prot · G60961 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag ber att få tacka industriministern för densenaste bekräftelsen på att han gärna ser att statens industriverk är aktivtoch att det genom utnyttjande av befintliga anslag stöder ett initiativ i dettasammanhang. När det gäller industriministerns omdöme om min s. k. personförändringmåste jag göra honom besviken. Han hade hoppats på en sådan förändring. Men vadden skulle innebära vet jag inte något närmare om. Jag har hela fiden i minfunkfion som företrädare känt stark sympati i detta sammanhang,och jag har på alla sätt försökt att främja hantverkets utveckling. Jag skullenog utifrån mina gamla erfarenheter vilja rekommendera attlyssna på hantverkets företrädare. Man kan säga att det är ett nära nog enigt hantverk somhar velat få samarbetet med staten institutionaliserat i form av enhantverksnämnd, för att den vägen kunna koordinera de insatser på skildaområden som är av betydelse för hantverkets utveckling. Man skall ha klart för sig att det t. ex. inom skolansområde finns många omständigheter som är av betydelse för hantverketsutveckling. Och detta är egentligen inte ett område där man kan privatiseraverksamheten - annars har jag i och för sig starka sympatier för det. Men likaväl som vi bildade en hemslöjdsnämnd tror jag att det vore befogatatt också hantverket fick del av den omsorg och den samverkan mellan staten ochnäringen som en sådan nämnd, med den auktoritet med vilken den skulle kunnabedriva sin verksamhet, kan innebära. Jag slår fast att regeringen genomindustriministern säger nej till hantverksorganisationernas egen begäran ominrättande av en nämnd och säger nej till utredningens förslag. Att det skalltolkas som någon mer utpräglad välvilja visavi hantverket har jag svårt attförstå. Det tyder inte heller på något större mått av handlingskraft, som denhär regeringen gärna talar om. Men jag kan hålla med om att det inte har varitnågon brist på vackra ord från regeringen. Men dess värre är det inom politikeninte de vackra orden som ger resultat utan konkreta insatser. Och jag berdärför industriministern att noga överväga om inte denna fråga ändå är värd atttas underomprövning, om inte hantverkets krav på mer ordnade relationer med . Nr 61samhället måste beaktas, med tanke på hantverkets stora betydelse i vårt den Om jag inte minns fel - detta blir bara ettsfilla påpekande -fick SIFU nej av den borgerliga regeringen på en ansökan omen hantverksgrupp. Jag har inte sagt nej till hantverket, utan jag väntar nupå privata initiativ. Och jag tilltror hantverket och dess organisationer omatt ha den inneboende kraften att de själva kan åstadkomma en nämnd och enuppbyggnad av den här verksamheten. Låt mig sedan slutligen fillägga: Jag skall gärna lyssnapå hantverkets företrädare. Och jag skall också mer än gärna lyssna till herrÅsling på den här punkten, eftersom jag vet att han besitter goda insikter iden här frågan. Och att lyssna är ju en väsentlig del i en demokrafi. Om förbättrad kapitalförsörjning för kooperationen Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 1982/83:52 om förbättradkapitalförsörjning för kooperationen . Åsling har ställt följande frågor till mig: Villindustriministern närmare redogöra för orsaken fill senarelägg-ningen avpropositionen om kooperationen och när en sådan proposition kan väntas? Kan i enfillämnad proposition från den socialdemokratiska regeringen systemet medsärskilda kapitalinsatser, B-insatser, komma att införas för att stärka dekooperativa rörelsernas möjligheter att låta även andra än medlemmar satsariskbärande kapital? Avserregeringen att möjliggöra för de kooperativa föreningarna att erhållalångsiktigt bundet kapital genom sparande på samma villkor som gäller förskattesparandet? Den lagrådsremiss som den borgerliga regeringen beslutadeom innehöll endast begränsade förslag rörande de kooperativa företagenskapitalförsörjning. Många av kooperationens problem lämnades olösta. Densocialdemokratiska regeringen valde