ske. En halv seger är i alla fall er. Degerhamnsom bruksort har anor , då man startade ett alunbruk.Detta följdes senare av ett tegelbruk, och har mantillverkat cement. Det är en typisk bruksort med bruksbostäder, bruksaffär.Folkets hus m. m. som har byggts upp under generationer. All verksamhet harhaft bruket som utgångspunkt. Bland de anställda finns det många som harföräldrar, farföräldrar och ibland släkfingar i ännu fler led bakåt som hararbetat på något av bruken. Själv har jag en far, en farfar och en farfars farsom har arbetat där. Man har välgrundad anledning att vara stolt över denvälskötta och moderna fabriken - den kan presentera de lägstakostnaderna för cementtillverkning i , och tillverkningen går med vinst.Råvaran finns i närheten i en närmast obegränsad omfattning. Ett naturligtavsättningsområde för produktionen finns också. Ingen har riktigt kunnat förstå hur det skulle kunna varalönsamt att avstå från att utnyttja denna produktionsresurs, eller som SvenLindqvist skrev i efter Studio S-programmeti TV: "Ommarknadens lagar fick råda, skulle den här fabriken klara sig utmärkt.--- Somsjälvständig enhet skulle cementfabrik inte ha någonsvårighet att överleva på marknaden. Om samhällsekonomisk planering fick råda, så skullefabriken i också klara sig. En ekonomisk kalkyl som tog allafaktorer med i beräkningen skulle nämligen visa att samhällets kostnader förarbetslöshet, utslagning och kapitalförstöring blir så stora att det är klartolämpligt att lägga ned fabriken i , kommunens enda riktiga industri. Men avgörs fabrikens öde varken av marknadens lagareller av samhällsekonomisk planering. Den avgörs av en privat monopolbyråkratiinom ." Cementfabriken ägs av som ingår iEuroc-koncernen. Man har monopolställning när det gäller cementtillverkning ilandet. De första signalerna om nedläggning kom . Manhänvisade till att cementbehovet sjunkit med anledning av sjunkandebyggnadsverksamhet och användande av ersättningsmaterial. har ocksåtillkommit viss import, men det kommer att belysas i en annan debatt underdagen. De fackliga organisationerna har gemensamt kämpat för attfå ha fabriken kvar, och man har anvisat flera alternativ till en nedläggning,vägar som borde prövas. Hela bygden har stöttat dem. Demonstrationer harförekommit, opinionsmöten, uppvaktningar och skrivelser fill företagsledning,regering och partiledare. Kommunen och arbetar också med frågan. Vi riksdagsledamöter från länet har varit inbjudna tillinformation, och vid det tillfället demonstrerade samtliga elever vidAlunskolan. Jag har fått en avskrift av deras paroller som minne. Jag undrarhur man kan vara opåverkad av följande: "Vart ska vi ta vägen om fabrikenläggs ner? Vi vill att mamma och pappa får ha jobben kvar. Lägg inte ner vårfabrik." är det ju sä att vi polifiker inte är överens om attdetta över huvud taget är en fråga för polifiker. En del menar ju att man inteskall lägga sig i 6 protokoU 1982/83:67-69 storföretagensgöranden och låtanden - t. ex. den moderate partisekreteraren ,som i en intervju i den likaledes moderata tidningen den 9 augusti1982 sade så här: "Politiker ska hålla sig utanför företagsproblem- Cementalägger vi oss inte i. Det är inte politikernas I valrörelsen diskuterades givetvis situationen iDegerhamn. skrev i sitt svar till de anställda bl. a.: "Orsakentill att Cementa diskuterat åtgärder för att minska cementproduktionen ärframför allt det låga byggandet. Minskningen av byggandet har lett till problemför stora delar av byggmaterialindustrin, då efterfrågan på dessa produktersjunkit starkt. har frånsocialdemokratisk sida lagt förslag om ett ökat byggande Om dessaåtgärder genomfördes skulle det radikalt förbättra situationen förDegerhamnsfabriken, efterfrågan på cement skulle öka. Tyvärr har den borgerligariksdagsmajoriteten avslagit våra förslag. Vi kan endast hoppas på att vi iregeringsställning får tillfälle att genomföra våra förslag om ett ökatbyggande. I avvaktan på detta hoppas jag att det projekt som prövas för attförbilliga produktionen, genom eldning med spillolja, skall lyckas. Det skullekanske göra det möjligt att genom exportsatsningar vidga marknaden förcementfabriken i ." Förväntningarna på en