prot · G609143 · 1982-12-31 00:00:00 — LKAB-ledningen har tidigare lagt fram planer på brytningav 27, 28 och upp till malm. Sedan har siffran sjunkit på ettår. så att rnan nu är nere på i bästa fall . Vems synpunkter ärdet som är avgörande? Är det enbart LKAB-ledningens? Min huvudfråga till var egentligen: Hurlänge skall ni acceptera att LKAB-ledningen svarar: Vi är här för att brytajärnmalm, inget annat? När man ställer frågan om järnsvampverk i Svappavaarasäger ledningen: Det är intressant, men det är inte vår sak. Skall vi ha denordningen att säger: Det är inte vår sak? - Men vems sak är det? Jagtycker att skall ta ansvar för sådana åtgärder. Jag måste säga till att vi naturligtvis kandiskutera på detta sätt: Jag är överraskad över vad som sägs, etc. -Jag äröverraskad över att ni i propositionen sä litet tar vara på de förslag och deförväntningar som ni själva varit med om att skapa bland befolkningoch inom arbetarrörelsen i . var en av dehuvudansvariga för den socialdemokratiska politiken i opposition vad gällergruv- och stålhanteringen. Thagé var mycket vältalig dä. Men varfinns alla de konkreta och bra förslag som ni förde fram ? Det ärdem vi saknar, de långsiktiga perspektiven. Jag har inte gjort mig rolig över detta. Jag sade fleragånger att vi tycker att förslagen är bra men de är otillräckliga. De åtgärdersom ni föreslår står inte i någon som helst proportion till vad som behövs. Ochorsaken är att ni fortfarande tror på det privata näringslivet. Det har nigjort . Det är det som skall rädda . Har inteutvecklingen lärt er och alla andra att det privata näringslivet aldrig kommeratt rädda ? Var finns de fackliga representanternas propåer,SSAB-fackets propåer? Var finns förslaget om en handelsgödselfabrik? -Förslaget på s. 9 är inget konkret förslag, . Och så detta om . Varför lägger ni nedSvappavaara innan man vet hur det kommer att bli med tyskarnas långtidsavtal?Och hur kan ni lägga ned innan man har skaffat enersättningsindustri, innan man vet hur många arbeten denna frizon ger, där nifortfarande tror på det privata näringslivet? Det är denna övertro och det privatanäringslivets svek i som vi kritiserar, och det må ni gärna varairriterade över. Men den irritation som ni känner är en bråkdel av vadbefolkningen i känner. Vi kan naturligtvis diskutera vemsom känner bäst. Det är möjligt att jag känner sämre, menjag drar i varje fall inte de dåliga slutsatser som drar av sinalånga och många resor i . Det är inte säkert att antalet resor äravgörande. Ni kan naturligtvis säga att de borgerligaundergrävde statsfinanserna. De lät arbetslösheten och budgetunderskotten öka.Av det har vi lärt oss att vi måste arbeta oss ut ur krisen, det finns ingenannan väg. Ni säger att det inte finns något samhällsekonomisktutrymme för stora satsningar - de kanske kommer . Det är en förklaringsom är omgärdad med rätt stora och rejäla reservationer. Jag påminde om att viinte har mer pengar totalt att röra oss med än ni, men ett enda JAS-plan, ThagePeterson, skulle räcka för att hålla i gäng Svappavaaragruvan . Och nihar uppenbarligen så gott om pengar att ni kan sänka skatterna för dehögavlönade med 3,5 miljarder. Då är det inget argument att det inte finnsekonomiskt utrymme, att det fattas pengar. Det visar tvärtom att det är frågaom hur man prioriterar och använder pengarna. Ni använder över en miljard för att slopa eller sänkaarbetsgivaravgifterna i . Men ni vet fortfarande inte vilken effektdet får, om det över huvud taget ger varaktiga arbeten. Varför tar ni inte istället fram det konkreta förslaget om en handelsgödselfabrik? Det vet man fåren viss effekt. Varför städar ni bort alla konstruktiva förslag från eraegna organisationer och frän fackföreningsrörelsen? Det går inte att bara säga:dem kanske vi kommer med i nästa omgång. Det är inte jag som är irriterad, kammarenmärker att det är . Han för fram frågan om det socialdemokratiskagruvprogram-met, som vi utarbetade tillsammans med . Jag var ordförande i den gruppen. Ettlångsiktigt förslag var kravet på ett program för utveckling av den svenskagruv- och mineralindustrin. senare låg påriksdagens bord