prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Ändå måste hänsynen till den noggranna beredningsprocesseni detta fall vägas gentemot hänsynen till alla de människor som kännersig djupt stötta av att sexualbrottskommitténs förslag alltjämt anses varamöjligt att lägga fram för för ställningstagande. Jag tror att justitieministern skulle få syndernasföriåtelse för en väl snabb hanteringsprocess, om han kunde meddela attregeringen icke kan ställa sig bakom detta förslag, av hänsyn till de djuptkända etiska värderingar som åtskilliga människor här i landet faktiskt har. Jag kan informera Per om att denborgerliga regeringen skickade ett förslag av det slag somsexualbrottskommittén nu har lagt fram på lagrådsremiss, men man tog tillbaka det. Om förutsättningarna för hyressänkning vid målnings-och tapetseringsarbete som utförs av hyresgäst 209PER (): Det var alldeles utomordentligtvälbetänkt..Om justitieministern kunde lova att göra detsamma, skulle vi bliense i den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 44 § Svar på fråga 1982/83:532 om förutsättningarna förhyressänkning vid målnings- och tapetseringsarbete som utförs av hyresgäst har frågat mig om jag avseratt utforma rätten till lägre hyra när hyresgästen själv utför underhåll så attvarje enskild hyresgäst får denna rätt, utan krav på att hyresgästorganisationförst skall förhandla för den enskilde. Bakgrunden till frågan är regeringens proposition1982/83:146 om hyresvärdens underhällsskyldighet i fråga om uthyrdabostadslägenheter. Det föreslås i propositionen att hyresgästorganisationernaskall kunna träffa avtal med fastighetsägare om att de inte skall ha det ansvari fråga om målning och andra liknande arbeten som annars följer av lagen.Avsikten är självfallet att, om ett sådant avtal träffas, hyresgästen skall kompenserasgenom exempelvis sänkt hyra. Även denna fråga får regleras genom förhandlingsöverenskommelse. Frågan om hyresvärden genom avtal med enskilda hyresgästerskulle kunna överföra ansvaret för underhållet diskuterades i propositionen.Den lösningen avvisades dock under hänvisning till den avsevärda risken för attenskilda hyresgäster skulle tvingas att godta oförmånliga överenskommelser omunderhållsansvaret. Enligt min mening finns det inte anledning att göra nägonändring i propositionsförslaget. Jämfört med den lösning som ärinne på tillgodoser propositionens förslag på ett bättre och framför allttryggare sätt den enskilde hyresgästens intressen. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 211ERIC HÄGELMARK (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag är inte helt nöjd med svaret, men detär ett steg i rätt riktning när regeringen i propositionsförslaget germöjlighet till att hyresgästen sänker sin hyra genom att måla och tapetserasjälv. Det är helt enligt den linje som länge har drivit, och detär bra att socialdemokraterna nu ansluter sig till den. Den lagändring som det här är fråga om ger hyresmarknadensparter möjlighet att överenskomma om hyresrabatter. Under förutsättning att de lokalaparterna kan komma överens om villkoren kan rabatt medges, dä kan hyresgästenfä lägre hyra. Det kan ifrågasättas om det verkligen är ett inflytande för deboende, det inflytande som man eftersträvar. Effekten blir otvivelaktigt ettökat inflytande för ombudsmännen och hyresgästorganisationerna, och inte förde boende - i varje fall inte för de hyresgäster som valt att stå utanförhyresgästorganisationen. Dessa får ingen möjlighet att sänka sinaboendekostnader genom eget arbete. Mänga hyresgäster kommer att uppleva sinsituation som om de står under något slags förinynderi. Det är nära nogdiskriminerande att underhållsansvaret för en lägenhet skall beslutas genomförhandlingsöverenskommelse över huvudet på de boende. Det vore rimligare att varje hyresgäst utan villkor fickrätten till lägre hyra om vederbörande själv underhåller sin lägenhet. Det ärpä denna punkt jag hade hoppats att statsrådet skulle omarbeta propositionen.Sådana ändringar