prot · G60943 · 1982-12-31 00:00:00 — Om denne forskare har rätt, har alltså def enligt mångasmening betydelsefullaste ämnet på många håll kommit atf behandlas så, atteleverna är okunniga om vad som är tro när de lämnar . Detär inget mot lärarna, men det är en hopplös situafion. Eleverna harfått en vrångbild av def som är kristet. Skolforskaren påstår också detta. Manhar alltså gett sken av atf snömoset är faktisk kunskap. Vi sade i motionen att man i andra ämnen är mycketangelägen om att allt skall vara objektivt och riktigt framställt. Det går inteatf beskriva fysiska förlopp eller kemiska processer på annat än etf riktigtsätt. Vi har i mofionen menat aft , som är kristendomens codex ethicusoch samhällets grundval, måste få bättre plats. Läroplanen för m. m. Utskottet skrev den gångenpositivt, som man menade, om mofionen. har utskottet på nytt betonat atfman anser atf får sitt utrymme. Jag fillåfer mig aft betvivla det. Som etf gensvar på denna motion kom i mitten av fjolåretett brev från Säo - jag hoppas jag uttalade def rätt - i Brasilien.Brevet är skrivet av en utlandssvensk som hade fått i sina händer en tidskriftför utlandssvenskar. "Fören tid sedan läste jag i Sverige-Nytt om Er motion för att skall fasmed som läromedel i . Dessa rader är för att ge er moraliskt stödoch uppmuntran i er kamp för kristendomens återinförande i . Tyvärrhåller hela världen på atf avkrisfnas, och resultatet ser vi runt omkringoss." Så har han med en rad uttalanden av kända personer ivärldshistorien om . Brevet slutar: "Hela vår västerländskacivilisafion och kulfur grundar sig på och kristendomen. Vänligahälsningar" - namn och adress. Ja, det var ju kuriosa. Def var intressant att höra. Menuttrycket "kristendomens återinförande" hade jag ju inte använt. Jaghar gått och funderat på detta. Jag tror att det är detta som vi måste inriktaoss på i . I motion 1364 är vi fyra moderater som har skrivitungefär defta. Vi har försökt att se vad som var resultatet av katekesensavskaffande, och vi har försökt säga vad människorna kanske tänker om atfkristendomen borde få mer plats. Jag har också haft tillfredsställelsen aftläsa motion 1376 och motion 1792, De slår igenpå samma spik. Det är bra aft utskottet skriver att bör komma till fals,men jag menar aft den i praktiken infe gör det. Jag har här en liten trevlig skrift, som ledamöterna kanskaffa sig som hisforieundervisning. Den heter för den förstafolkskolan. Den är ett faksimil, tryckt av . Bokentrycktes första gången , Jag skall läsa en tänkvärd sak som våra kära elever på denfiden saft och pluggade: Kom ihåg atf allt arbete är lika aktningsvärt, likanyttigt och nödvändigt. Du må arbeta för aft skaffa dig kunskaper eller plöjajorden i ditt eget land, liksom dina fäder gjorde, eller segla över havet fillfrämmande länder. Vidare finns här utdrag ur den kristna läran, det finnsmultipUka-fionstabeller, som man lär ha svårt med , och det finnsskönskrift, Def är en väldigt förtjusande liten bok. är det här ingen lärobok som passar , på sätt ochvis, men tänk om eleverna lärde sig bara det som står i den här boken -det skulle vara etf ganska bra pensum. Då skulle man ha etf ganska bra underlagför fortsatta studier i andra ämnen. Kravet i vår mofion är: Gör ämnet kristendom till objektivundervisning, I klämmen hemställer vi aft def skall kallas krisfendomskunskapoch att läroböckerna skall vara riktigare. Jag kan gärna använda den här brasilsvenskens formuleringen gång fill. Återinför kristendomen i ! Def blir bättre politik, detblir bättre ekonomi, kommissionerna för bekämpning av ekonomisk brottslighetkan snartavvecklas, alkoholens härjningar minskar, fängelserna, som är överfulla ,kommer att få gott om plats på lång sikt, narkofikan slår ut färre offer, vifår bra hem, färre aborter - vi talade om def - och vi får harmonii skolan. Def här kommer infe som genom ett trollslag, men i def långa loppetbör man återinföra kristendomen. En del i detta är atf se fill att eleverna i svenskgrundskola verkligen får lära känna . Def är en fascinerande bok, enunderbar bok. Infe minst språkligt är den vikfig. Jag var i på enskolförenings årsmöte . Def var en rad lärare där från olikanivåer, som påstod att svenska språket håller på atf försvinna, att eleverna t.o. m. kommer till våra högskolor utan att kunna skriva en svensk uppsats. Dehar infe reda på synonymer fUl vissa ord. De förstår inte gammal svensklitteratur. De försfår inte bilder. De försfår infe andra bilder. Detta är en utveckling som vi alla är ansvariga för - jagstår infe här och kastar sten på någon. Defta är någonfing som gör aft vi allai dag borde fundera på aft återinföra kristendomen och kristendomsämnet. Jag kommer aft fortsätta att motionera omdefta. Förmod-Ugen får jag välvilUga skrivningar. Men förr eller senare måstedef bli en ändring. Läroplanen för m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 och 2 (skolans materiella resurser ochskolmåltidsavgiffer) Utskottets hemsfällan bifölls med 295 röster mot 18 förreservafion 1 av . Mom. 3 (produkfionen av läromedel) Hemställan Utskottets hemställan biföUs med 293 röster mot 18 förbifall fill hemsfällan i reservafion 3 av . 1 ledamot avstodfrån atf rösta. Utskottets motivering godkändes med 238 röster mot 75 förgodkännande av den i reservafion 2 av Per m. fl. Mom. 5 (centralt meddelade bestämmelser förfrånvaroregisfrering) Utskottets hemstäUan bifölls med 238 röster mot 75 förreservafion 4 av Per m.fl. Mom. 7 (ny läroplan för ) Utskottets hemsfällan bifölls med 295 röster mot 18 förreservafion 5 av . Nr 43 Mom. 14 (avskaffande av ämnetreligionskunskap) Onsdaeenden Utskottets hemställan bifölls med294 röster mot 18 för reservafion .6 av Läroplanen för gymnasieskolan rn. Mom. 18(betyg) I konfrapropositionsvoferingen biträddes reservafion 8 avPer m.fl. med 85 röster mot 18 för reservation 7 av ,208 ledamöter avstod från atf rösta, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 233röster mot 77 för reservafion 8 av Per m. fl. 2 ledamöter avstod frånatf rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Förste vice falmannen övertog ledningen av kammarensförhandUngar. 8 § Läroplanen för gymnasieskolan m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1982/83:5 omläroplanen för gymnasieskolan m. m. AnL 26GÖRAN ALLMÉR (m): I utbildningsutskottets betänkande 1982/83:5behandlas en rad mofioner rörande gymasieskolan väckta under den allmännamotionsfiden vid riksmötena /81 och 1981/82. I ett antal av dessamofioner, däribland flera väckta av företrädare för moderata samlingsparfiet,behandlas behovet av förbättrad lärlingsutbildning och en skolanknufenhantverksutbildning. Inom moderata samlingspartiet hävdar vi attgymnasieskolans utbildnings-sysfem måste vara så flexibelt atf alla ungdomarsbehov av utbildning kan tillgodoses. Vi finner därför dessa motioner mycketviktiga. Huvuddelen av utbildningen måste givetvis vara förlagd till denreguljära gymnasieskolan, men därutöver måste def finnas fillräckligamöjligheter fill inbyggd utbildning, förefagsutbildning, lärlingsutbildning ochvärvning av arbete och kortare kurser. De yrkesinriktade utbildningarna bör istor utsträckning organiseras i samarbete med arbetslivet för aft garantera aftutbildningen anpassas till arbetslivets aktuella krav. En gymnasial yrkesutbildning med de praktiska momentenförlagda fill företag, liksom inbyggd förefagsutbildning ochlärlingsutbildning, innebär, fru talman, en smidig övergång från utbildning tiUförvärvsliv förutom aft den också ger en god yrkeskompetens. Näringslivet måstedärför sfimuleras att engagera sig i en sådan utbildning i ökad utsträckning.Inom en rad mindre branscher råder brist på utbildad arbetskraftsamfidigt som många ungdomar efterfrågar utbildning som är direkt inriktad pådessa bransch- Desvårigheter som visat sig att i fillräcklig utsträckning anordnagymnasieutbildning i samverkan med näringslivet kan hänga ihop med att bidragen- trots de betydande höjningar som skett -alltjämt är små. Men det stora problemet är dock, som vi ser