prot · G60931 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill notera att min fråga är obesvarad ochlikaså att man fortfarande efter den här långa debatten upplever en oklarhet omvar regeringen står när def gäller och den kärnvapenfria zonen. AnL 27 OLAULLSTEN (fp): Jag har full förståelse för ömutrikesministern inte i kammaren vill diskutera allt som står i tidningarna omsvensk utrikespolitik numera, men om det av dagspressen framgår att den nyaregeringens nedrustningsexpert har en annan uppfattning i en centralsäkerhetspolifisk fråga än vad som har varit den svenska hållningen,är def ganska rimligt att vi i ställer frågan: Är detta uttryck förhennes privata åsikt eller är det uttryck för en nyorientering från regeringenssida? Jag kan inte tolka utrikesministerns brist på svar på minfråga på annat sätt än att han menar att åsikter får stå förhenne själv. Det är i och för sig inte bra aft regeringens nedrusfningsexpertbedriver någon slags privat säkerhetspolitik, men det hade ju varit ännu värreom hade instämt med . Om agerande i det internationella nedrustningsarbetet AnL 28Utrikes- och handelsministern : Eftersom inte är här och dettahar påtalats som anmärkningsvärt vill jag upplysa om aft hon nu är på väg tillFörenta nafionerna och inte kunde förutse att vår diskussion skulle bli sålångvarig. ställer frågan vad det ligger för mening iaft inte fala om ett militärt försvar. Def är väl ändå självklart att vad viavser är att den svenska säkerhetspolitiken vilar på etf efter omständigheternastarkt försvar, där ju, som bekant för denna kammare, def militära försvarethar den alldeles övervägande delen, men där också mindre delar går till detekonomiska försvaret och till civilförsvaret. Skall man nu med större jämnmodse på kärnvapenstrider så kanske det också är större skäl aft förstärkacivilförsvaret på def militära försvarets bekostnad. Def kan åtminstone ökacivilbefolkningens överlevnadschanser. Det är också klart att vår säkerhetspoHfikinfe vilar enbart på vare sig def militära försvaret, def ekonomiska försvareteller civilförsvaret, utan också på en orubblig alliansfrihet. Det vilar på attvi ställer upp krav på aft mänskliga rätfigheter skall iakttas på alla hållivärlden och på att folkrättens krav om territoriell säkerhet skall iakttas,osv. När vi så kommer fill uttalanden om är def baraaft konstatera att det infe med nuvarande rättsläge går att avge ett klararebesked än vad regeringen har gjort - och det har ingen annan kunnat göraheller- nämligen att vi vill försöka aft få aft ingå i denkärnvapenfria zonen om också infe på samma sätt som de övriga delarna avstaterna gör, eftersom def inte finns någon enskild fördragsslutande part somär ensam herre över vatten. Eftersom säger att frågan harlegat i träda vill jag med respekt för säga att def ändåfinns uttalanden från både 1981 och riksmöten som fullt klart angerregeringens skyldighet att arbeta vidare med dessa frågor även om svårigheterinfinner sig t. o. m. avseende och att i de delarna också hållakontakt med de övriga nordiska länderna. Frågan kommer infe att ligga i träda. Den här regeringenkommer att arbeta för den vilka besvärligheter som än reses i dess väg. Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala AnL 29CARL BILDT (m): Utrikesministern säger nu att det inte gåratt vara klarare i vad gäller roll i en nordisk kärnvapenfri zon änvad han själv har varit. Det är alldeles uppenbart att han har rätt på denpunkten - def gär infe nu att vara att klarare. Men låt mig bara konstatera attdef gick aft vara klarare, därför att tidigare svenska regeringar har haft denklarhet som den nuvarande regeringen tydligen infe anser vara möjlig. Ifrånvaron av svar är kanske detta - trots allt och tyvärr - ett svar. AnL 30 (): Jag noterar aft utrikesministerns senasteinlägg är ett klart framsteg i förhållande fill hans första anförande.Uppenbarligen är utrikesministern enligt sitt senaste inlägg beredd attfullfölja vad har beslutat, vilket inte framgick av det förstaanförandet . Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på interpellation 1982/83:17 om ökat stöd till béfrielserörelserna i ElSalvador och AnL 31Utrikes- och handelsministern : har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att medverka till en fredlig, rättvis ochdemokratisk utveckling i och , för att förstärka stödettill de demokratiska krafterna och befrielserörelserna samt för aft utöka defhumanitära biståndet till förtryckarregimernas offer. De strider som f. n. rasar i och harantagit allt våldsammare dimensioner. når oss rapporter om nyaövergrepp från militär och dödspafruller - övergrepp som drabbarcivilbefolkningen. I har våldet och repressionen varit en del avmaktapparaten . Den militärkupp som genomfördes imars ingav fill en början vissa förhoppningar om att situafionen skullekomma att förbättras. Så har emellertid inte skett. I stället bedrivs kampanjenmot gerillan med allt grymmare metoder. Kampanjen har också fått rasisfiska inslag i ett land meden majoritet av befolkningen av indianskt ursprung. Hela indianbyar utplånasoch antalet flykfingar ökar lavinartat. Enligt uppgifter som nyligenpublicerats av Amnesty har sedan militärkuppen 2 700 indianer och bönderdödats. Totalt beräknas 500 000 av drygt sju miljoner invånaredirekt ha drabbats av def militära våldet. Utrymmet för en polifisk öppning i förefaller idet närmaste obefintligt. Politiska och fackliga ledare har antingen mördatseller drivits i landsflykt. Systematiskt har den demokratiska oppositionen innei landet åderlåtits. Syftet har varit aft utplåna alla demokrafiska alternativför att skapa etf intryck av aft valet står mellan militärregimen ochvänstergerillan. Denmilitära ledningen är helt inriktad på en militär lösning av konflikten. Även i har kraven på förändringar av dennärmast feodala samhällsstrukturen mötts av våld och terror. Sedan stridernabörjade på allvar har inemot 40 000 människor dödats ochflera hundra tusen salvadoraner har tvingats fly. genomfördes valtill en konstituerande församUng. Vid valet hade endast partier med anknytningtill diktafuren möjlighet aft delta. Extremhögern under ledning av majorenRoberto d'Aubuisson vann också en betydande framgång. F. n. pågår en kamp ominflytande mellan å ena sidan denna extremhöger och de dödspatruller denkontrollerar samt å andra sidan vissa, mer moderata kretsar, inomarméledningen. Oppositionen i har samlat sig i en gemensamfront, FDR/FMNL. Fronten presenterade etf förslag till villkorslösaförhandlingar. Förslaget har tillbakavisats av extremhögern, medan andra, mermoderata krafter förklarat sig beredda att inleda en dialog på vissa villkor.Liksom i har extremhögern slagit till mot den demokrafiskaoppositionen. bortfördes i sex av ledarna för detsocialdemokratiska parfiet, MNR, vilket föranledde den svenska regeringenliksom många andra att protestera. Den nuvarande situationen i har sittursprung av förtryck och i avsaknaden av politiska och fackligauttrycksmedel. Det förefaller som om främst ser situafionen ietf öst-väsf-perspekfiv. hävdar att den har ett särskiltansvar för situationen i . Det amerikanska inflytandet i regionenär också ovedersägligt. Den anser därför att Förentastaterna bör utnyttja defta inflytande fill aft få i gång förhandlingar mellan destridande. En viktig förutsättning för en politisk lösning är att allautländska vapenleveranser och annat militärt stöd fill regionen upphör. Den har aktivt engagerat sig iansträngningarna att förmå regimerna i och att värna omoch upprätthålla respekten för de mänskliga fri- och rätfigheterna. Den svenskarepresentafionen vid Förenta nafionerna har av regeringen instruerats aftverka för resolufioner av denna innebörd. Den stöder ocksåde inifiafiv till en fredlig lösning av konfiikterna i regionen som tagits avbl. a. och . Regeringen anser att det förhandlingsförslag som nyligenpresenterats av FDR/FMNL kan tjäna som en bas för överläggningar med regimen iEl och ett första steg mot en fredlig utveckling. Def bordefortfarande vara möjligt att nå en förhandlingslösning i och göraslut på blodbadet. Def är angeläget aft alla ansträngningar nu görs i detsyftet. I är tyvärr förutsättningarna för enförhandlingslösning f. n. i det närmaste obefintliga. Det är emellerfidangeläget att få ett stopp på blodbadet och få i gång den polifiska processen ilandet. Här har den internationella opinionen en viktig roll att spela. 