bör göras i hyreslagstiftningen att samtliga vanligahyresgäster inte bara får rätt att måla och tapetsera själva, utan också attderas hyra blir lägre än om de fått underhällsarbetet utfört-av värden. Jag vill passa pä att fråga vari denavsevärda risken för att enskilda hyresgäster skulle tvingas att godtaoförmånliga överenskommelser om underhällsansvaret ligger. Menar möjligenstatsrådet att fastighetsägarna skulle avsäga sig ansvaret för att derashyresgäster får en hygglig bostad? Om förutsättningarna för hyressänkning vid mål-niitgs-och tapetseringsarbete som utförs av hyresgäst Låt mig först svara på den sist ställdafrågan. Nej, det är inte det som det här gäller, utan det är fråga om på vilkavillkor hyresgästen själv skall överta ansvaret för underhållet av lägenheten.Därvid hamnar han i en situation där han inte får stöd från en organisation,vilket gör att hans ställning i förhållande till fastighetsägaren är svag.Syftet med den här bestämmelsen är att stärka hyresgästens ställning genom atthan tillsafnmans med andra får bestämma de villkor som skall utformas. Dessutomär inte den här frågan så särskilt enkel. Det är fråga om vilka villkor somskall gälla beträffande redovisning av vidtagna åtgärder, med vilka intervallerdessa bör vidtas, vilken effekt de skall ha på hyran osv. Jag vänder mig bestämt mot försök att göraen gränsdragning mellan de boendes inflytande och hyresgästernas. Hyresgästorganisationenär ju de boendes organisation. Den som inte vill godta ett avtal som träffatsmellan parterna har möjlighet att gå till hyresnämnden. Jag tycker atthyresgästerna både fått stöd och fått sina krav pä inflytande tillgodosedda påett utmärkt sätt i den här propositionen. Till skillnad från och de övriga borgerligapartierna talar jag inte bara om de boendes inflytande, utan jag ger demverkligen inflytande. Det blev ju ingen målnings- och tapetseringsreform avallt tal som förekom i frågan. Men finns det faktiskt ett förslag. Om förbättring av bostadsbidragen 213ERIC HÄGELMARK (fp): Det är på denna punkt som ochjag har litet olika uppfattningar. Jag tror på den enskilde individens förmågaatt klara de här uppgifterna och att genom eget arbete få en lägre hyra. Jagförstår att det naturligtvis finns problem. Men problemen skall kunna lösasutan att det allfid skall behöva vara en organisafion som gör det. Den som trorpä den enskilde individens förmåga att lösa sina uppgifter måste också tro påatt individen kan lösa sina uppgifter när det gäller bostadsfrågorna. Lät mig bara säga att den enskilde individenblir stark tillsammans med andra. Det är bara ett fåtal som är starka själva,de privilegierade människorna. De andra behöver stöd från sina kamrater. Överläggningen var härmed avslutad. 45 § Svar på fråga 1982/83:499 om förbättring avbostadsbidragen har frågat mig om regeringenunder avser att föreslå några förbättringar avbostadsbidragen. har gjort en översyn av bostadsbidragentill barnfamiljer och hushåll utan barn. Remissfiden för kommitténs betänkande(SOU 1982:58) Bostadsbidragen gick ut . Inom bostadsdepartementetsker f. n. en genomgång av utredningens förslag och remissinstansernassynpunkter. Den bostadspolifiska utredning (Bo 1982:02) som jag hartillsatt har bl. a. i uppdrag att se över de olika formerna för bostadsstöd medutgångspunkten att ett nytt system skall trygga en god grundstandard och främjaett jämlikt och integrerat boende. När det gäller bostadsbidragen blir det iförsta hand en fråga om att belysa avvägningen mellan bostadsbidragen ochövriga subventionsformer. Med hänsyn till dettautredningsarbete och till beredningen av bostadsbidragskommitténs förslag harjag funnit att några ändringar i bostadsbidragssystemet inte bör göras . Pågrund av det statsfinansiella läget är det vidare nödvändigt att visaåterhållsamhet med nya utgifter. Med anledning av de uppgifter ombostadsbidragen för är 1982 som redovisar vill jag dock erinra omatt betydande höjningar av bidragen har genomförts för . 