prot · G609135 · 1982-12-31 00:00:00 — Av detta utgör nästan 6 000kr. följderna av skatteuppgörelsen mellan mittenpartierna och socialdemokraterna.Trots dessa skattehöjningar fortsätter budgetunderskottet att öka genom denutgiftspolitik som regeringen för och som rimligen måste betecknas somansvarslös. Vilka är det som får betala de stora skattehöjningar somkommer att genomföras? Finansministern försöker ibland i anföranden och iskrift göra gällande att många av de skattehöjningar som har genomförts - ochsannolikt kommer att genomföras - är fördelningspolitiskt motiverade. Låt migdärför slå fast att den helt övervägande delen av de skattehöjningar somgenomförs kommer att betalas av medel- och låginkomsttagare. Detta har manockså varit medveten om. Vi diskuterade detta höstas. skrev ClasEklund, som är sakkunnig på , i en bok följande: "En skärpning av skattetrycket måste därförofrånkomligen komma att riktas främst mot medel- och låginkomsttagarna därskatteunderlaget finns." Det är helt korrekt. Så är det. Skall man höja skatter såmåste man rimligen göra det där den stora skatteförmågan finns. Man kandiskutera om det faktiskt finns en skatteförmåga i de nuvarande tiderna medreallönesänkning. Men det är alltså de breda grupperna som måste betala storaskattehöjningar. Detta har man konstaterat redan tidigare. Man är alltsåmedveten om detta förhållande. Man har också motiverat de storaskattehöjningarna med fördelningspolitiska hänsyn. Men det gäller i så fallinte fördelningen av inkomster mellan individerna, utan det gäller i ställetden nya fördelningskonflikt som rör fördelningen av inkomster mellan deenskilda människorna och den offentliga sektorn. Den socialdemokratiska inställningen i dennafördelningskonflikt är fullständigt klar: den offentliga sektorn skall alltidpriorieteras. minskar människornas valfrihet, liksom densamhällsekonomiska effektiviteten. Men det är egentligen ingenting att skämmasför om man är socialdemokrat, för det är ju den ideologin som ni arbetar för:större offentlig verksamhet, vilket i och för sig leder till behov av ökadeskatteintäkter. Men den sänkning av effektiviteten som blir fallet missgynnarnaturligtvis främst de svaga människorna i samhället. Skattepolitiken måste i stället utformas så att den bidrartill och inte motverkar lösningar på våra ekonomiska problem. Skattetrycketmåste sänkas systematiskt, främst genom att marginalskatten sänks varaktigt.Kostnadsuppdrivande löneskatter får inte heller införas eller höjas. Jag skulle vilja fråga finansministern dels om mintolkning av hans svar när det gäller stegen i marginalskattesänkningarna iskatteskalorna var korrekt, dels också om han inte tycker att det är orimligt inuvarande situation att de enskilda människorna åläggs skattehöjningar av denomfattning som jag här har redovisat på grundval av de beräkningar somregeringen själv har presenterat. 45 KARINAHRLAND (fp): I tycker vi att det är bra att vihar fått beskedet att socialdemokraterna nu övergett tanken på proms och attbeskedet i det här svaret på den punkten var klart. Däremot tycker vi att detär bekymmersamt att beskeden i övrigt angående inkomstskattereformen innehållerså kryptiska villkor. Det är särskilt bekymmersamt eftersom reformen redan ärurholkad genom devalveringen. Vi anser nämligen som bekant att skatteskalan borde hajusterats i samband med devalveringen. Det gör vi därför att devalveringen harmedfört inte enbart positiva effekter, som jag talat om, för svenskaföretag på den internationella marknaden. Den medförde också att de enskildahushållen, som ju betalar inkomstskatten, fick känna av en snabbareinflationstakt och sänkta realinkomster. De bör, tycker vi, kompenseras fördet, så att inte marginalskattereformen urholkas. För är detnämligen ett mål i den ekonomiska politiken att göra det lönsamt att arbeta,och därför måste marginalskatterna sänkas. Dessutom anser vi att det ärriksdagen och inte inflationen som skall avgöra hur mycket inkomstskattmänniskor kan och bör betala i