prot · G60933 · 1982-12-31 00:00:00 — verksamheten med hjälpmedel fill handikappade har gett vidhanden att det utöver barn och ungdom, svårt synskadade eller starropererädepersoner inte torde finnas någon grupp som på medicinska grunder eller av andraspeciella skäl borde komma i fråga för ett generellt samhällsstöd föranskaffande av glasögon". Därmed är det alltså klart utsagt vilka grupper som harsamhällets stöd när det gäller anskaffande av glasögon. Vi har iutskottsmajoriteten inte heller velat klassa glasögon som etthandikapphjälpmedel för hela befolkningen utan står kvar vid vår tidigaresynpunkt. Jag villmed dessa ord, fru talman, yrka bifall fill utskottets hemsfällan. AnL 68 MAJ (vpk); För att börja med det sista, frågan omglasögon, vill jag säga aft vpk anser att samtliga synskador ellersynnedsäftningar som nödvändiggör användandet av glasögon borde betraktas somhandikapp. Def spelar egentligen ingen roll om detta att man nödgas användaglasögon ingår i åldrandeprocessen - det betyder ju bara att det är väldigtmånga människor som är berörda. Qch det är ju ändå en kostnad - en ganska högkostnad - för alla dessa människor. När det sedan gäller bilersättningtill handikappade kan jag inte riktigt förstå den inställning sombilstödskommittén har. Det är otvivelaktigt så att om man talar om attrörelsehindrade människor skall ha möjlighet fill att fungera som vi andra sominte är rörelsehindrade, dvs. kunna gå på bio och teater, delta imötesverksamhet, vara politiskt aktiva osv., måste man också inse att en klarförutsättning för att de rörelsehindrade skall kunna göra detta är att desjälva kan bestämma när de vill komma hemifrån och alltså åka i väg någonstans.I dag vet vi att när de är beroende av färdtjänst kan de få sitta vid sinatelefoner i timtal och vänta på en bil. Vi kan väl infe påstå att sådanaförhållanden gör de rörelsehindrade likställda med oss icke rörelsehindrade. AnL 69INGEGERD (): Jag vill börja med det som sistberörde, nämligen stödet för bilinnehav. Det är faktiskt så, som jag påpekade imitt anförande, att företrädare för handikapporganisationerna har deltagit ibilstödsutred-ningens arbete. Såvitt jag förstår har de, eftersom de intereserverat sig, funnit att den föreslagna lösningen är till fördel för derasmedlemsgrupper. Jag vill påstå att kommunisterna står isoleratmed sina krav i den här frågan. Jag tycker det vore lämpligt att även vpkavvaktade den behandling som utredningens förslag skall få. När det sedan gäller det som jag vill kalla kostnader föråldrande finns det naturligtvis fler sådana kostnader än för just glasögon.Ingen ställer sig väl avvisande till att vi i försäkringssystemet skulle kunnainfoga också andra kostnader än dem vi tar in där - och då även sådanakostnader som man har för åldrande. Men def har vi, såvitt jag försfår, intemöjlighet ull i dagens ekonomiska läge. Vi måste prioritera, och då kan jagräkna upp ett flertal Statens stöd till idrotten områdensom jag tycker är mycket väsentligare än det vi nu talar om generellt ta inkostnader för glasögon. AnL 70 MAJ (vpk): Att hänvisa till utredningar är ett sätt attkringgå frågeställningen. Det är väldigt lätt hänt att sådana här ärendenfastnar i utredningar i evighet. Jag tycker alltså inte att det är ettgodtagbart svar. Att vpk skulle vara isolerat i sin uppfattning aft bilborde vara etf tekniskt hjälpmedel för handikappade är helt felaktigt.Handikapprörelsen står ju bakom ett sådant krav. Då är väl inte vpk isolerat. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (ersättning för glasögon) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 17 förreservafion 1 av . Mom. 2 (bil som tekniskt hjälpmedel) Utskoftets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 förreservafion 2 av . Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Socialförsäkringsut.skottetsbetänkande 1982/83:6 Ersättning för sjukresor Utskottets hemsfällan bifölls. 