216TORE (vpk): Jag tackar bostadsministern för svaret på min fråga. Svaret innehåller, som jag ser det, egentligen bara enmening som går utöver vad vi redan känner till om utredningar som har gjortsoch utredningar som pågår, nämligen när det talas om att det harskett en viss Men de höjningar som har gjorts och somsocialdemokraterna ansåg vara otillräckliga är ,efter fortsatta reallöneförsämringar och stora kostnadsökningar, ännu merotillräckliga. hamnade en tväbarnsfamilj medgenomsnittlig industriarbetarlön precis pä existensminimum, om hyran motsvarademedelhyran för en trerumslägenhet. hamnar samma familj nästan 5 000 kr.under existensminimum. Är 1982 hade av tväbarnsfamiljerna bostadsutgiftersom gick över den övre hyresgränsen, dvs. utgifter som inte täcks avbostadsbidragen. Det är oroande att det har gått sä fort och attförsämringarna är så kraftiga för så många hushåll. Detta gör det, enligt minmening, nödvändigt att göra en temporär förbättring i avvaktan på de förslagsom kan komma från bostadskommittén. Jag menar att hushåll med låga inkomster i förhållandetill bostadsbehovet för det första mäste garanteras låg hyra. För det andramåste bostadsbidragen utformas med hänsyn till utrymmesbehov ochhushållsstorlek. För det tredje bör bostadsbidragen garantera att inget enskilthushåll.drabbas, om hyran för en lägenhet överstiger en socialt godtagbar nivå. För att nå socialt acceptabla hyror och en större rättvisai boendet måste naturligtvis samhällets bostadsstöd fördelas om från denprivata sektorn till de allmännyttiga företagens bostäder. För attbostadsbidragens reala värde skall kunna behällas för alla hushållsgruppermåste en uppräkning ske av inkomst- och hyresgränsen, liksom av beloppet perbarn. Det var pä dessa punkter som jag hade hoppats att bostadsministern skullege besked om att man var beredd att göra uppräkningar som skulle innebäralättnader för de mänga hushåll det handlar om. Vad det egentligen handlar om är att undanröja deförsämringar som reellt har skett under de borgerligaregeringarna. Den socialdemokratiska regeringen borde väl vara beredd att -mot bakgrund av de faktiska förhållandena - komma med några konkreta förslag iavvaktan på lösningar som kanske inte kommer förrän om ett och ett halvt ä tvåår. Om förbättring av bostadsbidragen och jag har haft tillfälle attutbyta tankar om de här frågorna i andra sammanhang, och jag skall därför integöra någon fördjupad analys. Det är bara tvä saker jag vill peka på. Den ena är att jagkan hälla med om att väldigt många människor - familjer med ochutan barn, inte minst bland invandrarna, samt handikappade - kämpar med storasvårigheter när det gäller att klara sina bostadskostnader. Men vi har intelösningar på all världens problem, , och vi får göra så gott vi kaninom ramen för de möjligheter vi har. Jag tycker att man kan säga att vi, om vihåller oss till 1983, har gjort det. Det som är intressant för de boende ärinte frågan om de har bostadsbidrag eller inte, utan det är deras totala boendekostnadersom en andel av deras konsumtion. Om förbättring av bostadsbidragen Då kan vi för det första konstatera, , att vi1983 haft den mest positiva hyresutveckling i förhållande till realinkomst ochtill konsumentprisindex som vi haft på bra . Hyrorna beräknas öka med7,. beräknas inflationen till , men den beräknas senare gåned till 9.5. Vi ligger alltså betydligt under konsumentprisindex, t. o. m. påen rimlig nivå i förhållande till sänkt reallön. Jag vill för det andra påpeka att vi 1983 har haft enkraftig ökning av bostadsbidragen, med inte . Vi har dessutomökat på närdet gäller barnbidragen och flerbarnstilläggen . Och jagvågar säga att vi inom ramen för de resurser som är möjliga att få ihop hargjort vad vi har kunnat för den grupp som här talar för. 218TORE (vpk): Jag är medveten om de påpekanden sombostadsministern har gjort, och i stort sett råder inga delade uppfattningar omdetta, även om bostadsministern kanske är litet mera optimistisk beträffandevad som kommer att hända och vad