ett förslag om att 300 miljoner skulle avsättas för att påbörjaett sådant programarbete för ökad prospektering och gruvöppning. Det kan LarsWernerinte ha glömt. o. m. vänlig nog att säga att vi fick hanspartis stöd i för detta förslag. Så fort som hade beslutat, inbjöd jaggruvindustrin, de anställdas organisationer och myndigheterna tillöverläggningar om hur vi skulle lägga upp arbetet med att utarbeta det härprogrammet. Tre expertgrupper tillsattes, en bl. a. för , för att sevilka möjligheter man hade att bredda malm- och mineralbasen. Den arbetsgruppenskulle få till sitt förfogande 100 milj. kr. att fördela, så att vi snabbt ficki gång arbetet. Förslagen redovisas för mig . Jag kan lova herrWerner att jag inte skall dröja så värst länge innan det blir klartecken föratt sätta i gång olika Jag tror att det är väldigt viktigtför gruvindustrin som sådan och för människorna och bygderna i ser att denna basindustri nu skall utvecklas och att produkterna skallvidareförädlas. Det var ett litet olyckligt valt exempel att beskyllaindustriministern för att inte realisera det program som han medverkade tillatt ta fram . Sedan upprepar jag att regeringen inte gör sig skyldigtill något svek gentemot utvecklingsplanen. Någon har här i kammaren i dagtagit illa vid sig av att vi har talat om steg, men de fem steg som planenarbetar med finns samtliga med i propositionen. Alla förslagen finns inte med,för planen innehöll reservationer på ett antal förslag som skullevidareutvecklas och bearbetas. Ett sådant förslag har nämnt tvågånger, nämligen konstgödselfabriken, som utreds av malmfältsutredningen. Det förslaget får jag . Är det ett förslag somgår att realisera, ett ekonomiskt vettigt förslag, kommer nog inte regeringenatt ställa sig avvisande till det, men är det icke ett ekonomiskt vettigtförslag, ett förslag som bara skulle kräva nya stödmiljoner och kasta nydysterhet över , kommer naturligtvis regeringen att bli merakallsinnig mot förslaget. I propositionen finns så många förslag, och dem tycker jagatt skall studera extra noga. Det är förslag som tar sikte på attbredda näringslivsstrukturen i , att satsa pä småföretagen, att satsapä högteknologisk industri och verksamhet, kanske med inspiration från dentekniska högskolan och de effekter vi kan få därifrån, och att satsa på andrafördelar som har och som kan användas. Därför finns det i regeringens proposition en väldigföljsamhet till den utvecklingsplan som arbetarrörelsen gick till val på ochsom många människor i också ställde upp på. ställde ytterligare några frågortill mig som jag vill besvara. Han hade litet funderingar om varför jag inteföljde det ena eller andra rådet när det gällde att göra bedömningar överLKAB:s fortsatta utveckling. Regeringen har följt rådet från de människor som dagligenhar till uppgift att bedöma konkurrenskraft, att bedöma möjligheteratt slåss på marknaden, personer som har möjlighet att bedöma hur manframgångsrikt skall kunna agera med företaget. Jag kan förstå att är främmande för att taintryck av intentioner som har med marknaden att göra, men jag utgår ifrån attLars är förtrogen med att förutsättningen för att skall varaframgångsrikt är att företaget framgångsrikt kan sälja sina produkter päEuropamarknaden och världsmarknaden. Därmed borde det rimligtvis inte vara såöverraskande för att det tillmäts speciell betydelse vad som sägsav dem som har att iaktta en sådan utveckling. LKAB-ledningen har ju ocksåarbetat med den här frågan och självfallet också . Naturligtvis är det styrelsen som har det ytterstaansvaret för hur företaget skall utvecklas. Beträffande påståendena om tyskt intresse av att köpa malmskulle jag vilja göra följande kommentar. Den internationella stålkrisen har ju medfört att harfått vidkännas kraftiga leveransminskningar . Under detbästa året levererades drygt malm från LKAB.För innevarande beräknas leveranserna uppgå till bara 11 miljoner ton.LKAB-ledningen har, som jag sade tidigare, för regeringen redovisat sinbedömning av vad som är möjligt att sälja . Man har däförutsatt en viss uppgång på stålmarknaden, men räknat med enfortsatt omstrukturering av stålindustrin, vilket innebär att den äldreanläggningen slås ut. har kommit fram till att man bör anpassaproduktionsresurserna fill en årlig volym på . Vid mängder upptill är det inte ekonomiskt försvarbart att ha tre enheter idrift. En fortsatt drift i skulle då fä till följd att motsvarandeantal personer i skulle ställas utan arbete. Mot denna bakgrund anser jag inte att det är rimligt attupprätthålla verksamheten vid enhet i och därigenom skapafalska förhoppningar. 