prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Om hyresgästernas ställning i allmännyttiga bostadsföretag Överläggningenvar härmed avslutad. 48 § Svar på fråga 1982/83:526 om hyresgästernas ställningi allmännyttiga bostadsföretag Jag ber om ursäkt för att jag just haft litettrassel med papperen, men frågorna är många och jag vill inte svara fritt urhjärtat, eftersom det kanske inte skulle stämma med det svar som är överlämnat. har frågat mig om regeringen avser attföreslå åtgärder som syftar till att stärka hyresgästernas ställning i deallmännyttiga bostadsföretagen så att de får rätt att på samma villkor somandra förvärva en fastighet med bostadsrätt. Jag vill först erinra om att sä sent som biföll proposition 1982/83:153 och därmed undantogallamännyttan från de bestämmelser som gäller vid ombildning till bostadsrättfrån hyresrätt i samband med försäljning av fastighet. Några ändringar i dessanyss antagna regler är inte aktuella. I frågan likställer allmännyttig och enskildhyresrätt när det gäller effekten av berörda regler. Enligt min mening bör maninte göra detta. De allmännyttiga bostadsföretagen ägs av kommunerna. Företagenär ett av de viktigaste medlen som kommunerna har för att genomföra sinbostadspolitik. En förköpsrätt för hyresgästerna i de allmännyttiga bostadsföretagenskulle medföra en begränsning av kommunernas handlingsutrymme ibostadspolitiken. Jag är främmande för en sådan begränsning. Om en fastighet som tillhör allmännyttan skulle försäljasbör kommunen ha rätt att avgöra till vem fastigheten skall överlåtas. Omkommunen så vill finns det inget hinder för kommunen att överlåta fastighetentill en bostadsrättsförening. Den ståndpunkt om förköp som jag har redovisat i Om hyresgästernas ställning i allmännyttiga bostadsföretag proposition1982/83:153 kan således motiveras även från kommunaldemokrafiskautgångspunkter. 232 (): Jag tackar bostadsministern för svaret på minfråga. Efter ätt ha lyssnat på svaret vill jag säga att jag kanske hade blivitnågot gladare, om bostadsministern hade gjort det som han var på väg att göra,nämligen att tala fritt ur hjärtat. Jag måste tyvärr konstatera attbostadsministern i sitt svar inte ger hopp om åtgärder som skulle kunna stärkahyresgästernas ställning i de allmännyttiga bolagen. Bostadsministerns svaranger i stället en klar regleringsvilja. Mot den bakgrunden tycker jag nog atthyresgästerna kommer bort i debatten. Inte ens den vanliga lilla människan kanfinna tröst och framtidstro i den socialdemokratiska bostadspolitiken, så somden har presenterats. Detta gäller icke minst mot bakgrund av de förslag somantogs av riksdagsmajoriteten . Den som hyr bostad i hus som ägs av bostadsföretagtillhörande den s. k. allmännyttan har sin frihet begränsad. Det kan man intekomma ifrån. Var finns, herr bostadsminister, den valfrihet somsocialdemokratiska talare påstått sig värna om pä bl. a. juStbostadspolitikens område? I stället för ökad valfrihet i boendet för hyresgästenarbetar regeringen målmedvetet för att begränsa de vanliga människornas frihetoch valfrihet. Att äga andel i sin bostad är för mycket frihet för hyresgästen.Den tolkningen vill jag göra när det gäller den socialdemokratiskauppfattningen i denna fråga. behöver man, efter att ha tagit del avbostadsmifiisterns svar på min fråga, inte tvivla på huruvida regeringensbostadsminister är för ökad valfrihet i boendet eller inte. Han agerar som enfullgod socialist. I ett socialisfiskt samhälle har den enskilde hyresgästeningen valfrihet i boendet i nämnvärd omfattning. För oss liberaler är det ett självklart mål att bekämpautvecklingen mot en socialisering av bostadssektorn. Den kampen kommer vitydligen att få fortsätta - än mer intensivt . Ca 1 1/2 miljon hyresgäster boende i 750 000lägenheter, bl. a. allmännyttans bostadsföretag, har inte, som andrahyresgäster, möjligheter till valfrihet i boendet. Det tycker jag verkligen ärvärt att beklaga. Jag vill avsluta med att fråga bostadsministern: Vad ärdet för fel på principen att alla hyresgäster, oavsett om de bor i hus ägt avprivat fasfighetsägare eller i ett allmännyttigt hyreshus, har sammarättigheter? Min andra fråga är; Varför diskrimineras man som hyresgästi just allmännyttans hyresfastigheter? Jag förstår att man här pä kantillåta sig att föra ett förenklat resonemang. Men det borde ändå få