olika inkomstlägen. riskerar vi en urholkning av de skattelättnader påförvärvsinkomster som vi åsyftade med skatteuppgörelsen. Och man måste frågasig vad socialdemokraterna egentligen har för skäl att springa ifrån denna. Ärdet, herr talman, bara därför att vissa företrädare för inte gillar den? LOvill ha sina löntagarfonder, LO vill ha särskilda avdrag förfackföreningsavgifter och LO vill inte sänka marginalskatten. Allt det vet vi -och så må LO gärna tycka - men i riksdag skulle vi uppskatta omsocialdemokraterna stod för en egen politik, utan att ständigt snegla på enallt mäktigare organisation. Den friheten tycker vi att socialdemokraternakunde unna sig själva. Jag erkänner att jag är litet förbluffad överKarin Ahrlands entré i den här debatten. Det beslut som togbeträffande skatteskalorna ligger fast , med denförändringen att vi sänker inkomstskatten ytterligare något utöver vad vi varöverens om . Att sedan folkparfiet och vill göra ytterligareuppjusteringar av skiktgränsen med hänvisning till devalveringen har vi aldriganvänt som orsak för att anklaga er för att ni hoppar av frånskatteuppgörelsen. Jag finner det vara en orimlig tolkning av ett beslut omskattepolitiken att en devalvering som tvingats fram av landets katastrofalaekonomiska läge skall sägas vara ett uttryck för att socialdemokratin villhoppa av från en uppgörelse om skattepolitiken. är läget att det för 1984också finns ett beslut om hur skatteskalorna skall se ut, hur mycketmarginalskatterna skall sänkas, hur mycket skiktgränserna skall skrivas upp,nämligen . Vi har angett som mål för den ekonomiska politiken 1984 attinflationen skall begränsas till . Det borde, med tolkning avinnebörden av skattereformen, betyda att sänkningen av marginalskatterna därmedblir ännu större realt sett än vad vi ursprungligen var överens om. Är det,, ett försök från vår sida att hoppa av skattereformen? Däremot har jag något större anledning att fråga mig,eftersom vi faktiskt också i överenskommelsen hade med att den skullefinansieras, hur de olika uttalanden som har kommit frånfolkpartihåll om att det inte behövs någon finansiering av skattereformen elleratt den skulle vara finansierad genom några nedskärningar av utgifterna somfolkpartiet förbereder stämmer med uppgörelsen. Uppgörelsen gällde nämligen enskatteomläggning och icke en sänkning av den totala skattenivån. Besparingar,, kan vi behöva göra ändå med det budgetunderskott som vi nu har.Jag ber att vara varsam med orden innan vi fått besked frånpartierna hur ni står. har inte det bästa anseende för ordhållighetoch för att stå fast vid givna avtal. Ge inte ytterligare näring till tvivel påden punkten! Sedan vill jag säga till , på grund av hansfantasifulla beräkningar av skatternas utveckling, att regeringen inte hargjort några som helst beräkningar av skattetryckets utveckling och1985. Däremot finns en kalkyl över skattetryckets utveckling , där vi harfullständiga prognoser. Den visar att skatteandelen av bruttonationalproduktenminskar . Om det verkligen vore så, herr talman, att jag hade att räkna medökade skatteintäkter på , skullefaktiskt inte långtidsbudgeten se ut som den gör. Jag skulle inte heller behövaha de bekymmer jag har f. n, med budgetläget. Jag trodde att skulle protestera mot herrLundgrens beskrivning av vår skatteuppgörelse såsom en socialistiskskattepolitik. Jag tycker att den typen av klyschor inte ökar trovärdigheten iherr numera allt flitigare uppträdande på det skattepolitiskaområdet. 