det, vilkenarbetsrättslig ställning som elever i olika utbildningsformer har. Genombeslutet om provanställning upp kan problemen tillviss del lösas. Moderata samlingsparfiet finner det ytterst angeläget atfsituafionen infe på nytt försämras, utan atf de arbetsrätfsligaomständigheterna i defta sammanhang fiUfredssfällande klarläggs. Despeciella svårigheter som föreligger med lärlingsutbildning hos hantverkare,som driver enmansförefag, tror vi fill en del bör kunna undanröjas genom att entvåårig hantverkslinje inrättas inom gymnasieskolans ram. Den yrkesspecifikadelen av utbildningen skall då ske hos en hantverksmästare eller på ett mindreföretag. Utskottethar utförligt behandlat berörda motioner och finner, med hänsyn fill atf bl. a.omfattande försöksverksamhet pågår, att mofionerna bör avstyrkas. Vi accepterarutskottets skrivning i dessa delar men avser att -när försöksverksamheten harutvärderats - på nytt aktualisera frågan om så skulle behövas. Slufiigen,fru talman, bara några ord om motionerna 1980/81:1714 och 1981/82:587 som bådaberör utbildning av fastighetsförvaltare på gymnasie-och högskolenivå. kommer senare att beröra dessa, varför jag här nöjer mig med att visapå atf def finns möjligheter för berörda branschorganisationer atthos aktualisera sådana utbildningar som de bedömer somangelägna, varför motionerna bör avstyrkas. Meddef anförda, fru falman, yrkar jag bifall till utbildningsutskottets hemställani betänkande 5 i alla delar utom mom. 7, där jag yrkar bifall till reservation2, som är fogad fUl betänkandet. Läroplanenför gymnasieskolan m. m. AnL 27 (): I utbildningsutskottets betänkande 5 behandlas mycket utförligt deutbildningar inom fastighetsförvaltningens område som mofionerna 1980/81:1714och 1981/82:587 efteriyser. Utskottetredovisar atf det finns utbildningar på både gymnasie- och högskolenivå. Igymnasieskolan finns en tvåårig grundutbildning vars omfattning ökar år från åroch omfattar ca 1 200 elever. Intresset för utbildningen är stort. Def finnsmånga sökande, och det finns goda förutsättningar att utöka fill planerade 2000 årselevplatser. Därutöver finns en tvåårig specialkurs i fasfighefssköfsel. Äveninom KOMVUX finns en särskild yrkesinriktad utbildning med en läroplan som harinifierats av arbetsmarknadens parter. Också inom högskolan är det väl sörjtför olika utbildningsvägar, och så sent som innevarande höst startade en nylinje, drift ingenjörslinjen, med inriktning på fastighetsteknik ochfastighetsförvaltning. Därutöver finns ett antal kurser med inriktning på defaktuella området. Läroplanen för gymnasieskolan m. m. Mofionen 1714 har varit föremål för remissbehandling, ochde båda berörda myndigheterna - och - menar att områdetf. n. är väl tillgodosett, aft def inte krävs några nya utredningar och att mani varje fall först bör dra nytta av de erfarenheter som under de närmaste årenstår att vinna av befinfiiga utbildningar. Dessutom är det fuUf möjligt förbranschorganisationerna att, i de fall det visar sig påkallat, aktualisera nyautbildningsbehov hos den centrala myndigheten. Av det jag nu har sagt och av den fylliga redovisning somutskottet har gjort torde det framgå med önskvärd tydlighet att majoritetenstiUkännagivande med anledning av mofionerna är en klar överloppsgärning sominfe torde kunna förklaras med annat än att den är ett uttryck för kollegialvänlighet. Jag ber att få yrka avslag på motionerna 1714och 587 samt bifall fill reservafion 2.1 övrigt, med undantag av mom. 7, yrkarjag bifall fill utskottefs hemställan. AnL 28 (vpk): Vi har avslutat den debatt som vi med anledning av utbildningsutskottets betänkande 4 påbörjade omläroplanen för gmndskolan. Def jag har att anföra om läroplanen förgymnasieskolan vore i stort sett en upprepning av vad jag då sade om läroplanenför . Jag hänvisar alltså i första hand till den debatten, och jagskall fatta mig mycket kort. Vad vi då framhöll var att skolan, vare sig grund- ellergymnasieskolan, inte får vara en förvaringsplats för människor som infe kan få ettjobb. Inte