finnasnågra gränser. Beskrivningen här av hela frågan omfriheten och valfriheten är ju ett utomordentligt förenklat resonemang. Det somskapar valfrihet är de åtgärder vi har vidtagit för att människor skall haresurser att utnyttja sin valfrihet. Vilken valfrihet har en människa utanekonomiska resurser, även om det finns olika upplåtelsefofmer? Låt mig bara säga, på den här punkten, att detsom har varit avgörande för förslaget - det har jag försökt förklara här ikammaren om - är att det är en orimlig konstruktion att ett antalhyresgäster i en fastighet, genom att inge en intresseanmälan om att fäförvärva fastigheten, plötsligt skulle upphöja sig till ett beslutande organ,överordnat det beslutande organ som väljarna i allmänna val har utsett,nämligen fullmäktige - och därmed också kommunstyrelsen. Har vi den representativa principen i , bör viockså tåla att dessa organ kan fatta besluten. Mot den bakgrunden avvisar jagbestämt förslaget att allmännyttan skall omfattas av ifrågavarande ordning -inte av något annat skäl än dessa kommunaldemokratiska. 234 (): Jag kan inte pä något villkor göra detkonstaterandet att det beslut som vi fattade i för bara några dagarsedan innebar en ökad valfrihet för de människor som bor i'allmännyttansbostäder. Jag tror att bostadsministern är beredd att hälla med mig om attinförandet av begränsningar och hinder för hyresgästernas möjlighet att görahyresrätten till bostadsrätt innebär att man motarbetar valfriheten. Det folkpartistiska förslag som genomfördes ärsocialdemokrater och kommunister 1983 beredda att riva upp. Jag kan inte pånågot villkor förstå att detta beslut innebär en ökad valfrihet i boendet förde hyresgäster vi har diskuterat här . Överläggningen var härmed avslutad. 49§ Svar på fråga 1982/83:533 om förenklade byggnormer har frågat mig om regeringenavser att föreslå förenklade byggnormer i syfte att åstadkomma en prispress pånybyggandet för att möjliggöra för flera att efterfråga ett eget hem. De byggnormer som reglerar kraven på nya bostadshus harkommit till för att tillförsäkra alla människor en bostad med de kvaliteter somsamhället anser att en god bostad skall ha. Kritiken mot byggnormerna har varit högljudd. Ipraktiken har kritikerna dock haft svårt att peka på vilka krav som är onödiga.Jag efterlyser därför konkreta förslag pä vilka normer som kan undvaras. Skallvi sänka t. ex. kraven på tillgänglighet, barnsäkerhet eller energihushållning? (SOU 1982:34)visade att endast av kostnadsökningarna under senare delen av1970-talet berodde på normförändringär. Jag vill i stället peka på'en annanomständighet som har bidragit till kostnadsökningarna i egnahemsbyggandet.Människors önskan om ett eget hem har under vissa perioder kunnat utnyttjas avproducenterna. Priserna har pressats i höjden av att standarden har höjts ihelt andra avseenden än de som regleras av byggnormer. Stora ytor, lyxbetonadeinredningar och dyrbara material har använts som försäljningsargument. I daghar också många småhusproducenter tagit fram enkla och bra hustyper utanöverstandard. Prisutvecklingen är också f. n. lugn inombostadsbyggnadssektorn. Jag vill som svar på fråga säga att enallmän översyn av normerna givetvis kommer att göras som ett led i arbetet medinförandet av en ny plan- och bygglagstiftning, Jag vill i detta sammanhangstryka under att regeringen inte har för avsikt att ytterligare ökasegregationen inom våra bostadsområden genom att föreslå någon form avlågstandardnormer för hus till de resurssvaga i samhället. Men det finns enligtmin mening goda skäl att bryta en utveckling som medför alltför storaekonomiska åtaganden för dem som vill förverkliga en önskan om ett eget hem.Ingen - vare sig samhället eller de boende - har i längden råd med en sådanutveckling. 236KJELL (): Jag vill tacka bostadsministern för svaret,men jag vill beklaga att det ger så litet hopp åt delåginkomstgrupper som gärna skulle vilja skaffa sig ett eget hem. Regeringen har tillsatt en utredning med syfte att seöver bostadspolitiken. 