47 BO (); Med anledning av inlägg villjag göra ett tillrättaläggande. Såvitt jag begrep har inte finansministern iden här debatten avvisat eller övergett tanken på proms. Möjligen har hanskjutit den något . Det tror jag kan vara viktigt för den fortsattaskattedebatten att påpeka. Sedan vill jag till finansministern säga att det inte ärfråga om några fantasifulla beräkningar. Det är beräkningar som helt bygger påde effekter som de skattebeslut får som har tagits av den socialdemokratiskaregeringen och den socialdemokratiska riksdagsgruppen - oftast tillsammans medvpk men även i viss utsträckning tillsammans med mittenpartierna, dvs. när detgäller skatteuppgörelsen. Grunden är alltså de ändrade skattereglerna,visserligen utan hänsynstagande till att skattebaserna möjligen kan eroderagenom högt skattetryck. De dynamiska effekterna är alltså inte inräknade här.Uppenbarligen får vi den här effekten med näst intill 13 miljarder kronorsskatteökning och ytterligare tillskott under 1984-1985. Att dettasedan under ett specifikt år inte leder till att skattetrycket direkt ökarberor mer på ökningen i tillväxttakten, liksom en minskning av BNP naturligtvisautomatiskt innebär att skattetrycket - även om skatterna totalt sett äroförändrade - går upp. Det är klart att detta inte bekymrar ,eftersom han inte är intresserad av ett minskat skattetryck, även om det skullevara effekfivare ur samhällsekonomisk synpunkt. Det intressanta är omKjell-Olof på någon punkt kan tillbakavisa de siffror som jag har tagitupp och som visar att de enskilda människor - främst medel- och låginkomsttagare- som har fått uppleva en allt besvärligare situation och som fårminskade reallöner, också kommer att få betalaeffekterna av ett stort antal nya skatter. Det blir i genomsnitt . Det vore rimligt att finansministern åtminstoneförsökte att bemöta detta. Men det kan han inte sakligt göra, eftersom detutgår från de beräkningar han själv har lagt fram. Till slut skulle jag ändå vilja ha svar på frågan om intenågonting annat än en finansieringsdiskussion kan påverka skatteskalorna för1984 och om inga uttalanden från kan göra att man tartillbaka skatteskaleförändringarna. 48KARIN AHRLAND (fp); Först skall jag göra gladgenom att protestera mot att säger att vi för en socialistiskpolitik. Det har aldrig önskat göra. Sedan vill jag gärna säga till att jag tyckeratt man får vara glad och tacksam varje gång som man hör åtminstone tveksamhetifrån socialdemokraternas sida när det gäller promsen. Jag tog fakfisktKjell-Olof Feldts besked som ett klart besked om var han står i fråga ompromsen -åtminstone f. n. Kjell-OlofFeldt blev upprörd över att jag tog till orda. Ja, kanske kan jag Om den industriella verksamheten i län då säga pådet här sättet: Inom juridiken finns det någonting som heterförutsättningslära. Det gäller alltså vad de olika parterna kan ha haft förförutsättningar- uttalade eller alldeles klara - när de ingår ett avtal. Vi hadealdrig kunnat räkna med eri devalvering av den art som socialdemokraternastartade med innan de ens hade intagit kanslihuset. Det var detta som gjordeatt vi ville återgå till vad vi alltid har önskat, nämligen - och det vetKjell-Olof - inflationsskyddade skatteskalor. Sedan frågar om vår önskan att finansieraskatteomläggningens nästa steg. Jag kan svara mycket klart. Från folkpartietssida har vi alltid sagt att de här marginalskattesänkningarna skallfinansieras. Men vi har aldrig sagt - aldrig någonsin - att vi skall finansiera1984 års skattesänkningar med en höjning av energiskatten ochmed detta betala en mängd andra saker som socialdemokraterna måste finansiera. 49 BO (): Jag vet inte om vi får något ytterligarebesked av finansministern. Det vore emellertid i så fall ganska bra. har missförstått litet grand. Jag tror inteatt på något vis medvetet vill föra en socialistisk politik. Detskedde ett olycksfall, tror jag, i arbete 1981 när man gjorde denskatteuppgörelse med socialdemokraterna som ju enligt vad självhar bekräftat mer eller mindre har brutit samman genom socialdemokraternasdevalveringspolitik. Det är alltså tyvärr så, att skatteuppgörelsen i sig ledertill en skärpning av skattetrycket och en ökning av skatteuttaget genom deturholkade inflationsskyddet. Detta är naturligtvis enligt socialdemokraternanågonting bra, eftersom det för dem är ett led i den politik som de vill föraoch som leder till ett mer socialiserat samhälle. Jag är naturligtvis medvetenom, , att det för del var fråga om ett olycksfall iarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på