socialdemokratisk regering var ochär stora. Man räknade med särskilda stimulanser för att få i gång byggandet,och man räknade med att regeringen skulle ta kontakt med företagsledningen. Såhar också skett. Det samlade trycket blev tydligen till slut för stort förföretagsledningen, och man har, som vi hörde av industriministern, i dagarnabackat från sitt tidigare förslag om total nedläggning i . Jag kan till en del förstå industriministerns någotförsiktiga svar här , i den känsliga förhandlingssituation som råder.Men jag måste nog ändå be om en del förtydliganden. Jag förutsätter att det investeringsprogram som regeringentog initiativ till och som sedan beslutade om kommer attpåverka efterfrågan på cement - likaså det program för reparationer och ombyggnadsverksamhetsom nu förbereds. Delar industriministern den uppfattningen? När det gäller exporten framhålls det ofta attmöjligheterna till en lönsam export är begränsade. Men det vet vi egentligenganska litet om. Finns det kanske skäl att mera samlat se över vårt landslångsiktiga behov av cement, exportmöjligheter och utvecklingsmöjligheter? Det gäller ju nu att använda den tidsfrist somätstadkommits för att se till att byggandet kommer i gång ordentligt - vilketvi ju vill av många olika skäl -, för att bedöma framtidsutsikterna, övervägaeventuella exportmöjligheter osv. Dessutom måste givetvis inflytandefrågornadiskuteras. Eller, för att återigen citera : "Är det intehög tid att införa ekonomisk demokrati här i landet?" Statens roll måste också belysas.Byggnadsmaterialproduktion är ju en livsnödvändighet för samhället. Anserindustriministern att det samhälleliga inflytandet över t. ex.cementproduktionen har fungerat tillfredsställande? Vilkaerfarenheter har man av det särskilda avtal som träffats? Industriministern har i sitt svar inte uttalat någonsärskild åsikt i de här frågorna. Det vore därför bra om vi fick höra litet omregeringens åsikter och avsikter. pekade i ett betänkande 1977på ytterligare några besvärliga frågor. Genom en långt gången koncentrationuppkommer, menade man, stora etableringshinder. Detta kunde medföra risk föratt nyföretagandet i små och medelstora företag försvårades. Man visade ocksåpå att forsknings- och utvecklingsaktiviteterna inom byggnadsmaterialindustrintotalt sett var begränsade och att detta kunde återverka oförmånligt påbranschens utveckling. Utredningen ansåg också att samhället borde medverka föratt underlätta erforderlig strukturomvandling, inte bara i samband med föreståendeförändringar utan i lika hög grad i det framåtblickande, långsiktigaperspektivet. Man förutsatte att det på departementsnivå skapades instrumentför en sådan framtidsbevakning. Utredningen ifrågasatte om dennuvarande strukturen hos ger samhället och de anställda detinflytande på cementindustrin som är motiverat med hänsyn till dessmonopolställning på marknaden. "Det kan ifrågasättas om cementindustrin iframtiden bör ingå som nära nog helägt dotterbolag i en koncern vars tyngdpunktsuccessivt förskjutits bort frän den svenska byggnadsmaterialmarknaden." Att , som tog emot utredningen, inte vidtognågra särskilda åtgärder är kanske förklarligt med tanke på den ideologi hanföreträder. Jag vill nu fråga en mig mera närstående industriminister om hantänker ta fram detta betänkande ur skrivbordslådan och om det finns anledningatt nu vidta några åtgärder med anledning av de slutsatser som utredningenredovisade. De anställdas förväntningar på regeringen är i det härläget att man noga bevakar vad som händer vid de förhandlingar som skallpåbörjas, att man medverkar till att skaffa fram kompletteringstillverkningeller annan sysselsättning till dem som måste lämna sin arbetsplats, att mannoga följer efterfrågan på cement och att man om möjligt vidtar åtgärder föratt förhindra att de anställda åter råkar i den otrygga situation som de iflera år befunnit sig i. 22BENGT KRONBLAD (s): I interpellationen behandlas samhälletsmedverkan i och ansvar för byggmaterialproduktionen, och då specielltcementtillverkningen vid i på . Degerhamnsfabriken har hotats av totalnedläggning. Om ett sådant beslut hade genomförts skulle ca 150 personersarbeten ha försvunnit. Fabriken är modern och i