20 § Statens stöd till idrotten Föredrogs kulturutskottefs betänkande 1982/83:1 om statensstöd fill idrotten (förs. 1981/82:16). AnL 71ELISABETH (): Till kulturutskottets betänkande 1982/83:1 harmoderata samlingspartiefs och företrädare fogat en reservation,som stöder sig på de förslag som revisorer har framlagt i enskrivelse av . Beträffande vad som sägs i denna skrivelsebegränsar jag mig här till vad som berörs i reservationen. och dess olika anslutnaförbund och föreningar finns bl. a. ett antal organisationer, som bedriverliknande verksamhet. Dessa s. k. främjandeorganisafioner erhåller sitt statligastöd genom . Av den av riksdagsrevisorerna genomförda Statens stöd till idrotten granskningen framgår att dessa utanförståendeorganisationer kan ha erhållit en mer restrikfiv behandling än deorganisationer som är anslutna till . Revisorerna anser därför att frågan bör bli föremål fördjupare studium och föreslår inrättande av ett samarbetsorgan för deorganisationer som uppbär organisationsstöd genom utan atttillhöra detsamma. Detta samarbetsorgan skall enligt förslaget bilda enplattsform för samarbete mellan å ena sidan och åandra sidan regeringens ombud i . En primär uppgift skullesåledes vara att för de utanförstående organisationernas räkning sammanställaderas äskanden och bevaka deras intressen i . I två motioner från centerparfiet resp. socialdemokraternaavvisas revisorernas enhälliga förslag. I c-motionen anses det förhastat aft nuvidta förändringar i ett system, som enligt vad man anser, fungerar bra. Is-motionen hävdas att def inte behövs något ytterligare organ för aft fördela statensorganisationsstöd till idrotten. I reservationen framhålls att Turek ännu infe harredovisat turist- och rekreationsfrågorna, som också ingår iutredningsuppdraget. Man anser det uppenbart att det kommer att dröja, innanställning kan tas fill samordningen av turism och rekreation. Därför kommerfrämjandeorganisafionerna under en inte obetydlig fid också fortsättningsvisatt få sitt statliga stöd genom . Det av revisorer framlagda förslaget skulleenligt reservanterna innebära en förbättrad situation förfrämjandeorganisafionerna både faktiskt och tidsmässigt. Och, fru talman, i entid, då ekonomisk resfrikfivifet är nödvändig och lär förbli en realitet underbra framåt, är det naturligtvis av synnerlig vikt att ge alla partermöjlighet till vidgat samarbete och medinflytande vad gäller deras egenverksamhet. Jag ber således att få yrka bifall till dentill kulturutskoffets betänkande 1982/83:1 fogade reservationen. AnL 72 (): 1 statens stöd fill idrotten skall ligga ensträvan att sfimulera motions- och breddidrotfen. Den inriktningen av statensstöd till idrotten fastställdes av 1970. revisorer har gjort en omfattande utredningkring def stafiiga stödet till idrotten. Man har funnit att idrottsrörelsen välföljer de riktlinjer som dragits upp för den idrottsliga verksamheten ochanvändningen av det statliga stödet. Vissa väsentliga förändringar föreslåsdock. revisorer har särskilt uppmärksammatRiksidrottsförbundets uppgift att fördela de statliga anslagen tillspecialförbunden och till de ur anslagssynpunkt jämställda men utanförRiksidroftsförbundet stående organisationerna. Mot bakgrund av sin granskning och med hänsyn tillönskemålen från de tio organisationer som står utanför Riksidrottsförbundetföreslår revisorerna att en förändring i sättet aft fördela statliga anslagkommer till stånd. Förslaget innebär att ett samarbetsorgan bildas av deutanförstående organisafionerna. Detta samarbetsorgan skulle i en framtidfördela ett givet statsanslag organisationerna emellan. Jag anser aft det ärett bra förslag och yrkar bifall fill den reservation som är fogad tillkulturutskottets betänkande. Statens insyn i och dessspecialförbunds verksamhet erhålls genom att regeringen utser två ombud medsuppleanter i riksidrotts-styrelsen. Dessa har som särskild uppgift aft följaärenden angående anslag fill de utanför ståendeorganisationerna. Från Riksidrottsförbundets sida ser man helst att även denverksamhet som de utomstående organisationerna bedriver inordnas