interpellation 1982/83:102 om den industriella verksamheten i Örebrolän Per har frågat mig om dels hur jagser på läns industriella framtid som ju är nära förknippad med hela denmellansvenska regionens, dels vilka effekter jag anser att fårför de svenska beställningarna av försvarsmateriel vid AB , dels påvilket sätt regeringen kommer att medverka till att det industripolitiska programsom i län utarbetar kommer att kunna omsättas iverkligheten. Flera av de problem som Per tar upp medutgångspunkt i industrin i län har under en följd av år varit gemensammaför svensk industrioch svensk ekonomi i dess helhet. De åtgärder som regeringen harvidtagit för att vända utvecklingen för den svensk industri-främstdevalveringen, som sedan följts upp med en offensiv industripolitik- bör därför få betydelse för hela industrin, inkl. den i län.Flera tecken tyder på att vi nu är på rätt väg. Vad gäller de särskilda problem som finns i delar avÖrebro län, har jag la verksamheten erfarit att betydandeutvecklingsinsatser görs av såväl ansvariga organ i länet / län somberörda kommuner. Inom industridepartementet arbetar vi nu med att ta fram enså fullständig bild som möjligt av de speciella problem som finns iBergslagsregionen, till vilken del av län hör. Jag anser att den största delen av arbetet måste görasutifrån de lokala och regionala förutsättningarna, eftersom antaletlokaliseringsbara projekt som kan flyttas från vissa delar av landet till andraär få. Det är mot den bakgrunden jag vill se arbetet med de regionalaindustriprogram som Per tar upp i sin tredje delfråga. Som framgår av regeringens uppdrag till länsstyrelserna ärsyftet med industriprogrammen främst att de skall utgöra ett gemensamthandlingsprogram för det regionala industripolitiska arbetet i resp. län.Dessutom kan industriprogrammen komma att ge underlag för centrala myndighetersoch för regeringens industri- och regionalpolitiska arbete. Vilka ställningstaganden som kan bli aktuella kanemellertid inte bedömas innan industriprogrammen föreligger. Jag vill, beträffande den här regionen, också erinra omdet femåriga prospekteringsprogram som fattade beslut om i december1982, varvid 50 milj. kr. Dessutom har BP och LKABnyligen startat ett prospekteringsprogram i Bergslagen. Beträffande frågan om vilka effekter får förde svenska försvarsmaterielsbeställningrna vid AB gäller att det avtalsom har tecknats mellan staten genom () och Industrigruppen(IG) JAS avser själva flygplanet med initialt underhåll. Förhandlingar pågår enligt vad jag har erfarit hos IG JASom val av underleverantörer, och det är företagets avsikt att i så storutsträckning som möjligt anlita inhemska sådana. När utländsk underleverantörväljs kommer IG JAS-företagen och det utländska företaget att i varje enskiltfall noggrant undersöka vilka ytterligare samarbetsmöjligheter som kan finnasbåde på flygområdet och på andra produktområden. Möjlighet finns att AB Boforskan medverka i flygplanstillverkningen genom att som underleverantörlicenstillverka någon utrustning. Däremot berörs AB direkt av det avtal som tecknatsmed angående tillverkning av Robot 15. 51 PER (vpk): Jag tackar först industriministern för hanssvar på min interpellation om läns industriella framtid. Att jag riktat mig justtill industriministern och inte till hans kollega i regeringen, , beror på att jag vill ha fram besked om hur regeringen ser på industrisys- 159 Om den industriella verksamheten i län selsättningeni län på litet . AMS insatser behövs i ett akutarbetslöshetsläge, men de löser ju inte problemen varaktigt. Industrisysselsättningenär ju också grunden även för sysselsättningen inom den offentliga sektorn ochäven grunden för att vi skall kunna exportera varor och tjänster i sådanomfattning att vi kan betala vår nödvändiga import. Det skriftliga svar som jag fått av industriministern ochsom han har föredragit innehåller väldigt litet av besked om länsindustriella framtid. Det speglar inte heller någon planerad offensiv frånregeringens