gott skick, lönsamheten är mycketgod, och man har den lägsta tillverkningskostnaden i landet för cement. Råmaterialetfinns nära fabriken, och tillgången är obegränsad. påcementen är mycket hög, beroende på bra råmaterial och en mycket kunnig ocherfaren kår av anställda. Dessa anställda har lagt ned ett ofantligt arbete för attfå behålla sina jobb. Den samlade fackföreningsrörelsen har här gjort ett stortarbete, och det har också, som vi hoppas, givit ett visst resultat, som viförutser kommer att genomföras som ett minimum. Jag skulle här speciellt vilja redovisa tvåkvalitetsblock inom cementtillverkningen i som berör miljön, både förcement- och byggnadsarbetare och för de boende. För det första: 6-värt krom framkallar allergi, specielltvid hantering av och arbete med cement. För framtogs enmetod att tillsätta en produkt som kallas Melstar vid tillverkningen av cement.Melstar består av järnsulfat som i en kemisk process tar bort allergirisken vidarbete med cement. Frän filisätter Cementa Melstar vidcementtillverkningen i . Ingen importerad cement har en tillsats avMelstar. Jag skulle vilja se en framtid där endast cement med dennaförbehandling finns på den svenska marknaden och på byggarbetsplatserna inomlandet men också internationellt. Det är den som finns i , och det ärden som produceras pä Cementa. För det andra: Radon med beteckningen BY finns i all cementi större eller mindre grad. Enligt statens strålskyddsinstituts undersökningarär minimi-värdet 20 BY-enheter, och medium är 40 BY. Den högsta volymen är 170BY i den svenska cementen. Den i producerade cementen har värdet 28BY-enheter, alltså 12 enheter mindre än genomsnittet. Den importerade cementenhar på varje del högre enheter. Denna högre radonvolym kan påverka både arbetsmiljön ochockså, som jag tidigare sade, boendemiljön, där det används byggmaterial medhögre radonvärden än vad den i producerade cementen har. Att anförabåda dessa rön och faktorer innebär ett mycket starkt understrykande av attkvaliteten på den cement som produceras i är mycket hög - allt enligtvad de anställda hävdat. Jag hoppas att man även i och påexport kan saluföra den i tillverkade cementen. Jag förutsätter attindustriministern bevakar dessa kvalitets- och miljöaspekter i det fortsattahävdandet av svensk cement inom svensk byggnation. Jag vill gärna säga fill att jaghar den allra största sympati för det arbete som har lagts ner av de anställda,deras familjer och bygden för att rädda och bevara sina arbetsplatser. Jag harmed glädje sett de ansträngningar som har gjorts i och på iövrigt och som görs på andra håll i landet, när arbetsplatserna på det endaföretaget på orten hotas av nedläggning. Jag vill gärna säga att utan sådanlokal opinionsyttring, utan att de anställda och bygden själva arbetar förlösningar och för nya jobb har vi litet svårt att rätta till de väldigt storaproblem som vi har och kommer att möta istrukturomdaningen av svensk industri. Dessutom är jag medveten om att enneddragning av verksamheten till i stort sett hälften av nuvarande arbetsstyrkanaturligtvis kommer att skapa svåra problem för dem som friställs, derasfamiljer och för en kommun av Mörbylängas struktur. Som jag sade i mitt svar arbetar Cementa såväl på egenhand som i samarbete med kommun med att skapa nya arbetstillfällen.Jag utgår ifrån att Cementa fortsätter sina ansträngningar för att skapa nyajobb och tar till vara hela koncernens resurser och möjligheter för attåstadkomma flera arbetsfillfällen än de 45 som aviserats. Det är helt riktigt, som påpekar, att deförslag som regeringen har lagt fram i investeringsprogrammet syftar tillbeställningar inom svensk industri. Det är också helt riktigt att det arbetesom bostadsministern håller på med, ett program för reparation och underhåll avlägenheter och andra bostäder, skall ge nya beställningar till svensk industri.Det har varit utgångspunkten när regeringen har diskuterat de insatser vi villgöra för att just hjälpa svensk industri till produktion och därmed till jobb.Vi lägger politiken så att det blir beställningar som görs direkt fill densvenska industrin. Bostadssektorn har naturligtvis stor betydelse isammanhanget. I linje med ansträngningarna