som har skett då det gäller hyresutvecklingen.Det är litet för tidigt att göra dessa avstämningar . Låt mig erinra om en sak, som vrinte får glömma bort idetta sammanhang. På grund av stödets utformning och de regler som gällerbeträffande inkomstgränser och övre hyresgränser har väldigt många hushållförlorat sina bostadsbidrag. Vi har bära drygt hälften så många hushåll här ilandet som har bostadsbidrag nu jämfört med . Och det är verkligenallvarligt, för har bostadskostnaderna, hyrorna, mer änfördubblats. Jag återkommer än en gång till det förhållandet, att oavsett hurstora eller små hyreshöjningar det blir så får de flesta hushåll inte ett öremer i bostadsbidrag, därför att de redan ligger över de övre hyresgränser somhar fastställts - och som är på tok för låga och inte alls har följt med då detgäller kostnads- och inkomstutvecklingen. Det är det som det handlar om. Det behövs temporära åtgärder och förändringar redan nu.om vi inte skall riskera att ytterligare ett stort antal hushåll kommer i enmycket besvärlig situation. Jag är medveten om att man inte kan klara de problem somhushållen har bara genom bostadspolitiskt stöd. Det är också fråga om att ettallmänt konsumtionsstöd måste till. Men just på bostadspolitikens område, dådet gäller att tillförsäkra människorna én bra och rymlig bostad, är detväsentligt att vi bidrar till att stoppa den nuvarande utvecklingen och vändaden, så att människor har råd att bo så bra som de egentligen har rättighet attgöra. Överläggningen var härmed avslutad. 46 §Svar på fråga 1982/83:509 om hyreshusavgiften Nr 157 Mot bakgrund av att ett antal hyresvärdar omgående har debiteratden av beslutade hyreshusavgiften på de hyresgäster som q hyreshusav- harlokaler i fastigheterna har ställt följande frågor till giften Överensstämmerhär beskrivna förfarande med de intentioner som låg till grund för införandetav hyreshusavgift? Avserbostadsministern vidta åtgärder i anledning av den snabba övervältring avhyreshusavgiften till hyresgästerna som sker enligt här beskrivna förfarande? Det förslag om en hyreshusavgift som den nuvaranderegeringen förelade (prop. 1982/83:50 bil. 5) överensstämde,som väl känner till, till stora delar med förslaget från denborgerliga regeringen (prop. 1981/82:124). Det gäller i fråga omsåväl motiven för avgiften som det förhållandet att avgiften skulle omfattasåväl bostadshus som lokalhyreshus. Motiven för avgiften är främst bostadspolitiska ochfördelningspolifiska men pckså statsfinansiella. Vad gäller lokaler är desistnämnda motiven de tyngst vägande. Hyressättningen är som bekant i princip fri när det gällerlokalhyresmarknaden. Huruvida fastighetsägaren över huvud taget kan debiteralokalhyresgästen en hyresökning till följd av hyreshusavgiften beror alltså påde marknadsmässiga förhållandena. en hyreshöjning kan görasbestäms däremot av vad hyresvärden och lokalhyresgästen har kommit överens om ihyresavtalet. Av vad jag här har sagt framgår att det förfarande somLars beskriver i sin fråga inte står i strid med de intentioner somlåg till grund för hyreshusavgiften. Några planer pä att överväga nägon nyhyressättningsprin-cip i fråga om lokaler finns inte. Några särskilda åtgärdermed sikte på hyressättningsreglerna, så som antyds i frågan, är alltså f. n.inte aktuella. 220 (): Jag tackar bostadsminister svaret, men jag måste säga att det gör mig oroad. Jag kommer inte att diskutera hyreshusavgiften som sådaneller vilka partier som har tagit initiativ till den - många diskussioner harförts här i om hyreshusavgiften, och partierna har olikauppfattningar- men jag vill ta upp en av de effekter beslutet har fått. Avsikten med hyreshusavgiften var att fastighetsägarnaefter hyresför handlingar inte skulle fä tillgodoräkna sig de ökade hyresintäkter som uppkommer genom att statligt belånade fastigheter får ökade kostnader. Den allmänna hyresnivån höjs ju på detta sätt sedan den fastställts vid allmänna förhandlingar. Nr 157 Men är det så att i mängder avstandardkontrakt har