därför att återkalla lagrådsremissen. Det är regeringens avsikt att återkomma med en propositionsom ger en samlad syn på kooperationen och dess roll i samhället. Beträffandefidplanen för denna proposition vill jag anföra följande. Regeringen kommer att inbjuda de kooperativaorganisationerna till överläggningar om kooperationens roll inäringsliv och samhälle. Överläggningarna kommer bl. a. att utgå ifrånkooperationsutredningens betänkande och de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingenav detta. Om förbättrad kapitalförsörjning för kooperationen Enligt vad jag har erfarit kommer kooperationsutredningenatt kunna slutföra sitt pågående arbete med en översyn av lagstiftningen förekonomiska föreningar . Det kan finnas anledning att avvaktaresultatet av denna översyn innan regeringen redovisar sina förslag. De arbetskooperativa företagens situation och utvecklingföljs upp av delegationen för arbetskooperation. Erfarenheterna från dessaföretag är ännu mycket begränsade. Innan förslag inom detta område läggs frambör därför ytterligare erfarenheter vinnas. Mot bakgrund av vad jag här har anfört avser jag föreslåregeringen att till avlämna en proposifion om kooperationen senastunder . Innehållet i den kommande propositionen blir naturligtvisberoende av resultatet av det förestående beredningsarbetet. Inte minstöverläggningarna med de kooperativa organisationerna kommer att vara av storbetydelse. Målsättningen är emellertid att så långt det är möjligt skaparättvisa mellan de kooperativa företagen och övriga företagsformer. 64 (): Jag ber att få tacka för svaret på min interpellation. Jag tror att industriministern och jag från flerasynpunkter är rätt väl överens om kooperationens stora betydelse i vårtsamhälle. Den kooperationsutredning som regeringen nr 1 tillsattevisade att kooperafionen för de beräkningar som då gjordessvarade för av BNP, av industriproduktionen och avindustrisysselsättningen. Det är mått som i och för sig kan vara intressanta,men långt betydelsefullare är självfallet kooperationens allmänna roll i samhället,dess betydelse för intressebalansen, för många människors aktiva engagemang inäringslivets utveckling etc. Trots detta har det varit stora skillnaderi förutsättningar mellan ekonomiska föreningar och aktiebolag liksom mellankooperation och andra associationsformer inom näringslivet. Dessa skillnader iförutsättningar har ökat till följd av den samhällsekonomiskautvecklingen och samhällets utveckling i stort. Regeringarna har på skilda sätt försökt gripa sigan med problemen. Tillsättandet av kooperationsutredningen var en väg att gåför att sortera upp problemen och få en ordentlig kartläggning av dekooperativa rörelsernas betydelse. I den industripolitiska propositionen våren1981 tog jag upp kooperationens betydelse för näringslivet fill närmarebehandling och presenterade några förslag som sedermera bifölls av riksdagen.Vi inrättade en delegation för arbetskooperafiv och tog en lång rad andrainitiafiv, som mynnade ut i de förslag som fanns i denlagrådsremiss som vi framlade och som - oförklarligt nog ochhäpnadsväckande nog - togs tillbaka av den socialdemokratiska regeringen. I denlagrådsremissen fanns förslaget om att skapa B-insatser för att bredda dekooperafiva rörelsernas kapitalbas. Det fanns förslag om att öppna fjärdeAP-fonden. Det fanns förslag om att enkelbeskatta insatsrän- torna, och det aviserades möjligheter att på något sättskjuta upp beskattningen på A-insatserna. Det fanns också aviseradesparstimulanser för skattefondssparandet. När jag nu granskar industriministerns svar på mininterpellation finner jag att jag egentligen inte fått något svar på minafrågor om B-insatserna. Jag har inte heller fått något svar på fråga 3, omregeringen har för avsikt att stödja sparande i långsiktigt bundet kapital. Detär viktiga frågor för kooperafionen, som hade lösts - i synnerhetB-insatsfrågan - med den proposifion som vi planerade och som tog sig uttryck ilagrådsremissen. Den stora frågan för mig, och