underRiksidroftsförbundet. Utvecklingen har emellertid infe gått i den riktningen,beroende på att de utomstående organisafionerna anser att deras verksamhetklart skiljer sig från den verksamhet som de till Riksidrottsförbundet anslutnaförbunden har. a. har man en annan grundsyn på konkurrens- ochtävlingsaspekten. Var och en av de tio organisationer som sfär utanförRiksidrottsförbundet kan sägas utgöra en folkrörelse i sig. Vi anser att det ärprincipellt fel att en folkrörelse fördelar statsmedel fill en annan. De utomstående organisationerna anser att de vidfördelningen av statsmedel har behandlats mer restriktivt än de tillRiksidroftsförbundet anslutna förbunden. Någon direkt dokumentation om att såskett finns inte, men den nuvarande ordningen ger näring åt misstanken, då deutomstående organisationernas möjligheter att bevaka sina anslagsintressen ärstarkt beskurna. a. är och Ridfrämjandet starkt kritiskamot myndighetsfunktion, de är emot principerna förmedelstilldelningen, och de anser infe att den nuvarande ordningen garanterardem samma behandling som den RF-förbunden åtnjuter. Under sin granskning av statens stöd till idrotten harriksdagens revisorer väckt förslaget att bilda etf särskilt samarbetsorgan förde utanför RF stående organisationerna. En sådan organisation skulle möjliggöraför de utomstående organisfionerna att själva bevaka sina intressen ianslagsfrågor. Såväl prakfiska som psykologiska skäl talar för bildandet av ettsådant samarbetsorgan. Def sålunda bildade samarbetsorganet skall fungera somsamarbetspartner med RF-kanslief och regeringens ombud i riksidroffsstyrelsen.Det skall vidare sammanställa organisationernas anslagsäskanden och bevakaderas intressen i . Denna ordning kan införas på försök,och om en sådan ordning visar sig fungera kan samarbefsorganet med tiden kansketa egna inifiativ till hävande av anknytningen fill . Jag yrkar bifall till den reservation som ärfogad till betänkandet i fråga. Stateiis stöd till idrotten Statens stöd till idrotten AnL 73 (); Anledningen till aft vi debatterar den härfrågan är revisorers undersökning av huruvida statens stöd tillidrotten har använts i enlighet med de intentioner som låg till grund förstatsmakternas beslut. revisorer har efter sin granskning funnit bl.a. att idrottsrörelsen väl följer de riktlinjer som har dragits upp för denidrottsliga verksamheten och användningen av det statliga stödet samt att denstafiiga tillsynen och kontrollen av idrottsrörelsens verksamhet bör förenklas.Revisorerna förordar vidare inrättande av ett samarbetsorgan för deorganisationer som uppbär organisationsstöd genom utan attfillhöra förbundet. Revisorerna har som ett led i granskningen upprättat engranskningspromemoria med titeln till idrotten (1981:2). Ipromemorian tar revisorerna upp frågan om statsbidragen till utanför RF ståendeorganisafioner. Man konstaterar att vissa av dessa organisafioner redovisatstarkt missnöje med det nuvarande stödet och att de är kritiska till RF;smyndighetsfunktion. Ridfrämjandet anser också att principerna för medelstilldelningenborde vara helt annorlunda än de nuvarande. När det gäller myndighetsfunktionen kan nu konstateras attriksdagen avslog förslaget om inrättande av ett rekreationsråd som bl.a. skulle handha medelstilldelningen till de organisafioner som står utanförRF. Revisorerna föreslog att om ett rekreafionsråd inte kom till stånd skulleett samarbetsorgan inrättas, vilket skulle fungera som samarbetspartner medRF-kanslief och regeringens ombud i . Enligt förslagetskulle, om en sådan ordning visade sig fungera, samarbetsorganet med tidenkunna ta egna initiativ till hävande av den nuvarande anknytningen fill RF, omsä ansågs erforderligt. Jag skall här inte ta upp någon debatt om medelstilldelningentill organisationer utanför RF. Det är dock intressant att notera attriksdagens revisorer själva säger att man infe kan avge något bestämt uttalandehärom utan att göra ett studium som är mer inträngande än dem som harutförts. När det gäller