4 protokoll 1982/83:31-32 Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala Det är riktigt att och Inferamerikanskautvecklingsbanken, IDB, beviljat lån till och . Försvenskt vidkommande gäller dock att vi motsätter oss sådana lån. BeträffandeInternafionella valutafonden, IMF, är möjligheterna mycket begränsade att påsamma sätt motsätta sig fondens långivning. Detta har att göra med IMF:skonstruktion och den praxis som där utvecklats. Parallellt med ansträngningarna aft uppnå fred i områdetmåste omfattande insatser göras för att lindra situationen för dehundratusenfals människor som tvingats fly sina hem undan våld och terror. Densvenska regeringen har stegvis ökat anslagen för humanitärabiståndsinsatser i . Totalt anslogs under /82 ca50 milj. kr. för insatser i regionen. Det gällde främst hjälp till civila somdrabbats av striderna i och . För innevarande budgetår har100 milj. kr. anslagits för humanitära insatser i . Vi är bereddaatt kanalisera en väsentlig del härav fill insatser till förmån för nödställdasalvadoraner och guafemalaner. Möjligheterna att kraftigt utvidga insatsernaär emellerfid begränsade. Hjälpkanalerna är hårt ansträngda, och hjälparbetetär förenat med stora risker för dem som är engagerade i det. I är det f. n. i det närmaste omöjligt för deinternationella hjälporganisationerna att arbeta. Vi söker emellertid verka föratt förutsättningarna för den humanitära biståndsverksamheten i regionen skallförbättras. Defta sker i samråd med andra regeringar och internafionellaorganisationer. AnL 32HANS (): Jag ber aft få tacka utrikesministern för svaret. Det är värdefullt aft den stöder detinifiativ till en fredlig lösning av konflikterna i hela den centralamerikanskaregionen som tagits av bl. a. och . Den pågåenderegionaliseringen av konflikterna innebär en fara för freden i Centralamerikaoch i det karibiska området. har infe medverkat till fredliga lösningarutan i stället stött och även samordnat vålds- och konfrontationspolitiken iregionen. Inför uppgiften att söka krossa befrielserörelsen i har främjat ett nära samordnande mellan desalvadoranska och honduranska arméerna. somfått verksamt militärt stöd från , upprepade gånger trängt in påsalvador-anskt territorium. Mellan den 5 och deltog ca 2 000man från i en operation tUlsammans med den salvadoranska armén i norraEl . Regeringen anser med rätta aft de förhandlingsförslag somnyligen presenterats av FDR/FMLN kan tjäna som bas för överläggningar när detgäller aft nå en förhandlingslösning i . Förslaget har, somutrikesministern framhållit, tillbakavisats av extremhögern under ledning avArenaparfiefs ledare, major d'Aubuisson. Men det finns represen-tafivapolifiska krafter både inom och bland de konservativa i ,som är beredda att förhandla om en fredlig lösning som leder fill aft respektoch garantier skapas för de grundläggande demokratiska fri- och rättigheterna. En förutsättning för aft detta skall vara möjligt är aftvapenleveranserna och annat militärt stöd fill upphör. Det ärfrämst omfattande milifärhjälp fill regimen i som utgörhindret för aft förhandlingarna skall komma till stånd. milifärhjälp för1982 uppgick fill , och verkar Reaganadministrafionen föratt militärhjälpen skall uppgå till sammanlagt för budgetåret1983. påbörjade en omfattande specialutbildning av officerareoch underofficerare i . Utbildningen omfattar inte mindre än 1 600man, som skall ingå i specialsfyrkor för gerillabekämpning i . Tilldetta kommer att ett femtiotal amerikanska rådgivare