jag tror för hela densvenska kooperationen, är varför regeringen har agerat på det här sättet. Intefrämjar man kooperationen med att fördröja insatser som har sin säkraförankring i den parlamentariska kooperationsutredningen. I det sammanhangetsäger industriministern i sitt svar att det endast var begränsade förslag somfanns i vår tillämnade proposition. Många av kooperafionens problem lämnadesolösta. Ja, förvisso. Det är klart att vi inte hade ambitionen att i den förstaordentliga lagstiftningsinsatsen för kooperationen någonsin här i landet kunnalösa alla problem. Men när industriministern säger att många av kooperationensproblem lämnades olösta, skulle jag nog gärna vilja ha exempel på vilka problemsom lämnades olösta med vårt tillämnade förslag. Har man löst problemen bättregenom att t. ex. med , eller vad som kan bli resultatet,försena möjligheten att införa B-insatser? skjuter man alltså på alla frågortill . Skall man inte uppfatta svaret så? Det kan finnas anledning,säger visserligen industriministern, men jag uppfattar det ändå så, att manarbetar för att få fram en proposition . Jag tycker inte heller att detta tyder på den omtalade, ivarje fall av statsministern ofta åberopade, handlingskraften. sägs det attmotivet för uppskovet är överläggningar med organisafionerna. Det är bra. Detär alltid bra att lyssna på organisationerna. Det gjorde vi också. Dentillämnade propositionen var rätt väl förankrad i organisationerna. Industriministern säger också att erfarenheterna från dearbetskooperativa företagen är begränsade. Ja, självfallet är de det, eftersomförsöksverksamheten startade först på ett initiativ av mig . Men vi vetredan var skon klämmer, nämligen när det gäller kapitalbildningsfrågan ochmöjligheten till försörjning med långfristigt kapital, alltså de centralafrågorna i den tillämnade propositionen. Jag är ledsen att jag nödgats konstatera att svaret, somjag ber att få tacka för, inte har skingrat den tveksamhet somregeringens agerande har skapat. Vi från sida försöker skingraden tveksamheten genom att i en partimotion nu ta fram våra förslag så attriksdagen skall ha en reell chans till prövning av de här frågorna utan attbehöva vänta på att industriministern skall ha dragit den här frågan i denberömda långbänken. Om förbättrad kapitalförsörjning för kooperationen Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 4 protokoll 1982/83:61-62 Om förbättrad kapitalförsörjning för kooperationen Som jag redan har sagt, är jag av naturligaskäl inte beredd att före överläggningarna med kooperationen i detalj ange vadpropositionen kommer att innehålla. Målsättningen med arbetet är emellertid attlikställa kooperationen med övriga företagsformer när det gäller försörjningenmed riskkapital. Om detta har vi inga delade meningar, och jag. Den fråga som i interpellation har nr 3 fannsf. ö. över huvud taget inte med i lagrådsremissen. Sedan vill jag gärna tillägga att de delar som är bra iden proposition som hann utarbeta före valet, och där vi kan fåsamstämmighet med kooperationen, har inte regeringen någon anledning att gömmaundan. Men vi skall överlägga med kooperationen om de förslagen. Om det i dekommande överläggningarna visar sig att det finns en allmän uppslutning bakomförslaget om de s. k. B-insatserna, är det mycket som talar för att de ocksåkommer att gå vidare i beredningsarbetet. Men jag tycker att det vore bådeodemokratiskt och fel att föregripa diskussionerna med kooperationen och redannu ange vad som kommer att bli resultatet, eftersom jag menar allvar med denöverläggningsrunda som inleds med kooperationens olika delar, påkonsumentsidan och på producentsidan. Däremot vill jag säga ett definitivt nej till attskattesparandet skulle utvidgas till att omfatta även kooperationen. Vi kommerinte att utvidga detta system fill kooperationen - det är ett klart svar.Däremot arbetar vi inom med att försöka att fill dettasparande hitta ett alternafiv som är rättvist och som verkligen stimulerar tillnysparande. Jag utgår