86LARS (vpk) replik: Det var oerhört intressant att lyssna påRoine senaste inlägg. I korthet går ju detta ut pä att han ochregeringen har lyssnat pä de människor som har till uppgift att undersökamarknaden - alltså LKAB-ledningen. Men jag frågade var förslagen från dem somarbetar i företaget finns. Även om de anställda inte är direkt skolade förmarknadsföring, vill jag fråga , om han utdömer deras begåvningnär det gäller att bedöma sådana här frågor. Här har det inte yttrats ett ordom de förslag som har framförts från de fackliga organisationerna. Jag tyckeratt vi skall notera detta frän det här debatten. De personer som har lyssnat på är de som sitter i LKAB-ledningen, inte deanställda. Sedan tillbaka till . Regeringen tillträddei oktober, och programarbetet påbörjades . Vi har, ,aldrig sagt att det skulle vara möjligt att ändra utvecklingen från den enadagen till den andra eller från det ena året till det andra. Vi erkänner attdet finns svårigheter med borgerliga regeringar - dessutom efterden politik som ni förde , som också är orsak till många avproblemen. Visst kan vi satsa på små och medelstora företag i . Detvill Per också. Men man kan aldrig lösa problem, om intebasindustrin och basnäringarna utvecklas i . Detta måste vara engrundläggande förutsättning. Det spelar ingen roll hur mänga småföretag somskapas, om inte basnäringarna utgör grunden. På denna punkt hoppas jag att viär överens, även om vi inte är överens när det gäller alla andra frågor . När ni var i oppositionsställninglovade ni. att ni om ni fick majoriteten, inte skulle spara någon möda för attminska arbetslösheten. I oppositionsställning kritiserade ni de borgerligasovilja att angripa arbetslösheten. Ni sade att det viktigaste underskottet intevar budgetunderskottet utan underskottet i sysselsättningen. Men gör nifrågan om budgetunderskottet till en huvudfråga. Vi förringar inte betydelsenav budgetunderskottet, men det går aldrig att hävda att man kan acceptera enökning av arbetslösheten för att hålla nere budgetunderskottet. Ni har ju ocksåi de resonemang som har förts hänvisat till att man i de socialdemokratiskaorganisationerna och i de fackliga organisationerna arbetat med att ta framprojekt för att skapa nya arbetstillfällen. Hos de nnänniskorna finns nu enbesvikelse över att ni inte har tagit till vara detta utan hänvisat till attdet kanske kommer i nästa steg. Jag kritiserar inte att ni vill angripa problemeni flera steg, men var finns de långsiktiga perspektiven? Jag tror inte attbesvikelsen i bara beror pä att människorna där anser regeringensförslag vara för tunt, utan sannolikt beror den mera på att resultatet av derasegna ansträngningar egentligen har lagts i malpåse. De förslag ni för fram i dagens proposition ändrarnämligen inte på något avgörande sätt förutsättningarna för att ta Norrbottenur den besvärliga situation som länet befinner sig i sedan många är. Varför?Jo, därför att ni anser - enligt , när han gör sig till tolk förregeringen - att det är det privata näringslivet som skall rädda . -Jag höll pä att säga som Per : Lycka till! Ingenstans i propositionen finns det någon långsiktigstrategi för att ta ur det svåra läget. Min fråga är - det är härmin kritik ligger, , så förväxla inte det med något annat: Vilketär regeringens perspektiv i fråga om Norrbottenspolitiken? Hur hög arbetslöshetaccepterar ni? Hur många nya arbeten anser ni att det behövs och hur skall deordnas? Vad kommer det att kosta i fortsatt ökad arbetslöshet, om man läggerner utan att veta vad man får i stället? Hur många arbeten räknarni med att kunna ordna fram till nästa val 1985? Tar ni inte itu med de här frågorna på ett långsiktigtsätt, då har vi ingen socialdemokratisk regering . 