1 direktiven kan man läsa några intressanta saker.' Bl.a. står det att nettoökningen av bostadsbeståndet under resten av 1980-taletblir ännu mindre än den var . Det står också att denreala ökningen av bostadssubventionerna har varit mycket kraftig under desenaste åren. Vidare sägs det att en real ökning av bostadssubventionerna inteär samhällsekonomiskt godtagbar och inte heller bostadspolitiskt önskvärd. Detvar bostadsministern också inne pä i sitt svar. Detta gör att man inte kan se speciellt ljust pånybyggnation, att man skall kunna bygga egna hem för mindre bemedlademänniskor. Vi fick under hela valrörelsen ifrån de socialdemokratiskatalarstolarna höra att mittenregeringen var handlingsförlamad och sköttebostadspolitiken uselt. Bostadsbyggandet är motorn i samhället, hette det, ochblev det bara en socialdemokratisk regering skulle det sannerligen bli fart påbyggandet. Och i alla de nybyggda lägenheternas fönster skulle gardiner frän enfabrik i fladdra stolt för den vårvind som skulle dra genom landet. Men svaret tycker jag inte ger mycket hopp om att detskall kunna bli sådan fart. Jag tror tvärtom att skall vi kunna uppnå det mästedet till ett nytänkande, i stil med det som den förra bostadsministern presenterade när hon lade en proposition på bord med syfteatt pröva nya grepp för att pressa byggnadskostnaderna. 1 propositionenföreslogs att man skulle främja utvecklingen i byggandet genom att en byggnadsnämndefter beslut av regeringen för ett visst byggnadsprojekt skulle kunna medge meromfattande dispenser från gällande bestämmelser om byggnaders yttre och inreanordningar än som f. n. är möjligt. Det föreslogs också förenklingar i frågaom beräkning av läneunderlaget för bostadslån till sådana projekt. De nyabestämmelser, som förslaget föranlett, har trätt i kraft. Tyvärr begränsadecivilutskottet propositionen, men det pågår i alla fall i ganskaintressanta försök, och jag skulle vilja fråga bostadsministern om han har föravsikt att genomföra några sådana försök också då det gäller villaboendet. Om förenklad handläggning av vissa byggnadslovsärenden 237 Bostadsminister ; Herr talman! På den sista frågan skall jag svara ja. Vi har en särskild person anställd på departementet för att genomföra de försöken. Jag vill inte ta upp en lång diskussion, utan barakonstatera att borde kunna känna sig ganska lugn. Det är enganska konstig uppfattning företrädarna för de borgerliga partierna har, attnär man bygger hus börjar man med att hänga upp gardiner. 1 de flesta fallbörjar man med grunden; Det kommer nog gardiner. Statistiken visar attigångsättningen ligger högre än första kvartalet1982. 238 (): Det var bra att kan känna sig lugn. Jag vill ta upp ytterligare ett par kommentarer till detsvar jag har fått. Det står att kritiken mot byggnormerna har varithögljudd? Bostadsministern har möjligen inte funderat varför den har varithögljudd. Jag tycker att bostadsministern borde ha tagit vara på kritiken, dethandlar nämligen om frihet. Beroende pä levnadsvanor kan olika familjer viljasatsa olika på bostäder, och det kan göra att man har behov av störreflexibilitet i planeringen av bostäderna. Vi vill alltså ha en frihet förmedborgarna att välja bostad, och jag får väl vara glad över attbostadsministern i alla fall tänker ta initiativ till att göra liknande försöksom de i . Överläggningen var härmed avslutad. 50§ Svar på fråga 1982/83:536 om förenklad handläggning av vissabyggnadslovsärenden i har frågat mig omregeringen avser att föreslå sådana förändringar i byggnadslagstiftningen atthandläggningen av byggnadslovsärenden avseende mindre fritidshus, exempelviskolonistugor, kan förenklas. Till en början vill jag peka pä de möjligheter som finns till förenklad handläggning i byggnadslovsärenden som rör åtgärder avmindre Om förenklad handläggning av vissa byggnadslovsärenden omfattning.Jag tänker då bl. a. på att ansökningar kan göras muntligt, och attansökningshandlingarna i vissa fall kan vara mycket enkla. Dessutom får sombekant vissa mindre byggnader uppföras utan lov, om de utgör komplement tillsmåhus eller fritidshus. Inom departementet utformas f. n. ett förslag till en nyplan- och bygglag. Jag kan givetvis inte här gå närmare in pä hur förslagetkommer att se ut i det avseende som har frågat mig om. Avsiktenär dock att de regler som jag nämnde skall fortsätta att gälla och påvissa punkter förenklas ytterligare. Det är också avsett - vilket har betydelsei det här sammanhanget - att det generella tätbebyggelseförbud som råder i dagskall avskaffas och ersättas av ett mer nyanserat prövningssystem, som bl. a.ger kommunerna möjlighet att undanta vissa åtgärder från kravet på bygglov. Detbör t. ex. kunna medföra att en kommun för ett visst område medger attfritidshus av det slag som avses i frågan under vissa förutsättningar fåruppföras utan bygglov. 