förslaget om inrättandet av etfsamarbetsorgan föreligger två motioner som tar upp den frågan och som föreslåratt något sådant organ inte skall inrättas. Utskottsmajoritefen har en medmotionärerna sammanfallande uppfattning och avstyrker alltså revisorernasförslag på denna punkt. Vi anser att frågan kommer att få en mera slutgiltiglösning när far ställning till organisationsfrågan avseende helaturist- och rekreafionssek-torn. Etf genomförande av revisorernas förslag nuskulle innebära aft man införde en ordning som kan behöva omprövas inom en näraframtid. Jag vill också kommentera inlägg när defgäller hans beskrivning av tillvägagångssättet vid medelstilldelningen tillorganisationer som står utanför den s. k. RF-familjen. sade attfrämjandeorganisationerna har en annan inriktning på sin verksamhet än deorganisationer som finns inom RF-familjen. Def är riktigt. Till det kan fogasatt detta är en av anledningarna till att regeringens ombud har tillsafts. skallförsöka föra dessa organisationers talan och se fill att medelstilldelningentill dem så nära som möjligt följer tilldelningen fill idrotts- ochfriluftsrörelsen i dess helhet. Som skäl för defta kan jag peka på att defockså inom RF-familjen finns organisationer som i sitt arbete ligger mycketnära främjandeorganisafionerna. Jag kan som exempel nämnaKorporafions-idroffsförbundet och . Jagtror att det är av värde att vi försöker hålla samman anslagen fill den härsektorn och inte styckar upp dem alltför mycket. Def är också anledningen fillatt utskottsmajoritefen infe viU gå revisorerna fill mötes på den här punktenutan vill avvakta för aft få en slutlig lösning på organisationsfrågan. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hemsfällan på allapunkter i betänkandet. AnL74 (); Jag är litet förvånad över ord. Han säger aft haninte vill splittra upp organisafionen för mycket. Det håller jag med om. Viskall inte splittra upp organisafionen för uppsplitfrandets egen skull. Men omman kan främja verksamheten tycker jag att detta är en möjlig väg att Vi ser i det enhälliga förslaget frånriksdagsrevisorerna aft man tror att främjandeorganisafionerna skulle få enbättre arbetsmiljö och bättre möjlighet aft påverka sin egen verksamhet. Jaghar förstått av de papper jag har läst att detta inte är någon ny fråga. Det ären gammal fråga från främjandeorganisationernas sida. Om vi, ,genom etf samarbefsorgan kan få förbättrade arbetsförhållanden, en lugnareinställning hos främjandeorganisafionerna beträffande medelstilldelningen, förstårjag inte varför vi skall dröja. Varför skall vi skjuta fill morgondagen def vikan göra effektivt , ? AnL 75 (): Jag vill i sammanhanget konstatera att det är just det som ElisabethFleetwood påpekar som har legat fill grund för den förra regeringens förslag omtillsättande av en rekreationsberedning, och att frågan om medelstilldelningentill främjandeorganisafionerna skulle överföras fill detta organ. Man skullepå så sätt få en mer samlad bild av anslagen till friluftssekforn. De argumentför en sådan anordning som anför har, tycker jag, starkaskäl för sig. Det utskottsmajoritefen för sin del har sagt är att vi inte hartagit ställning fill huruvida frågan skall få en framfida lösning i enlighetmed vad som fidigare har sagts. Vi har sagt att vi inte tycker att def ärlämpligt att nu inrätta ett samarbefsorgan, som kanske om en fid kommer attbehöva omorganiseras ytteriigare. Jag vill bara påpeka att förhållandet att detfinns utanför RF stående organisafioner infe innebär att de är utan påverkan påsin egen situation när det gäller anslagstilldelningen. Regeringens ombud hartäta kontakter med organisationerna. Man kallar representanter för dessa fillen förberedande vända inför medelstill-5 protokoll 1982/83:33 Statens stöd tiU idrotten delningen och diskuterar deras anslag med dem. Jag villpåstå att det finns en viss beredning redan i nuvarande system. AnL 76 (): Det är rikfigt som påpekaratt har en ambifion att till sig få knyta så mångaorganisationer som