hyresvärdarna med Fredaeenden " passus som har ungefär sammalydelse som den jag här tar som 27 maj1983 exempel; "Skulle oförutsedda kostnader uppstå för fastigheten på Omhyreshusav- grund av åtgärder som hyresvärden åläggs av Kungl. Maj:teller annan njfien myndighet, skall hyresgästenerlägga ersättning för å lokalen belöpande Många affärsinnehavare och andra som hyr lokaler har nufått fakturor som innebär en direkt debitering av den procentuella andel avtaxeringsvärdet som enligt fastighetsägarnas bedömning anses belöpa på resp.lokal eller butik. Såvitt jag vet har inte många hyresgäster gått med på attbetala detta, eftersom det innebär en direkt övervältring, utan förhandlingar,av hyreshusavgiften på hyresgästerna. De här ärendena skall emellertidrättsligt prövas , och då är det naturligtvis mycket viktigt vilketuttalande bostadsministern gör. Om avgiften får tas ut på det här sättet föreliggerdessutom faktiskt en risk för att avgiften får betalas tvä gånger, eftersomockså den allmänna hyresnivån för resp. fastighet fastställs vidhyresförhandlingarna. Många butiksinnehavare och andra väntar oroligt pä detbesked bostadsministern ger, och det skulle vara värdefullt att få ettytterligare klarläggande. Hyressättningen är i princip fri när detgäller lokalhyresmarknaden. Där har man överlämnat ät marknadskrafterna attbestämma vilken hyra som skall tas ut. När det gäller det här fallet har fråganalldeles prövats av hyresrättsutredningen, som kom fram till att maninte ville föreslå några ändringar i de nuvarande reglerna avseendehyressättning för lokaler. gäller alltså de marknadsekonomiskaförhållandena i dessa sammanhang. Jag kan mycket väl förstå att det kan kännas besvärligtför de lokalägare som drabbas av denna hyreshöjning. Det är ingen självklarhetatt de skall acceptera den, utan det är en fråga om vilket värde de anser attlokalen har för dem. Ett av skälen till införandet av hyreshusavgiften är attvi har kunnat konstatera att de fastighetsbolag som ägnar sig framför allt åt förvaltningav lokaler har haft de mest gynnsamma ekonomiska resultaten på börsen jämförtmed alla andra företag. Det kanske gör att de kan bära hyreshusavgiften; utanatt vältra över den på hyresgästerna. Vad jag har svarat pä är frågan huruvidadet förhållandet att fastighetsägarna tar ut hyreshusavgiften av hyresgästernastår i strid med de intentioner som låg till grund för förslaget om dennaavgift. Slutligen vill jag påpeka att parterna, dvs.lokalförhyrarna och , för att komma till rätta med dessa frågor har tillsatt en särskild kommitté, en sorts hyresmarknadskommitté avseende lokaler. Där pågår principiella diskussioner om detta. Kommittén är också ett förmed- 148 lings- och förhandlingsorgan mellanparterna just för att de skall kunna föra diskussionerkring dessa frågor. 222 (): Bostadsministern tar här upp denfrågeställning som varit uppe och som gäller det förhållandet attmänga av fastighetsägarna har gjort mycket stora vinster, vilket är ett avskälen till att de här förslagen har rests. Men fastighetsägarna kommerfortfarande att göra lika stora vinster, eftersom de direkt kan debitera dessakostnader på sina hyresgäster och dessutom få en möjlighet att i samband medallmänna hyresförhandlingar ta ut dessa kostnader.en gång till. Anser bostadsministern verkligen att det är rimligt atthyresgäster på det här sättet skall kunna fä betala dessa kostnader två gånger? Vilken hyra fastighetsägarna kan ta utregleras i hyresavtal. Men när hyresavtalet går ut har fastighetsägarnamöjlighet att väcka frågan om att höja hyran. Då kan de naturligtvis åberopahyreshusavgiften likaväl som andra saker, fördyrade räntekostnader och annat.Huruvida hyresgästen vill betala den hyran eller inte beror ju på vilketmarknadsvärde han bedömer att lokalen har för honom. Jag skall inte behöva ståhär som en försvarare av marknadsekonomin, men detta är marknadsekonominskonsekvenser. Hyran för lokalen bestäms inte av något annat än av detmarknadsvärde som lokalen har. Det finns inga andra hyressättningsregler förlokaler. 