240HANS i (fp): Anledningen till min fråga är vicestatsministerns s. k. frihetstal. Där talade han bl. a. om frihet frånmaktlöshet och uppehöll sig särskilt vid valfriheten i frifidsboendet - isynnerhet kring koloniverksamheten. Talet har i sig uppfattats som en socialdemokratisksjälvrannsakan över den byråkrati som har byggts upp, bl. a. inombyggnadssektorn, vilken också blev socialdemokratins mest genomregleradeverksamhetsfält. Det tillhör också ovanligheten att en ledande socialdemokrattar upp frihetsfrågor pä detta sätt. Det visar sig också i det uppseende somherr Carissons uttalande över i och för sig fullständigt självklara frågor harväckt. Jag har emellerfid för min del sett talet som någotpositivt, men frågat mig vad det finns för konkret innehåll i det. Då har jaghaft den funderingen, att det t. ex. skulle kunna vara att staten lämnar ökadebidrag eller lån till markinköp för kolonilotter åt de verkligt ekonomisktsvaga kommunerna, där kanske behovet är allra störst. - Men det är kanske, intenägon frihetsfråga av dignitet. Därefter har jag ställt den här frågan ombyggnadslagstiftningen och förenklad handläggning av byggnadslovsärenden. Jag är nöjd med svaret, herr bostadsminister. Jag ärnaturligtvis medveten om att det har bedrivits ett arbete inom departementet,och jag önskar lycka och framgång när det gäller att på alla sätt minskabyråkratin. Min förhoppning är att allt detta skall kunna förenklas till ettminimum. Överläggningen var härmed avslutad. 51 § Då samtliga på föredragningslistan upptagna frågor nublivit besvarade, meddelade tredje vice talmannen att uppsatta anslag omkvällsplenum nedtagits. 52 § Anmäldes ochbordlades Nr 157 S'"'e den 1982/83:176 Dekommunanställdas förhandlingsrätt 27 rnai 1983 53 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1982/83:35 Ny organisation för förvaltningskontoret (förs. delvis)1982/83:36 Uppskov till 1983/med behandlingen av vissa 1982/83:47 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden /83:49 Anslag till oförutsedda utgifter /84 (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:39 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Utbildningsutskottetsbetänkande /83:35 Vertikalt organiserade skolenheter 1982/83:34 Vissa anslaginom industridepartementets område (prop. 83:100delvis) 1982/83:35 Näringspolitik 1982/83:39 Verksamheten vid statensindustriverk, m. m. 54 §Kammaren åtskildes . 1982/83 Förteckning över talare 157 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Förstevice talmannen 26, 42 vice talmannen 121 , Kersfin (fp) 110, 111,135, 137 , () 152, 153 ,, utrikesminister 108, 109, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119 ,, statsråd 104, 105, 106, 107 , (vpk) 144, 146 Eirefelt,() 87, 89, 90 , Kersfin (fp) 125, 127 ,() 54, 56, 57, 90, 108, 109, 112, 113 , , tredjevice talman (fp) 95, 96 , () 72 , () 91, 93, 94,147, 149 , () 101, 102 ,, finansminister 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 79, 80, 81, 82, 83, 84,85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 Franek, () 139Franzén, (vpk) 14, 24, 26 , () 75, 76, 77 , () 80, 81 ,Hans, bostadsminister 142, 143, 144, 145, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153,155 , () 66 ,, statsråd 120, 121, 123, 124, 125,126, 127, 128 , () 60 Hegeland, () 82, 83 , (vpk) 78 Hyttring, () 86, 150, 151 Hägelmark, () 142, 144 Ihrfors, () 120, 121 , Margö (vpk) 43, 47 , () 31, 35 , () 154, 155 , () 74 , () 51, 55, 57, 58 Josefson, () 9, 23, 26, 84, 85 , () 103 Komstedt, () 106, 107 158 , () 116, 117 ,Inga (vpk) 52, 56, 57 - 1982/83 ,() 44, 48, 50 157 ,() 63 ,() 118,. ,Bo (m) 28, 37, 38 ,() 12, 34, 36, 69, 70, 71 Måbrink,Berfil (vpk) 114, 115 ,() 62 ,() 97, 98 Orring,() 129, 130, 131 ,, statsminister 69, 70, 71 ,Hans, i (fp) 156 ,() 104, 105 ,, justitieminister 131,132,133, 134,135, 136,137, 138, 139, 140, Rydle,() 59 ,(vpk) 61 ,, statsråd 128, 130, 131 ,() 122, 123, 124 Thunborg,, försvarsminister 96, 98, 99, 100, 102 Tilländer,() 99, 100 ,() 133, 134 ,Per (m) 140, 141, 142 ,() 6, 23, 26, 34, 35 ,() 65 Vestlund,() 128 ,() 48, 50 ,() 19, 25, 27, 36, 38 Åkeriind,() 42, 46, 48 Östh, () 132 minab/gotab 1983 75768