heller får skolan vara en avpolitiserad del av vårt samhälle, utanskolans liv och verksamhet måste vara en bild av den svenska folkmajoritetenoch av vad den demonstrerar för principer för bildning och uppfostran samt närdet gäller tradifion. Vi har i riksdag en klar majoritet av ensamlad arbetarrörelse. Vi tycker från vpk:s sida att det vore naturUgt atfdetta också avspeglas i skolans liv och verksamhetsformer. Våra elever måste fåen chans att känna igen sig i undervisningen. Def gäller beskrivningar bådebakåt och framåt i tiden. En skola värd namnet måste helt enkelt fa fasta påarbetarrörelsens demokrafiska principer för bildning och uppfostran samt ifråga om tradition. Jag vill, fru falman, med dessa fåord yrka bifall fill reservafion 1 i utbildningsutskottets betänkande 5. AnL 29GÖRAN (): I utbildningsutskottets betänkande 5 behandlas23 motioner väckta under den allmänna motionstiden vid riksnriötena 1980/81 och1981/82. Utskottet föreslår att 21 av dem avslås. När def gäller de övriga tvåvill utskottet ge regeringen till känna vad man har anfört. Till betänkandetfinns fogat två reservafioner, en från vpk och en från de borgerliga samfällt.Dessutom har avgivit två särskilda yttranden. Jag vill börja med attyrka bifall fill utskottefs hemställan i dess helhet. Vpk-kravet i reservafion 1 aft man nu skall ge rikfiinjerför ett arbete med en läroplan för gymnasieskolan awisar utskottet med denvälkända motiveringen att den stora gymnasieutredningen just nu harremissbehandlats. En förändring av gymnasiets läroplan bör helt naturligt skei anslutning till de förslag som gymnasieufredningen kommer att medföra. Utskottets ställningstagande rörande utbildningar pågymnasie- och högskolenivå för fasfighetsförvaltare m.fi. har resulterat i engemensam borgerlig reservafion. Utskottet grundar sitt ställningstagande på dencentrala roll förvaltningen av fasfigheter intar såväl i samhällsekonomin som ienskilda människors vardag. Låt mig belysa området med några siffror. Det svenska bostadsbeståndet uppgår till ca 3,5 miljonerbosfäder, varav 2 miljoner är upplåtna med bostads- eller hyresrätt. Resten ärsmåhus som bebos av ägarna. De ägda småhusen förvaltas av de boende själva, medanbostadsrätterna och hyresfastigheterna i huvudsak förvaltas i en yrkesmässigtbedriven verksamhet. Bostadsrätternas och hyresfastigheternas marknadsvärde1980 översteg . De årliga drift- och underhållskostnadernakunde vid det fiUfällef uppskattas fill . Enbart def kommunala fasfighefsbeståndet uppskattades haetf återan-skaffningsvärde av . Drift- ochimderhållskosfnaderna uppgick fill för dessafasfigheter. De förvaltade objekten innehåller naturligtvis mer än barabosfäder. Def är byggnader också för andra ändamål, exempelvis skolor, sjukhus,barnsfugor, kontorshus, butiker, verkstäder och andra typer avindustrilokaler. Det säger sig självt aft det har stor betydelse förfolkhushållet hur detta fastighetskapital sköts och hur drifts- ochunderhållsverksamheten ombesörjs. Felakfig skötsel innebär risk förkapitalförstöring för miljardbelopp. Effekfivitetsförluster idriftorganisationen på betyder genast hundrafals miljonerkronor i ren förlust. Fasfighetsförvalfningen är vikfig infe bara för ekonomin.Förvaltningen har en avgörande betydelse för den fysiska och sociala miljön.Kvaliteten på skötseln och underhållet påverkar trivseln och välbefinnandet ivåra bostadsområden. Detta är en av många komponenter som kan påverkaflyftningsbenägenhef och segregafionstendenser. Förvaltningens organisafionavgör, fillsammans med upplåfelseformen, i vilken utsträckning de boende harinflytande över och delakfighet i utformningen och vården av sin boendemiljö. Vi vet också att vi just nu är mitt uppe i en process somsyftar fill aft öka de boendes inflytande i sina områden. Självfallet ställerockså en sådan utveckling nya krav på dem som arbetar inom förvaltningen påolika nivåer. Jämför mande här tunga uppgifterna med det utbildningsutbud som finns. Läroplanen för gymnasieskolan m. m. Läroplanen