fortfarande finns kvar iEl.Salvador. Reaganadministrationen eskalerar ytterligarekonfrontafionspolifiken i . Man avser nämligen aft återupptamilitära leveranser till . Etf utbildningsprogram för officerare frånGuatemala bekostat av är också på väg. Reaganadministrationen försöker upprätthålla fiktionen aftframsteg skulle ha gjorts beträffande respekten för de mänskliga rättigheternai och . efter valet i ägdeen massaker rum i byn i Morazan. Antalet försvinnanden har flerdubblatsefter valet i , och förföljelsen drabbar infe bara den demokrafiskaopposifionen, som i prakfiken saknade alla möjligheter att delta i valet, utanockså ett stort antal kristdemokrater, trots att de innehar tre poster i densittande regeringen. måste upphöra med sin vålds- ochkonfrontationspolifik. Det är riktigt att regeringen i svaret och även tidigareuppmanar att verkligen medverka fill aft förhandlingar i olika sammanhangoch på olika nivåer kommer till stånd i . I har infemindre än 60 massakrer ägt rum , enligt en Amnesty-rapporf. Trots terrorn i har företrädare för opposifionenkunna samla sig i en demokrafisk kommitté, CGUP, och befrielserörelsen underetf gemensamt kommando, URNG. Både i och har opposifionenkunnat organisera särskilda organisafioner som bedriver ett efterkrigsförhållandena omfattande hjälparbete. 1 bedriver hjälporganisationenFTC, som har anknytning till FDR/FMNL, en omfattande humanitär verksamhet.Motsvarande organisation i är CUC, som genom samarbete med religiösasammanslutningar, fackförbund, bondeorganisationer m. m. skapar kanaler för aftdistribuera def humanitära stödet. Jag nämner dessa organisationer därför att de gerhjälpverksamheten en viktig folklig förankring. De utgör också vikfiga länkar iden hjälpverksamhet som bedrivs av och andrainternationella och nafionella organisationer. Genom FTC skapas ocksåmöjligheter att kanalisera biståndet fill av FMNL befriade eller kontrolleradeområden. Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala Kommissionerna för mänskliga rättigheter i ochEl har genomfört ett omfattande dokumentationsarbete avseende offrenför den statliga, militära och högerextrema terrorn. Dessa kommissioner har nusamordnat sin verksamhet infe bara inbördes i och utanäven med liknande kommissioner i , ochHonduras. De har bildat en särskild organisafion som behöver nyttinternationellt stöd. Ge mig mer amerikansk napalm så skall jag se till att detblir lugnt, utropade för någon tid d'Aubuisson. Under ettbesök här i berättade ordföranden i El för mänskliga rättigheter, , aft regimensstyrkor använder kemiska stridsmedel, något som skulle ha orsakat 300människors död. Från kommer rapporter om fara för omfattandehungersnöd. Många fler exempel på den katastrofala situationen skulle kunnages. Iutrikesministerns svar finns f. ö. många viktiga exempel. Hjälpbehoven är enorma. Såväl nationella sominternationella organisafioner arbetar med avsevärda svårigheter. Men def ärmöjligt aft väsentligt förstärka insatserna, infe bara för de hundratusentalsflykfingar som lever utanför och utan även för demångfaldigt fler som lever som flyktingar och hemlösa inom dessa länder. Jag grundardefta på iakttagelser som jag själv har gjort vid besök i början av detta år iCentralamerika och på en rad intervjuer med biståndsarbetare och företrädareför hjälporganisationer i och som har varit iSverige. Det är viktigt att det polifiska och moraliska stödet fillopposifionen och befrielserörelserna fortsätter liksom det aktiva engagemangetför de mänskliga fri- och rätfigheterna. Def är väsentligt aft FTC och CUC gesökade möjligheter aft bedriva sin hjälpverksamhet. Arbetet i kommissionernaför de mänskliga fri- och rättigheterna är i ett skede då ett vidgat stöd ärbehövligt. Utrikesministern säger aft regeringen är beredd attkanalisera en väsentlig del av def humanitära biståndet fill insatser fillförmån för nödställda salvadoraner och guafemalaner. Kan utrikesministern angestorleken på denna hjälp till och