87KARL-GUSTAF MATHSSON (s): Som framgått tidigare under debatten ingår iregeringens proposition om utveckling i även en del offensivaförslag inom energiområdet, vilka har behandlats i näringsutskottets betänkandenr 38. Förslagen, som sammantagna syftar till att göra Norrbottentill ett försökslän för en offensiv energipolitik, består framför allt av ökatstöd till investeringar i fastbränsleanläggningar och stöd tillenergihushållningsåtgärder avseende främst ny energiteknik ochenergibesparande åtgärder inom industrin. Utskottsmajoriteten delar regeringensuppfattning att de erfarenheter som kan vinnas genom de föreslagna åtgärdernakommer att bli till nytta för landet som helhet, som utvecklingen ochsysselsättningen i kommer att främjas. Jag vill därför redan inledningsvisyrka avslag på reservationerna 1, 2, 3 och 4, vilka samtliga berör denenergipolitiska delen. Eftersom vi i haft en övergripandeenergipolitisk debatt och flera av de frågor som tas upp i reservationernadä blev besvarade, kommer jag att fatta mig mycket kort i mina kommentarer. , vilka tidigare motsatt sig att stöd utgårtill bl. a. torveldade förbränningsanläggningar, återkommer följdriktigt medett yrkande om avslag på det nu föreslagna ökade stödet till sådanaanläggningar. Motiveringen följer, som vi har hört, kändamarknadsmässiga inriktning av energipolitiken. I samma reservation motsätter sig ocksåförslaget om att frågan om bildandet av ett regionalt fastbränslebolag utreds.Likaså avstyrker de förslaget om ett särskilt upphandlingsstöd till företag iNorrbotten som sysslar med tillverkning inom området för energiutveckling. För att de fastbränsleanläggningar som är underprojektering i - och det är f. n. ganska många-verkligen skall kommatill utförande behövs i initialskedet en extra stimulans. Utskottsmajoritetenser det därför som mycket angeläget att det nu föreslagna extra stödettillkommer. Utöver de klart energipolitiska skälen motiveras åtgärderna ocksåav den ökade sysselsättning för länet som följer av dessa investeringar. I och med att ett flertal torveldadeförbränningsanläggningar nu torde komma att uppföras i anmälersig direkt behovet av att fä till stånd en rationell organisation förbränsleleveranser. Det naturliga måste då vara att inleda ett samarbete mellande olika intressenterna för att på så sätt såväl säkra tillförseln av bränslesom nedbringa kostnaderna. Bildandet av ett regionalt fastbränslebolag kommersäkerligen att uppfylla dessa syften. principiella avståndstagande till upphandlingsstödi form av lån till företag som tillverkar energiutrustning är något som vi harlika lite föreståelse för nu som vid tidigare tillfällen dä denna fråga haraktualiserats. I en gemensam reservation från och vpk föreslåsatt det utökade stödet fill torveldade anläggningar även skall utgå tillanläggningar eldade med skogsråvara. I och med detta upprepar reservanterna ettkrav av i princip samma innebörd som det avslog så sent som den 29april . Jag har f. n. inget att tillägga utöver vad som framfördes frånutskottet vid det fillfället. Moderater och folkpartister har förenat sig i enreservation där man motsätter sig de i propositionen föreslagna riktlinjernaför förstärkt energiplanering och energihushållning i . Som jag inledningsvis nämnde anser vi inomutskottsmajoriteten att de föreslagna försöksåtgärderna kan ge oss värdefullaerfarenheter till nytta för hela landet, och inte minst kommer åtgärderna attverka positivt för utveckling och sysselsättning. I enreservation från upprepas kravet om inrättande av ett Ingenting har framkommit somgett utskottet anledning att ta någon annan ställning i detta ärende än den somvi förde fram här i , då avslog ett yrkande avprecis samma innebörd. Med det anförda vill jag än en gång yrkaavslag på reservationerna 1, 2, 3 och 4 samt bifall till näringsutskottetshemställan. 