ifrån som självklart att reglerna skall utformas så attdetta sparande också kommer kooperationen till del. Jag sade i mitt interpellationssvar - och det reageradeherr Åsling emot -' att många av kooperationens problem lämnades olösta i denproposition som utarbetade. Ja, av den långa lista över förslag somkooperationsutredningen hade, var det faktiskt bara tre förslag som fanns medi lagrådsremissen. Det gällde B-insatserna, externt riskkapital och enkelbeskattningav en del av insatsräntan. Om man till riksdag lägger fram ett förslag omkooperationen, som ju är en så viktig del i det svenska samhället och i detsvenska näringsliv som jag gärna vill se utvecklat, bör man ju eftersträva enproposition som tar upp så många områden som möjligt i kooperationens liv ochutvecklingsmöjligheter. Jag hävdar att denna ambition inte präglade det gångnaproposifionsarbetet. Inget av förslagen som rörde utvecklingsfrågor fanns med -inte ett enda. Här hade utredningen en lång rad förslag, som rörde forskning,utbildning och information. Att de frågor som lämnades olösta är viktiga förkooperationen framgår ju av remissvaren. Jag måste till säga att detockså framgår av den reaktion som kooperafionen, eller delar av kooperationen,har gett på mitt återkallande av lagrådsremissen. Det har nämligen hälsats medtillfredsställelse från kooperationen själv att jag inte behöll den föregåenderegeringens förslag till proposition om kooperationen, utan att jag hade enhögre ambitionsnivå när det gäller Jag vill säga till att jag fördiskuteradedetta med kooperationen. Man framförde då rådet och önskemålet att låtakooperationsförslaget mera präglas av utredningens förslag och kooperationensolika önskemål och intentioner. Jag kan naturligtvis inte säga att tillfredsställelsen vartotal inom kooperationen - i vissa frågor finns det råmärken mellanproducentkooperationen och konsumentkooperationen. Men jag vill ändå säga attjag i stor utsträckning har kooperationens stöd för handläggningen avlagrådsremissen och även för den handläggning som förestår när det gällerkooperationsfrågorna. Jag tycker det är en bra utgångspunkt att jag startardetta för viktiga arbete i djup samklang med kooperationen själv. Om förbättrad kapitalförsörjning för kooperationen 66NILS ÅSLING (c): Målet tror jag vi är överens om. Jag kanunderstryka att det är att jämställa kooperationen med andra associationsformeri näringslivet. Det var det genomgående temat i det propositionsförslag som viutarbetade. Det motivet fill att fördröja hela processen, attsocialdemokraterna på något sätt skulle ha någon annan ambition i detta avseende,finns alltså inte. Det slutgilfiga omdömet får väl sparas tills vi serindustriministerns proposition, men av vad som framkommit kan jag intedra slutsatsen att industriministerns ambitionsnivå i det här avseendet skullevara högre än min. Industriministern sade att en av de av mig aktualiseradefrågorna inte fanns med i lagrådsremissen och att det egentligen bara fanns trehuvudpunkter där. Det är riktigt. Lagrådsremissen kombinerades ju, som oftasker, med avsiktsförklaringar beträffande propositionens innehåll i övrigt,alltså det som inte föranledde lagrådsremiss. Det är ett ganska normaltförfarande -som industriministern inte heller är främmande för - att manunderställer lagrådet vad lagrådet rimligen bör yttra sig över, medan resten påsedvanligt sätt kommer i propositionen. Om det finns en allmän uppslutning om B-insatserna, kommerde med i den tillägnade propositionen, sade industriministern. Om det inte harskett någonting alldeles sensationellt finns det en allmän uppslutning omkringtanken på B-insatser. Det fanns det tidigare, i varje fall från kooperafionen.B-insatserna är rent principiellt en rimlig väg att gå för att, utan att övergede kooperativa grundprinciperna, jämställa de kooperativa företagen med akfiebolag. Att det skulle behövas någon speciell överläggningsrundaför att fastslå vad som är välbekant och vid otaliga tillfällentidigare fastslaget förstår jag inte