liksom storleken på denökning def kommer aft bli fråga om? Utrikesministern har här talat om det humanitärabiståndet. Men är det infe möjligt, med hänsyn fill den akuta situationen i ElSalvador och , att lämna etf särskih katastrofbistånd ur dens. Bistånd av detta slag är ju i första hand avsett förflykfingar och hemlösa. I svaret säger utrikesministern vidare att vi för svensktvidkommande motsätter oss aft lån beviljas till och frånde intemationella finansinsfitufen , IDB och IMF. Denna långivningstärker diktaturregimerna och har inte lett till någon ekonomisk utveckling avbetydelse. Lånen har i vissa fall t. o. m. använts till projekt som haftdirekt militär betydelse i kampen mot befrielserörelserna. Långivningen fill och har ökat,medan den, främst genom agerande, har minskat när det gäller Nicaragua.IDB ökade sin långivning till från 48.5 miljoner 1980 fill 101,6miljoner 1981. IMF ökade sin långivning fill från 1980 till 160,6 miljoner doUar 1981. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attstoppa långivningen till och , utöver att för egen delrösta emot i förekommande institutioner? Kommer överläggningar aft upptas medandra länder för aft få en ändring fill stånd? Vilka konsekvenser får det försvensk del om de svenska synpunkterna inte skulle beaktas? Def finns här svåra avvägningsfrågor, men det är mycketangeläget att allt ekonomiskt stöd till terrorregimerna i ochGuatemala upphör. Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala AnL 33 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Anledningarna till att också jag tar fillorda i denna debatt är flera. Från vpk:s sida har vi under en följd av år tagitupp förhållandena i , och vi har glädjande nog kunnat konstateraaft en omfattande folkopinion starkt kritiserar de militärregimer somstyr främst i , och . Man kritiserar den formligamasslakt som har pågått . Trots de betänkanden och denvpk-motion om som vi kommer att behandla är detnödvändigt att ta upp några saker i utrikesministerns svar. Låt migockså i det sammanhanget tillägga att jag tycker att det är litet egendomligtaft ha två diskussioner om i stort sett samma område inom loppet av två dagar.Det är utrikesutskottets betänkande 2 som fas upp . För det första hade jag tänkt att beröra FDR/FMNL.Utrikesministern förklarar i sitt svar att def förhandlingsförslag sompresenterats av FDR/FMNL kan tjäna som bas för överläggningar med regimen i ElSalvador och aft det skulle möjliggöra ett slut på blodbadet. Då vill jag fråga:Innebär det att regeringen är beredd att erkänna FDR/FMNL som den för folketrepresentativa representanten? Den frågan har inte bara jag utan också tidigareGertrud och ställt till dåvarande utrikesministernOla , men aldrig fått ett entydigt svar. Det tycker jag infe heller attutrikesminister ger . För def andra vill jag fa upp frågan hur en polifisklösning skall kunna åstadkommas, och där tvingas jag med besvikelse konstateraatt utrikesministern, liksom sin föregångare, fortsätter aft helt enkeltblanda bort korten. Utrikesministern upprepar , och infe bara OlaUllstens utari amerikanska massmedias ord om att all ufiändsk inblandning iområdet måste upphöra. Men huvudansvaret för massakern, inte bara i El Salvadorutan också i , är och förblir . räknas av tilldess bakgård. Går vi till , som är styrande för Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala Reagansutrikespolitik, ser vi det naket och uppriktigt uttryckt: "Deinferamerikanska förbindelserna är sköld och svärd i kampen om världsherraväldet.