att bygga lägenheter och andrabostäder på orter där bostadsbrist trots alltråder kommer ett stort program attläggas upp för underhåll och reparationer av bostäder. kommer dettaockså att ha betydelse för svensk industri. Inte minst inom trä- ochsnickeriindustrin, som bl. a. är representerad i län, kommer detta attbetyda ökad orderingång och därmed fler jobb. Vi har vidare i regeringskretsen diskuterat ocksåhanteringen av alla de frågor som har berörts av de två övriga deltagarna idenna interpellationsdebatt. Regeringen avser att arbeta med en särskildledningsgrupp bestående av industriministern, bostadsministern,arbetsmarknadsministern och finansministern jämte medarbetare, för att samordnainsatserna pä byggandets område. Jag har till denna grupp bl. a. hänskjutitfrågan om byggbranschrådets framtida verksamhet. Det har varit väsentligt att i kontakter med industrin ochde industrian-ställda få in så många råd och synpunkter som möjligt när detgällt att ta itu med bl. a. de frågor som interpellanten har berört i sininterpellation och i sitt inlägg här . Detta betyder också attföreliggande utredningar på detta område kan föras in i ledningsgruppensdiskussioner, för att möjliggöra ett mera övergripande meningsutbyte om vårainsatser på byggsidan. Jag tror att de senaste årens utveckling visar behovetav sådana överväganden - på den punkten vill jag gärna ge interpellanten rätt. 24LENA (): Jag vill tacka för det kompletterande svaret.Jag utgår från att ledningsgruppen för byggfrågor verkligen kommer att ta uppalla dessa problem och från samhällets synpunkter göra bedömningar av vilketbehov av cement som kan föreligga för framtiden, så att vi inte behöver blihelt utlämnade åt storföretagens egna planer och bedömningar. En fråga som knappast kommer att beröras är exporten, menjag tycker att man inte helt kan gå förbi denna. Det har tidigare inte visatssärskilt stort intresse för en diskussion av cementexport, eftersom cement fårbetraktas nästan som en färskvara, som bl. a. kräver mottagningsanläggningar.Men när det blir aktuellt med tillverkning av specialcement skapas kanske ocksåutrymme för en diskussion av cementexport. Ett förslag som diskuterats avföretaget och de anställda gäller export av klinker till . Enmindre investering i linje med detta förslag skulle kunna skapa ytterligare 20jobb. Men det är mycket viktigt när det gäller exporten att man bevakarmarknadsföringen. Jag tycker att det fortfarande finns en hel del oklara frågorsom behöver ut innan man definitivt kan ta ställning idetta avseende, och det är därför ganska skönt att vi har fått en tidsfrist. Det skulle dock vara bra om industriministern något kundekommentera de exportmöjligheter som kanske föreligger - den frågan kommer juknappast att beröras i samband med den övergripande planeringen av byggandet iSverige. I övrigt är jag mycket glad över industriministerns intresse för deanställdas kamp och för deras egna förslag. Jag hoppas att vi gemensamt kanhjälpa dem för framtiden genom att bevaka dessa frågor, inkl. Cementasagerande. Det vore också bra om industriministern ville ge besked om han tyckeratt det avtal som har träffats är tillräckligt eller om man ytterligare behöverutreda inflytandefrågorna och koncentrationstendenserna inombyggmaterialindustrin. 25 (): Jag vill i och för sig inte föregripa dendebatt som kan föranledas av svaret på nästa interpellation. Men det är ettlitet avsnitt som kanske ändå hör hemma i denna debatt. Det gäller behovet avcement till byggnadsindustrin - bostadsbyggande och byggande över huvud taget. Industriministern andas här en viss optimism när detgäller att kunna öka åtgången av cement i . Redan i valrörelsen gavs juintryck av att en socialdemokratisk seger automatiskt skulle innebära ett såkraftigt ökat byggande att Degerhamnsfabriken därmed skulle räddas utan vidareåtgärder. Verkligheten är tyvärr en annan, och jag vill hänvisa tilltvä faktorer som pekar i en' annan riktning. Den ena är bostadsministernsuttalande i budgetpropositionen, bil. 13, där han på den första sidan sägerföljande: "Förhoppningen är att nedgången avnybyggnadsverksamheten i bostadssektorn skall kunna begränsas under år1983." Bostadsministern