för gymnasieskolan m. m. är utskottet böjt att hålla med mofionärerna om att dettaär etf område som inte är tillgodosett i önskvärd utsträckning. Utskottet villdock inte gå så långt som att begära atf en särskUd utredning tillsätts. Vinöjer oss med aft föreslå att påpekar vikfen av aft detta områdebevakas från departementets sida. Vi hemställer alltså att utskottets textfillsammans med motionerna ges regeringen fill känna. Def är klarf aft man kan, som gjorde i sitttidigare inlägg, bortse från de realiteter som jag har pekat på och tala om aftetf fillkännagivande fill regeringen är en överloppsgärning. Men studerar mande läroplaner som finns på området och de remissyttranden som avgivits ianledning av motionerna, kommer man ganska tydligt aft se att de utbUdningarsom vi har är av övervägande teknisk art. Både UHÄ och SÖ säger aft såligger det till och att def vore önskvärt med större inslag av sociala ochekonomiska moment i utbildningen. Talet om överloppsgärning framstår antagligen som någotunderligt för de stora och mycket betydelsefulla företag och organisafioner somhar yttrat sig över mofionerna och i stort sett haft samma uppfattning som SÖoch UHÄ, nämligen atf det är den tekniska utbildningen som ärtillgodosedd och icke de andra aspekterna. De har sagt aft mofionerna ärvällovliga och instämt i deras syfte. Mot bakgrund av dessa rapporter från fältet från dem sompraktiskt arbetar med frågorna har def varit lätt för utskottets majoritet attfa ställning och ställa sig bakom mofionerna. Att kalla det för enöverloppsgärning är väl aft underkänna de fåtaliga sakargument man kanha för sin egen ståndpunkt. Jag vill också betona aft även om de utbildningar som finns inom sektorn, exempelvis den framgångsrika Du-linjen på gymnasiet,har en i huvudsak teknisk inriktning, skall vårt inifiafiv inte på något sättses som en krifik mot den utbildningen. Den är värdefull, den fungerar bra ochden får fler sökande fill sig. Men vår argumentering är ju den aft utbildningenbehöver kompletteras med andra utbildningar inom området som främst har sinutgångspunkt i ekonomiska och sociala aspekter på fastighetsförvaltningen. Mot den bakgrunden, fru talman, vill jag återigen i dennadel yrka bifall till utskottets hemsfällan öch avslag på reservafion 2. I ett särskilt yttrande tar upplärUngsutbildningen. beslöt om försöksverksamhet medsådan utbildning. Försöksperioden sträcker sig fram fill . SÖskall redovisa erfarenheterna. Med hänvisning tilldefta och den aktuella gymnasieutredningen avstyrks samfiiga mofioner av etfenhälligt utskott. särskilda yttrande får väl ses som ett uttryckför den starka tro som de tycks ha på denna ufbildningsform. Vi andra, somockså kan se posifiva inslag i verksamheten, föredrar att avvakta utvärderingeninnan vi gör vårt definifiva ställningstagande. AnL 30 (vpk): När det gäller vårt krav på en ny läroplanhänvisar fill gymnasieufredningen. Vi vet aft gymnasieutredningeninfe har tagit fasta på det som vi har tagit upp i vår mofion, nämligen endemokrafisering av skolan och en skola i folkflertalets, dvs. arbetarklassens,intresse. Därför tycker vi inte aft dess betänkande kan ligga till grund för enproposifion. Jag viU passa på tillfället att fråga : Kommergymnasieufredningens betänkande trots all den kritik som har riktats mot defatf föranleda eri proposifion till ? Grundläggande högskoleutbildning m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 5 (ny läroplan) Utskottets hemsfällan bifölls med 294 röster mot 18 förreservafion 1 av . Mom. 7 (utbildning för fasfighefssköfsel) Utskottets hemsfällan bifölls med 172 röster mot 141 förreservation 2 av Kersfin m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 9 § Grundläggande högskoleutbildning m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1982/83:6 omgrundläggande högskoleutbildning m. m. AnL 31RUNE (): I motion 1981/82:421 med somförsta namn, vilken väcktes under den allmänna motionsfiden, yrkas av etf antalmoderata ledamöter atf försvars- och säkerhetspolitik