heller. Jag har ju själv haft dessaöverläggningar och diskussioner med hela den svenska kooperafionen och dåkunnat förankra de tankegångar som låg fill grund för vårt förslag. Skattefondssparandet säger industriministern nej till.Avsikten var att åstadkomma en kooperativ parallell till skattefondssparandet.Jag blir inte klokare av de antydningar som industriministern här gör. Orn förbättrad kapitalförsörjning för kooperationen Huvudsaken är att vi även där är överens om att vi skall hamotsvarande principer inom kooperationen som i näringslivet i övrigt. Men ocksådär är det så att det här fördröjer en nödvändig process, och tåget går. Ävenforskning och information hade viktiga avsnitt. Jag kunde bekräfta enuppgörelse mellan lantbrukskooperationen och konsu-mentkooperafionen om atttillsammans med staten göra insatser för att bl. a. inrätta en professur ikooperationen och för att bl. a. lösa vissa gemensamma informationsproblem,även om det finns anledning att i hög grad bygga på de kooperativa rörelsernasegna ambitioner och resurser. Avslutningsvis vill jag säga att med den här fördröjningenhar ingenting blivit bättre. Den har skapat ovisshet hos kooperationen. Även omThage hänvisar till något slags underhandssanktion från kooperativarörelser för det här förfarandet, är det ingen tvekan om att det skaparosäkerhet och tveksamhet. Det gör att de kooperativa rörelserna får väntaonödigt länge på att lösa vissa centrala frågor för kapitalbildning ochkapitalanskaffning. är den fjärde fonden stängd i princip, även omman kan gå vissa omvägar, vilket har praktiserats. Men de principiellaställningstagandena dröjer uppenbarligen, och jag beklagar det. Det skaparproblem, det skapar tveksamhet och inte den offensiva anda som jag föreställermig att industriministern är beredd att medverka till fortsättningsvis inomskilda delar av näringslivet och alltså även inom kooperafionen. Jag kan barakonstatera att i åtskilliga sakfrågor har och jag inga delademeningar. Det verkar som om är litet stött i kanten för att jaginte lät hans propositionsutkast gä till utan återkalladelagrådsremissen. Jag har försökt tala om vad orsaken var. Jag ville ha en såbra proposition som möjligt, som också kooperationen kände för. När man tillriksdagen för en fråga som gäller en så viktig rörelse i vårt samhälle somkooperationen är det av stor vikt att denna är med om tagen och anser att deförslag som förs fram gagnar en sund och riktig utveckling av kooperationen.Eftersom jag nu av betydande och tunga delar av kooperationen har fått stödför mitt tillbakadragande av lagrådsremissen och för det tänktahandlingssättet, drar jag den slutsatsen att jag är på rätt väg och att vi nu isamarbete med kooperationen skall kunna utarbeta ett bra förslag. Med de godainsikter som har hoppas jag att jag av honom under resans gång fåren hel del goda förslag och råd för att göra kooperations-proposifionen så braoch uttömmande som möjligt. 68NILS ÅSLING (c): Jag försäkrar industriministern att jag intealls är stött i kanten - jag är bara besviken på att en viktig fråga för enviktig del av svenskt näringsliv på detta sätt ganska omotiverat har hamnat ilångbänken. Det har trots allt skapat förvirring och tveksamhet beträffande denhär regeringens intentioner när det gäller de kooperativa rörelserna. Det ärinte den typen av handlingskraft som vi hade väntat i den här frågan efter allade deklarationer i motsattriktning som har kommit. Jag konstaterar avslutningsvis att angelägnare former förkooperationen den på dettasätt fördröjs ett eller och att det skadar dessa ly rörelsersmöjligheter till utveckling. Det beklagar jag. " Om förbättrad Anf. 69 Industriministern : kapitalförsörjning Det kan, , inte skapa förvirringoch tveksamhet ef. kooperationen hos kooperationen eller vara till skada förkooperationen, eftersom jag har betydande delar av kooperationen med på denhandlingslinje jag har valt. Då måste tveksamheten finnas någon annanstans änhos kooperationen, varom propositionen kommer att