uttalar alltså en förhoppning om attnedgången inte skall bli så stor. Här finns inte någonting som talar för enökad efterfrågan. Likaså beräknar Cementa att är 1983 kommer den samladeefterfrågan av cement i att minska, kanske . Den mycket omtalade rot-sektorn - reparations- ochombyggnadssektorn - i bostadsbeståndet kommer inte att i nämnvärd omfattningställa krav på ökad cementåtgång. Det är andra åtgärder och andra material somdet här är fråga om.Det är nybyggnationen som gör att efterfrågan på cement blir större. Därför är det nog tyvärr sä att det program som man talarmycket om inte har särskilt mycket substans i sig, så jag tror att vi kanbortse från de uttalandena. De frågor som tog upp nu senastkan med fördel beaktas i det fortsatta arbetet inom regeringen med byggfrågornai hela deras vidd, och jag utgår från att de frågor som hon nämnde kommer upptill behandling där. Exportfrågorna kommer ju dessutom att behandlas i nästainterpellationssvar. 27 (): Får jag bara något kommentera det här mednybyggnationen och dess betydelse för cementindustrin. Jag har sett litet pådet med anledning av att vi skulle ha denna diskussion. Från dem som jobbar påbyggsidan har jag fått uppgiften att ombyggnadsverksamheten - rotverksamheten,som nämnde - inte är betydelselös, särskilt inte när detgäller specialcement, som man alltså nu skall tillverka i . Bostadsbyggandet är trots allt inte det allra viktigaste.Det viktigaste, speciellt på specialcementsidan, är de stora offentliga byggena- vägar, broar och andra anläggningar. På det området finns det en hel deltidigarelägg-ningar i det program som redan har beslutat om. Jaginstämmer alltså i industriministerns bedömning att detta kommer att få storbetydelse för efterfrågan på cement. Det är därför som jag menar att det är så viktigt att detär samhället som har instrumenten för att bedöma det framtida byggandet och detframtida behovet av byggnadsmaterial. Det är samhället som skall göraprognoserna. Vi skall alltså inte vara utlämnade åt de uppgifter som BertilDanielsson har fått från Cementaledningen. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på interpellation 1982/83:49 om cementtillverkningen i har i en interpellationställt följande frågor till industriministern: Avser regeringen vidta någraåtgärder beträffande importen av cement från statshandelsländerna? Hur bedömer regeringen effekternaav nuvarande förhållanden för sysselsättningen på södra ? Vilka konsekvenser för det ekonomiska försvaret anserregeringen att nedläggningen av cementfabriken i skulle få? Arbetet inom regeringen är sä fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. Beträffande den första frågan kan konstateras att detvarje år görs ett stort antal framställningar om importbegränsningar av dettaslag. Det är angeläget att sådana framställningar prövas noggrant ochkonsekvent, bl. a. eftersom man inte kan utesluta att eventuella svenskaåtgärder kan medföra motåtgärder som drabbar svensk export och svensksysselsättning. Cementa gjorde en framställning tillregeringen om att importen av cement från statshandelsländerna skulle begränsastill av den svenska marknaden eller . Frågan utreddesav kommerskollegium efter hörande av statens pris- och kartellnämnd ochöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. På grundval av kommerskollegiumsutredning avslog regeringen framställningen . Jag vill framhålla att Cementa i sin framställning tillregeringen angav att tillverkningen i skulle läggasned. Man sade inte att detta var avhängigt av regeringens beslut om importen.Senare har Cementa uppgett att man undersökte möjligheterna att t. v. fortsättadriften vid en ugn, under flera villkor, bl. a. att importen frånstatshandelsländer begränsades. Som industriministern meddeladei den interpellationsdebatt som just har ägt rum överväger nu Cementa att t. v.fortsätta viss produktion. Jag vill i det avseendet hänvisa till vad som sadesunder den debatten. utredning gav inte stöd för att importenfrån öst sker till dumpingpriser. Världshandeln med cement gäller marginellakvantiteter som säljs till låga priser. Cementas exportpris ligger på ungefärsamma nivå som priserna för import av cement frän statshandelsländerna.