- grundvalför den. övermakt som behövs för att bemästraskeendet i , och ." Därav kommer stöd filljuntorna i området, som kostat - det har gett oss en lång ochbra beskrivning av - fio tusentals människor, inte minst barn och kvinnor,livet. Därav kommer också def faktum att i tränar en legoarmé på5 000 man. Därav kommer def faktum att man bygger en flygbas på Isla deMenuera, och därav kommer def stöd till som snabbt skall kunna sättasin i aktioner mot alla progressiva krafter i området, inkl. . Utrikesministern kritiserade i sitt FN-tal , men det var ändå oerhört milt, liksom i svaret . Efter taletkom förvirrande dementier om vad som egentligen sagts. Därför vill jag ställaden konkreta frågan fill utrikesministern: utrikesministern beredd aftkraftfullt fördöma brott mot de mänskliga rättigheterna, och trorverkligen utrikesministern på den amerikanska propagandan att FDR/FMNL skullefå ett omfattande stöd av t. ex. det fatfiga eller ? Varför dennaformulering om all utländsk inblandning? För det tredje - eftersom vi får anledning att återkommapå onsdag - vill jag ta upp den kanske nu mest akuta frågan. tar i sin interpellation upp också IDB.Interpellationen ställdes före socialdemokraternas helomvändning i frågan, enhelomvändning som inte bara kan betecknas som häpnadsväckande utan ocksåskarpt måste kritiseras. Den innebär, tycker jag, ett synnerligen allvarligt brottmot arbetarrörelsens solidaritefsmoral och kommer allvarligt att försvåra endemokratisk utveckling i hela . Inferamerikanska verksamhetunderstödjer och är själv en del av deri ekonomiska struktur som bildar bas förutplundring och socialt förtryck i Lafinamerika. Under de borgerligaregeringarnas tid i var def därför en självklarhet för hela denorganiserade arbetarrörelsen att kritisera och bekämpa dessa regeringars stödtill banken. Jag skulle kunna ge många exempel på vad som sades i den vägen avden dåvarande socialdemokrafiska oppositionen. Låt mig bara erinra om någrauttalanden. , alltså , skrev m.fi. i näringsufskoftets betänkande nr 29: "Def är viktigt att statsmakternainte genom nya beslut binder sig för framfida insatser i banken utan skaparhandlingsfrihet för en omprövning av medlemskapet." Jag har här också artikel i -den är väl känd för utrikesministern - där han under rubriken välkomnar en annan politik.Sverige borde i stället stödja strävanden till nationellt oberoende,demokratisering och förbättrade levnadsvillkor. Det skulle vi kunna göra påannat sätt än genom att ge pengar till IDB. kritiserade i en interpellationsdebatt om de mänskliga rätfigheternai och regeringen för dess agerande i IDB. har här redovisat vissa siffror. De ärkanske mera aktuella än mina. Jag kan konstatera att t. o. m. juni1980 beviljade ett lån på fill . hade fillsamma fidpunkt beviljat krediter på . IDB har baraunder betalat för projekt i ElSalvador, projekt som varit klarf militära och fill nackdel förfolket. Jag skulle också kunna anföra andra exempel och visa hurman från Världsbanksgruppens sida störtade på till förmån förSeaga, osv. Utrikesministern har - liksom - förklarataft det var de borgerliga regeringarnas fel aft vi inträdde i banken. Också omden historieskrivningen förefaller något efterkonsfruerad välkomnade vi frånvpk:s sida den krifik som senare framförts och tog för givet att allt skullegöras för ett svenskt utträde. säger utrikesministern att vi skall motsätta oss lånfill och . frågade utrikesminister vi skall kunna göra. Ja, vad kan vi göra? Vi kan rösta emot. Men så naivkan vare sig eller utrikesministern vara aft de infe kännerfill röstförhållandena inom IDB. Vi har från svensk sida ingen möjlighet attpåverka. Den andra förklaring man består oss med är att desocialdemokratiska broderparfierna - jag har hört att några skulle vara just dei och - bett oss vara med. Jag ifrågasätter om defta ärriktigt. Men oavsett om det är det eller inte håller inte argumentet. Jagtycker aft utrikesminister frankt och öppet skall förklara som def är,nämligen att man i denna fråga ser fill snöda vinstintressen för svenskindustri. Tillåt mig, herr talman, att säga att def är en politisk ynkedom aven socialdemokratisk regering, som allvarligt kommer att försvagatrovärdigheten i svensk utrikes-och biståndspolitik. Def är en politisk ochideologisk kapitulafion för ett nyliberalt tänkande som också på andra sättkommit till uttryck sedan regeringen tillträdde. Jag anser att frågan ärallvarlig.