möjligt. Ja, ibland kan fakfiskt specialförbund knacka pådörren utan att komma in . sökte sig , och det är säkert bra närorganisationer som vill komma in i denna topporganisafion får göra det. Detfinns alltså organisationer som inte gärna vill det men som bör komma iåtnjutande av statliga anslag. Den psykologiska sidan av det här ärendet får infeunderskattas. Främjandeorganisafionerna är speciella, ideella organisationer,och det är naturligt att man vill ha inflytande över de anslag organisationernafår från staten. Det finns ingen anledning fill att dessa organisationer skallstå under något slags förmynderskap av om de inte vill.Def har visat sig att är en topporganisafion som de intekänner någon speciell gemenskap med. Förändringen för Riksidrottsförbundetskulle innebära en avlastning av en besvärlig och ganska grannlagaarbetsuppgift, nämUgen fördelningen av resurser. Inom Riksidroftsförbundetråder ingen brist på arbetsuppgifter, såvitt jag förstår. Att hänvisa fillpågående utredning om turist- och rekreationsfrågorna för att slippa bifallariksdagens revisorers förslag är något av den obotfärdiges förhinder, tyckerjag- AnL 77 (): skall vi genomföra de här förbättringarna -som vi uppfattar det - säger . Men man har diskuterat dennafråga bland främjandeorganisafionerna under en läng följd av år, och vi har nukommit fram till etf tillfälle när vi kan hjälpa dem aft få en verksamhetsordningsom de själva är mera nöjda med, utan aft på något sätt minskaRiksidrottsförbundets verksamhet - def är ju inte fal om def, vi är infe inneoch tassar på dess marker. Då förstår jag infe varför vi skall låta tillfälletgå oss ur händerna. För mig är det självklart att vi skall kunna ta ställning till förmån för den reservafion som föreligger ikulturutskotfefs betänkande och som överensstämmer med de enhälligarevisorernas förslag - och infe bifalla förslaget från majoriteten ikulturufskoffef. AnL 78KARL-ERIC (): Förutsättningen för aft man skall göra enförändring är väl att den förändringen leder fram till ett förbättratförhållande. Vi är som sagt inte övertygade om att den här föreslagnaförändringen förbättrar ett förhållande för dessa främjandeorganisationer. Jag trorinte heller att man i den här debatten skall sätta likhetstecken mellan alla de organisationer som står utanförRiksidroftsförbundet. De har sinsemellan rätt olika verksamhetsinriktning. Detfinns organisationer inom den här fiomannagruppen - om jag skall kalla dessa organisafionerså - vilka faktiskt tycker att man drar nytta av Riksidroftsförbundetskonsulenter, när man har möjlighet aft få in dem i sin egen verksamhet. Deftahar tyvärr infe utnyttjats i den utsträckning som harerbjudit organisationerna. Men det beror infe på , utandet kan ju bero på organisationerna själva - aft de infe har efterfrågat denhjälp som har erbjudit. Vi är som sagt inte övertygade om att enorganisationsförändring , i avvaktan på det slutliga ställningstagandetangående en myndighet på def här området, löser dessa problem. Def är alltsåanledningen till aft vi infe nu har velat följa det förslag som framlagts avriksdagens revisorer. Statens stöd tiU idrotten AnL 79ELISABETH (): Jag skall inte förlänga den här debattenmycket mer. Men jag vill bara konstatera att inte litar på deutsagor som har fått från främjandeorganisationerna. De har självasagt att detta skulle betyda bättre arbetsförhållanden. Jag villsåledes ytterligare en gång yrka bifall till reservafionen. AnL 80 (); Jag vill bara till protokollet foga minbestämda uppfattning i den här frågan. Qm de närmast berörda menar att de kanfå en förbättring fill stånd för sin verksamhets del genom en sådan förändring,som innebär att de utanför stående organisationerna fördelar etf visst givetstatsanslag- då torde det vara ganska säkert att det är en förbättring. Jag yrkar,fru talman, bifall till reservafionen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (visst samarbefsorgan för de s. k.främjandeorganisafionerna) Utskottefs hemsfällan bifölls med 209 