sida inom industripolitiken. Regeringen inser de särskildasvårigheter som Bergslagen står inför inom den närmaste tioårsperioden, menännu så länge utreder man bara. Jag utgår därför ifrån att industriministern är beredd attge litet närmare besked i de frågor som jag ställt, genom att svara på deföljdfrågor som jag om kommer att rikta till honom. Får jag ingasådana närmare besked, ja, då måste jag tyvärr konstatera att landshövding haft rätt i sina tillspetsade formuleringar vid iÖrebro som var rubricerad "Framtid för Bergslagen". Där sade han bl.a. följande: "Sitt inte och vänta på mer pengar, det blir inga. Vänta intepå att någon skall göra något, det gör man inte. Både borgerliga ochsocialdemokratiska regeringar är i konsekvent avsaknad av industripolitik, detfinns ingen beredskap att möta krisen." Detta sade alltså Hans Hagnellenligt en artikel i tidningen nr 15 1983. Antagligen ligger detmycket i vad säger, men jag vill helst tro att han åtminstonekraftigt överdriver i sina formuleringar. Jag hoppas nu att industriministernockså kan visa att så är fallet. För att sedan gå över till län och dess problem medindustrisysselsättning bevistade ju industriministern det socialdemokratiskapartidistriktets kongress i länet . Jag utgår därför ifrån att handå fick del av alla de länsproblem som ligger bakom min interpellation. Dessa färskaintryck från län bör göra det möjligt för industriministern att lämnanågot mer preciserade upplysningar om länets industriella framtid än de somfinns i det skriftliga svaret. . eget partiorgan, ,redogjorde i sitt nummer för vad som framkommit viddistriktskonferensen. Man påpekar att den negativa sysselsättningsutvecklingeni län inte bara beror på lågkonjunkturen utan ännu mera påstrukturförändringar inom länets industri. Dessa förändringar ingår i enlångsiktig trend, och mycket tyder på att den kommer att fortsätta och t. o. m.förstärkas. Då kan arbetslösheten öka även om konjunkturen skulle förbättras.Det påpekas också att Bergslagen totalt haft en mera negativbefolkningsutveckling än alla andra regioner i landet, inkl. . Dettavar alltså taget ur . Industriministern fick också med sig hem från kongressenett uttalande, rubricerat "Krafttag för sysselsättning i län".I detta krävdes, också refererat i , att regeringen avdelarsärskilda resurser för att skyndsamt utarbeta ett långsiktigt program för atttrygga sysselsättningen i Örebrolän, samt att kommuner och landsting får finansiella resurser för att ökasysselsättningen inom hälso- och sjukvård, miljövård, utbildning, kultur ochsocial service. I länets största tidning, , hade man,trots att tidningen är borgerlig, valt att i rubriken tona fram det som varpositivt i industriministerns anförande vid distriktskongressen. Rubriken därlöd: "Hjulen ska snurra igen - det löftet fick Bergslagen av ThageG." Mina följdfrågor här kommer att gälla: Vilka krafttag blirdet? Kommer hjulen att snurra igen och i så fall var? Jag börjar med det stora företaget på min hemort, ,som ju omnämnts i industriministerns svar. Jag har frågat om JAS-projektetsinverkan på jobben inom sektor försvarsmateriel vid . Jag har fått ettsvar som inte är kvantifierbart. Jag frågar nu: Kommer utrymmet för det svenska försvaretsbeställningar vid att bli större eller mindre? Kommer jobben vid Boforsatt bli färre eller fler genom ? Vad jag har befarat är ju att det dyra JAS-projektetkommer att tränga ut försvarsbeställningar som man har gjort hos , skjutafram dem i tiden osv. Jag vill gärna ha kommentarer fill dessa mina farhågor.Det framgår inte av det lämnade svaret hur det blir med detta. Beträffande järnverk inom kunde juindustriministern inte ge besked vid distriktskongressen i , menstaten har ju nu eftergett sin fordran på bolaget, och ett andrum har skapats.Frågan är här; Kan järnverk , i det läge som inträtt efter statensåtgärd, se framtiden an med tillförsikt? Kan bolaget skaffa nya order, så attde anställda får arbete? SKF:s stålindustri i ligger ju i länets norraoch allra mest