handla. Det var därför jagdristade mig att i det föregående inlägget säga att måhända orsaken till dennakammardebatt ändå är att känner sig litet stött i kanten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1982/83:3till arbetsmarknadsutskottet 9 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:271-277till /83:278 och 279 till finansutskottet1982/83:280-288 till skatteutskottet /83:289 och 290 till jusfitieutskottet1982/83:291 till utrikesutskottet /83:292 till socialförsäkringsutskottet1982/83:293 till socialutskottet /83:294 till kulturutskottet /83:295och 296 till utbildningsutskottet /83:297 och 298 till trafikutskottet1982/83:299 och 300 till jordbruksutskottet /83:301-303 tillnäringsutskottet /83:304-306 till arbetsmarknadsutskottet /83:307 tillcivilutskottet 10 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1982/83:25 betänkande 1982/83:17 betänkande 1982/83:11 betänkande 1982/83:18 betänkande 1982/83:22 11 §Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1982/83:83Ändring i skatteregisteriagen (1980:343) m. m. 1982/83:84 Förslag till lag om ändringi lagen (1980:865) mot skatteflykt, m. m. 12 §Anmäldes och bordlades 1982/83:308av m. fl. Ändraderegler för val till kommunfullmäktige och landsting 1982/83:309 av och av statsbidrag till kommuner och landsting 1982/83:310 av Gidlan m.fl. revisorers förslagangående regionala organisation (förs. 1982/83:11) 1982/83:311 av i och BengtSilfverstrand Etableringen av systembutiker 1982/83:312 av och förste vice talmannenIngegerd uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar m. m. 1982/83:73) 1982/83:313 av ny förvaltningsbyggnadi 1982/83:3U av Skärpt lagstiftning mot sexuella övergrepp 1982/83:315 av m.fl. Översyn av lagen omTV-övervakning 1982/83:316 av m. fl. Friköpsrätt för arrendatorer till jord ägd av fideikomissm. 1982/83:317 av m.fl. Åtgärder fill förmån förkurderna 1982/83:318 av 1982/83:319 av m. fl. Sjukförsäkringen förferie- och säsongsarbetare 1982/83:320 av rätt tillföräldrapenning 1982/83:321 av Återställande av pensionsnivån i delpensionsförsäkringen 1982/83:322av 61 En reformering av studiestödssystemet den 1982/83:323 av och Fördelningen av läkarresurserna 1982/83:324 av m. fl. 1982/83:325 av m. fl. 1982/83:326 av och av statsbidrag för missbruksvården 1982/83:327 av och av modersmjölksersättning 1982/83:328 av m.fl. Lärlingsutbildningen 1982/83:329 av arkivinformation(SVAR) 1982/83:330 av avhögskolan 1982/83:331 av m. fl. 1982/83:332 av m. fl. Samverkan mellan kommuner, och luftfartsverket 1982/83:333 av Per Stenmarck och biltåg 1982/83:334 av av kemikalier iNordsjön 1982/83:335 av m. fl. Vissa åtgärder mot förorening av luft, vatten och mark 1982/83:336 av Ett handlingsprogram för nickelbrytning i 1982/83:337 av Bättre utnyttjande av tillgänglig elkapacitet 1982/83:338 av som försökskommun för arbetskooperativ Stödet frånoljeersättningsfonden, m. m. Nr 61 1982/83:340 av den '"'"S energiskog i 1982/83:341 av och 1982/83:342 av m. fl. Användande av bioteknikinom gruvnäringen 1982/83:343 av m. fl. 1982/83:344 av och av ett arbetsförmedlingskontor i 1982/83:345 av m. fl. En strategi förmalmfälten och 1982/83:346 av regler förbostadslån till småhus 1982/83:347 av och förköpsrätten 1982/83:348 av av kartor 1982/83:349 av m. fl. 1982/83:350 av m.fl. Krigsmaterielexporten 1982/83:351 av m.fl. Krigsmaterielindustrin 1982/83:352 av m.fl. Sex fimmars arbetsdag,m.m. 1982/83:353 av m.fl. Sociala förmåner fördeltidsarbetande 1982/83:354 av m.fl. Skyldighet att erbjuda deltidsarbetande förlängd arbetstid 1982/83:355 av m. Jord- och skogsbrukens roll som energiproducenter 1982/83:356 av m.fl. Slopande av skatt på etanol producerad på inhemska råvaror 1982/83:357 av m.fl. 1982/83:358av 61 revisorers förslag ianslutning till granskning av domänverket Måndaeen den (förs. 1982/83:12) 1982/83:359 av revisorers förslag ianslutning till granskning av domänverket (förs. 1982/83:12) 1982/83:360 av m.fl. 1982/83:361 av m.fl. Upphävande av lagen omhyreshusavgift