224 (): Jag skulle till slut vilja frågabostadsministern om han inte anser att denna bieffekt av hyreshusavgiften ärnågonting som man inte hade förutsett. 225 Bostadsminister : Herr talman! Denbieffekten var inte okänd vare sig av dem som i förväg utarbetade propositioneneller av mig som fullföljde den. Överläggningen var härmed avslutad. 47§ Svar på fråga 1982/83:519 om hyreshusavgiften har frågat mig dels om jagavser att låta företa någon särskild utvärdering av erfarenheterna avhyreshusavgiften, dels om jag ämnar föreslå att hyreshusavgiften slopas omdenna utvärdering ger ett negativt resultat. Enligt minmening är det ännu för tidigt att göra någon utvärdering av hur den fungerar iolika avseenden. Jag vill emellertid erinra om att bostadskommittén har iuppdrag att göra en övergripande översyn av systemen för bostadsbidrag, räntebidrag,bostadsbeskattning och avgifter. Utgångspunkter för detta arbete är Nr 157 bl. a. att skapa neutralitet mellanboendet i olika besittningsformer och att Fredaeen den utjämna kostnader för bostäder av olika ålder. 27 mai1983 Kommittén skall redovisa huvuddelenav sina överväganden senast under och ha avslutat hela arbetet senast vid utgången av år 227JAN HYTTRING (c); Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret pä fråga. De kommunala bostadsbolagen har fått bekymmer med sinaförhandlingar om att fä ta ut höjda hyror på grund av hyreshusavgiften. Ominte SABO-företagen får ta ut kostnaden genom höjd hyra måste räkningen gå tillkommunens skattebetalare. Jag vill fråga bostadsministern: ,arna tillhyreshus måste väl i form av höjd hyra få ta ut den ökade kostnad somhyreshusavgiften innebär? är motståndare till hyreshusavgiften, och vårafarhågor har tyvärr besannats. Det var ett illa genomtänkt förslag som drevsigenom i , oeh jag vill därför rikta uppmaningen tillbostadsministern: hyreshusavgiften! Jagtror emellertid inte att denna uppmaning hörsammas. Idecember 1982 sade bostadsministern här i att den utredning somtillsatts även skulle ta upp frågan om en form av avgift också för småhus. Detär alltså föga hopp om att den nuvarande regeringen tar bort hyreshusavgiften. När det gäller allmännyttans kostnader är detförst och främst bara fråga om kostnader på hus som färdigställdes före 1958.För alla dem - och det är huvudparten, och det var då miljonprogrammet genomfördes-som är byggda utgår ingen hyreshusavgift. Därför kan det inte varanågot övervägande problem för det stora antalet allmännyttiga bostadsföretag.De allra tidigaste av allmännyttiga bostadsföretag kan ha en delfastigheter som spelar nägon roll. Det är självklart en kostnad för detallmännyttiga bostadsföretaget som det äger att ta ut av hyresgästerna. Menhyran bestäms vid förhandlingar mellan parterna på hyresmarknaden, och det ärde som får bli avgörande för vilka hyror som skall utgå. Jag tycker att man skall vara litet försiktig när mankritiserar detta förslag i så hårda ordalag och dessutom gör gällande attcentern är emot det. Men var ju med och lade fram propositionen. Detvar mittenregeringen som lade fram propositionen med dess innehåll förriksdagen. Jag tycker inte att det är särskilt rekommendabelt för attnu komma och säga att man var motståndare till den proposition söm man var medom att lägga fram. 229JAN HYTTRING (c): Jag tolkar bostadsministerns svar som att hanmenar att i de förhandlingar som har inletts och där hyresgäströrelsen sägernej till ökade hyror på grund av hyreshusavgiften, så har hyresgäströrelsen feli sina krav. Det är ganska meningslöst att diskutera omvem som har rätt eller fel. Hyrorna i våra bostäder bestäms vid förhandlingarmellan företrädare för fastighetsägaren, värden, och hyresgästerna. Om de intekan komma överens om hyran går de till en gemensam kommitté,hyresmark-nadskornmittén. Om de inte kan komma överens underställs dethyresnämnden, som i detta fall är att betrakta som en domstol när det gälleratt avgöra vilken hyra som skall utgå.