röster mot 92 förreservationen av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 21 § Föredrogs Kulturutskottefs betänkanden /83:2 Enprästtjänst i Bai /83:3 Vad utskottet hemställt bifölls. Viss avgiftsfrihet för amatörforskare 22 § Viss avgiftsfrihet för amatörforskare Föredrogs kulfurutskotfetsbetänkande /83:4 om viss avgiffsfrihef för amatörforskare. AnL 81 (): Def finns en folkrörelse som vuxit fram underde och blivit allt kraffigare, och det är den forskning somenskilda människor ute i landet bedriver om hembygden och, i många fall, sinegen bakgrund. Def finns de som föraktfullt talar om att dessa människorforskar i vem som var deras farfars mormor, osv., och def kan nog hända aft debörjar så, men de allra flesta blir med tiden oerhört intresserade, och underdef att de måhända i första hand söker sina rötter lär de känna hembygden ochdess historia. De går på nytt igenom det de läste i skolan men ufifrån defegna perspekfivet, med utgångspunkt i vad som varit i deras egen bygd, vidderas egen älv, osv. Så lär de historien mycket grundligare. De ser vilkasoldater som var med i från deras egen bygd, vilka som harodlat upp bygderna. En mängd människor har på detta sätt blivit verkligthistoriskt intresserade, kunniga och kuUurellf förankrade, vilket är mycketglädjande när vi har så mycket ytlig kultur som många tycker illa om,också jag. Det är infe de mäktiga, de rika människorna def handlar om; def ärde vanliga människorna, det är gräsrötterna som forskar. Det är människor somförst sedan de blivit pensionärer har fått tid med denna forskning. Mångagånger när jag har hållit enkla föredrag i bygderna har jag upptäckt aft därockså sitter i def närmaste barn - 10-, 12-, 15-åringar och litet äldre - medbandspelare och en oerhörd nyfikenhet. Det är glädjande. eller senare måste i alla fall många i väg tillbiblioteket och kanske till arkivet. De måste resa till ellergrannstaden för aft få reda på saker och ting. Men alla bor inte nära ettarkiv, utan def kan bU fråga om långa resor. Det kan också gälla enklaförfrågningar som med fördel kan göras per telefon eller per brev. Def harhittills gått bra. Man har alltså på det sättet kunnat inhämta kunskaper.Gäller def ett större arbete eller utförligare forskningar reser man i allmänhetför aft själv inhämta uppgifterna. I sina försök att finna inkomster har statsmakterna nuföreslagit att och landsarkiven skall få rätt aft fa betalt försvar på skriftliga forskarförfrågningar. Medanledningavdethar jag väckt mofion1331. Jagar i stort sett överens med utskottet. Men jag vill passa på ochskicka en hälsning till dem som skall utarbeta grunderna för avgifterna. Jag måste fråga som jag gör i mofionen: Kommer dettaverkligen att bära sig? Vi har fått uppgift om aft def skulle röra sig om 10600 förfrågningar under ett kalenderår. Om man begär 30,40 eller 50 kr. föruppgiffslämnandet bUr def ingen inkomst som motiverar merarbetet medregistreringar, utskrivandet av räkningar, postförskott osv. Jag förmodar attdet också blir fler telefonsamtal. Risken är aft det i själva verket behövs merpersonal. Då blir det ingen besparing varken i arbetskraft eller och ingainkomster för staten. Jag ifrågasätter om detta är enrikfig väg att gå. är jag överens med remissinstanserna om aft mangivetvis skall ta betalt för större arbeten. Def gör man redan, och def räknarockså forskare med. En rapport från visar aft man genomatt avgiffsbe-lägga svaren på förfrågningar har fått en nedgång med överhälften. 1 stället har telefonen ringt desto mer. Är detta verkligen önskvärtfrån kulturell synpunkt? Är det verkligen en framgång? I dä def är såkargt för kulturen borde svenska staten verkligen tänka sig för. Jag hoppas attgrunderna för avgifterna kommer att utformas på vettigaste möjliga sätt. Jaghar inget annat yrkande än utskottets. En av de bästa tidningar som kommer ut i utgesfrån en liten metropol som ligger inte långt från den stora staden ,nämligen . Jag tycker aft den fidningen väldigt bra speglar vad somhänder i .