skall ingå isamhällskunskapslärarnas grundutbildning. Frågor om fred, försvar och säkerhetspolitik ingår iläroplanerna såväl för som för gymnasieskolan. Men vi moderatertycker att det är viktigt att samhällskunskapslärarna har fillräckligakunskaper inom dessa områden för atf undervisningen skall bli meningsfull.Många lärare anser själva atf deras kunskaper är bristfälliga. Def bevisas bl.a. av etf referat i Lärarfidningen nr 27 1982 inför . Jag citerar:"Def är inte lätt aft undervisa om de här frågorna, som många elevertycker är alltför abstrakta. Vi lärare har för lite kunskaper och det finnsinga bra läromedel aft bygga på." Utskottets majoritet förutsätter i betänkandet atf freds-och försvarsfrågor bereds plats i lärarutbildningen av dem som har ansvaret förlärarutbildningens innehåll och avstyrker därmed mofionen. Grundläggandehögskoleutbildning m. m. Vimoderater anser att bör betona att dessa för vår demokrati så vikfigafrågor finns med, och vi vUl ha ett uttalande från om detta. Vi villvidare ha etf uttalande om att UHÄ vid översyn av utbildningsplanerna bör tahänsyn fill att lärarna ej har fillräckliga kunskaper i freds- ochsäkerhetspolitik. Vårt yrkande återfinns i reservation 2, och jag viU härmedyrka bifall fill reservafionen. annan motion, 1981/82:1000, som också behandlas i detta betänkande påpekarvi def stora behov av och intresse för utbildning av montessorilärare som finnsi . Av utskoffsfexten framgår aft initiafiv har tagits för attfillgodose behoven. Vi har därför inskränkt oss fill aft i ett särskiltyttrande påpeka hur viktigt def är atf def i def svenska skolväsendet gesmöjlighet att använda alternativ pegagogik. Detta stämmer väl överens medgrundtankarna i den nuvarande läroplanen och med grundtankarna imontessoripedago-giken. AnL32 (vpk): Vi från vpk:s sida insfäriimer i utskottets skrivning när def gällerutbildningsutskottets betänkande 6 om grundläggande högskoleutbildning m. m.utom på en punkt, förskollärar- och frifidspedagogutbildning-en. Detär väl känt aft vi från vpk:s sida kämpat inte bara för fler dag- ochfrifidshem utan även ställt höga krav när det gäller kvaliteten. Vihar sagt tidigare och vi säger def i vår reservafion och i vår mofion atf definfe finns några skäl till aft ha mer än en personalgrupp inom barnomsorgen. Vitycker att de barnskötare och de som är obehöriga och som jobbar pådagis och fritids skaU erbjudas utbildning fill förskolläramtbildning med lönunder utbildningstiden. Utskottetyrkar avslag på vår motion när det gäller aft förbättra kvaliteten, aftförlänga utbildningen och aft ge barnskötare och obehöriga utbildning.Utskoffef hänvisar fill aft def är bra som det är , men def tycker infevi. Vi har framställt defta förslag ufifrån vår övertygelse att barnomsorgsverksam-hetär en bra investering för framtiden. Detta gäller självfallet bara enbarnomsorg där kvaliteten sätts i första rummet, dvs. med minskat antal barn igrupperna, en ökad personaltäthet och en enhetlig utbildning för personalen.Här har vi stöd i vad så sent som skrev fill regeringenom en gemensam utbildning för personal i barngruppsarbete. Med detta vill jag yrka bifall fill reservafion 1 iutbildningsutskottets betänkande 6. AnL 33 (): Jag skall fatta mig ganska kort och göra några kommentarer till def somhar sagts från vpk- och moderafhåll. Detär riktigt aft vpk önskar tre ting. De vill ha en gemensam utbildning förbarnskötare och förskollärare, en förlängd utbildning för förskollärare ochfritidspedagoger till , och de har krav på bibehållen lön underutbildningen. Jag far def sista först. Jag vill konstatera att def är enavfalsfråga, och den bör infe bli föremål för behandling här. I varje fall ärdef infe någon fråga för utbildningsutskottet. Ett par ord om gemensam utbildning för barnskötare ochförskollärare. Vi vet aft def var en reform av förskolläramfbildningen somstartade , och den har varit i kraft under fyra läsår. Man kan ju allfid diskutera hur snabbt sådana häröversyner och revideringar skall göras av utbildningar.