utsatta del. Här har det funnits och finnssysselsättningsproblem. Bruket spelar en liten roll inom SKF som helhet,eftersom ju huvuddelen av bolagets verksamhet bedrivs utomlands. Är härregeringen och industriministern beredda medverka till att verksamheten iHällefors behålls och utvecklas? Det är en viktig fråga, eftersom dennaverksamhet är perifer i bolagets totala rörelse och eftersom bolagets ledninginte ligger inom orten. I det uttalande från den socialdemokratiskadistriktskongressen som jag hänvisat till nämns frågan om utveckling avtransportsektorn. Är industriministern beredd att med sin regeringskollega ikommunikationsdepartementet ta upp frågan om återöppnande av SJ;s vagnverkstadi ? Det finns ju utrymme för en sådan verksamhet. Det vore lämpligt omman kunde fortsätta med den verksamheten igen. I svaret hänvisas också till mineralprospektering som skeri Bergslagen och till att BP släppts in i denna verksamhet. Det är självfalletbra att prospektering bedrivs i , men kommer i dettasammanhang att behålla kontrollen över nationella råvarukällor också i sambandmed att man släpper in BP? Jag vill gärna ha BP:s roll i detta sammanhangklargjord. Det är möjligt att exklusiv kompetens, som t, ex. inte har,finns inom BP, och i så fall är det bra att få reda på det. Om den industriella verksamheten i län 11 protokoll 1982/83:134-135 Nr 135 liksom även vad som är anledningentill att man släppt in BP. Måndagenden Slutligen; Inom industri- ochsysselsättningspolitiken borde det handla om 2 mai 1983 " P " uppslag, ocksåsådana som kanske inte är ekonomiskt Vi har från vpk föreslagit att en utredning om ett zinksmält- Om den industriel- ' län baserat på modern miljövänlig teknik skall utredas. laverksamheten har detta förslag awisats med ganska liten motivering.Finns det inte / Örebrolän anledning att mera seriöst prövadetta vårt förslag och andra förslag som kan komma upp?Kanske kan inte alla genomföras, men när det är så ont om industriellauppslag tycker jag att man åtminstone skall titta på de förslag som 52BENGT WITTBOM (m); Det är inte som situationen iÖrebro län diskuteras här i kammaren. Därför tar jag tillfället i akt attanlägga några synpunkter på läget och framför allt försysselsättningen i mitt hemlän. Jag vill anknyta fill tre olika delar, somnaturligtvis har mycket stor betydelse för utvecklingen i län under denärmaste åren. Den första delen gäller ett uttalande som fanns med iregeringens pressmeddelande i anslutning till kompletteringspropositionen,vilket för oss moderater var förvånande men också glädjande. Där stod detnämligen att en av de mer väsentliga insatserna för att förbättraarbetsmarknadsläget totalt i landet var slopandet av enarbetsgivaravgiftshöjning i samband med finansieringen avskattereformens andra steg. Det är självklart att arbetsgivaravgifternasstorlek också har avsevärd betydelse för utvecklingen inom industrin ochnäringslivet över huvud taget, liksom för den offentliga sektorn i län.Sedan den socialdemokratiska regeringen trädde till har arbetsgivaravgifternahöjts med noga räknat . Min fråga till industriministern är: Hur många jobb harslagits ut i län, beroende på denna arbetsgiväravgiftshöjning? Det erkännande som regeringen ger i det förut nämndapressmeddelandet kan vidgas ganska ordentligt. Moderat politik har i många årsträvat efter att växla arbetsgivaravgifter mot sänkta direkta selektivainsatser inom arbetsmarkands- och industripolitiken. Vi kan konstatera, attlågt räknat är kostnaderna för arbetsmarknads- och industripolitiken, i detnuvarande svåra ekonomiska läget, i storleksordningen 35 miljarder . Detskulle alltså teoretiskt sett finnas utrymme för en arbetsgivaravgiftssänkningpå , vilket skulle ge en effekt som är väsentligt större ändevalveringseffekten för industrin. Hur ser industriministern på möjligheterna att steg försteg avveckla de selektiva arbetsmarknads- och industripolitiska insatserna,till förmån för sänkta kostnader för företagen och därmed större utrymme förriktiga jobb?