88 () replik: Med risk för att kanske upprepa denenergipolitiska debatten tar jag ändå till orda. Vi har sagt att fastbränsleanläggningar måste få användaskogsråvara. Vi gör det ställningstagandet medvetna om att vi har skogsråvara iNorrbotten, framför allt i och i inlandet. Här är det inte fråga omskogsråvara som industrin skulle ha tagit i anspråk. Det rör sig i första handom ganska björktäta - om jag får använda det uttrycket - regioner. Vi harbetydande tillgång på björkmassa, som skulle kunna användas ifastbränsleanläggning-arna. Det är också björkmassa som kommunerna vill användai sina fastbränsleanläggningar. och många kommuner harvarit inne på samma sak. När det sedan gäller energibolaget säger att inget nytt har framkommit. Jag vill vända på det och säga:Ingenting har gjorts från majoritetens sida för att tänka i nya banor. Jag troratt det finns anledning att, som jag sade i mitt tidigare inlägg , visätter oss ner och ser hur skall kunna få del av de resurser som tasfrån vattenkraftens område för att stärka näringslivet. Jag vet attsocialdemokrater är inne på dessa tankegångar, men då i ett helt annatsammanhang - exempelvis när det gäller . Jag tror att det vore bättreom vi i lugn och ro satte oss ner för att utreda frågan hur vi skall ta vara påden resurs som redan finns i länet. 89KARL-GUSTAF MATHSSON (s) replik: Vad gjorde ni, , när centernsatt i regeringen åt detta, som ni säger, förträffliga förslag om bildandet avett energibolag i ? Detta är ju ingen ny fråga, utan den har niaktualiserat år under fem . Men något konkret har intekommit fram. Jag tror att det enda realistiska här är att, som vi har sagt fränsocialdemokratins sida, avvakta med att igen ta upp denna fråga angåendebildandet av bolag till dess vi får se om vi kommer att taytterligare en älv i anspråk. F. ö. får, , såväl industrin sombefolkningen i verkligen nytta av de vattenkraftsresurser som finnsdär uppe i form av lägre energipriser. När det sedan gäller kravet på att stöd också skall utgåtill förbränningsanläggningar med skogsråvara finns det här all anledning attavvakta den utredning som regeringen har beställt av industriverket ochskogsvårdsstyrelsen. Utredningen skall skyndsamt komma med förslag när detgäller möjligheterna till en ökad användning av skogsråvara för eldningsändamål. 90 () replik: Då det gällerfastbränsleanläggningar och användning av skogsråvara har vi faktiskt råvaran ilänet. har det inte kunnat påvisas att detta skulle vara till nackdelför skogsindustrin. Tvärtom finns det ett samarbete mellan skogsindustrin ochden kommun som vill använda skogsråvara i sin fastbränsleanläggning. För att skapa sysselsättning i och iinlandskommunerna är det viktigt att vi ger möjlighet till detta. Det är justdär vi behöver sysselsättning. Ett bättre tillvaratagande av skogsråvaranskulle stärka de berörda regionernas ekonomier. några ord om bildande av ett energibolag. Det ärett riktigt konstaterande som gör, att under sintid i regeringen inte fick stöd från de andra partierna. Vi drev frågan. Jag ärden förste att beklaga att och inte insåg värdet av ensådan bolagskonstruktion för att ta vara på energivinsterna i . I denhär frågan sitter folkpartisterna och i precis samma båt somsocialdemokraterna, och jag beklagar det. Den debatt som vi för handlar om hur vigenom insatser på olika områden i politiken kan skapa sysselsättning ochmedverka till att vända utvecklingen i , som ju drabbats oerhört hårtav den ekonomiska krisen och arbetslösheten. En utgångspunkt för det utvecklingsprogram för Norrbottensom arbetarrörelsen lade fram för ett drygt är sedan och som vi nu fullföljerär att de insatser som görs för att kortsiktigt lindra den värstaarbetslösheten i sä stor utsträckning som möjligt skall bidra tillatt skapa varaktiga arbeten och att nå andra långsiktiga mål. Insatserna påenergiområdet är av det slaget. De utgår också från förslagen i vårtNorrbottensprogram. Jag vill gärna i det här sammanhanget säga att man iNorrbotten lagt ned ett mycket stort arbete på att inventera behov ochpresentera förslag till åtgärder som har varit till mycket stor nytta i värtarbete med propositionen. Utifrån dessa förslag har vi diskuterat mednorrbottningarna vad som krävs för att förslagen skall kunna genomföras ipraktiken. Jag var själv med några medarbetare uppe i i islutet av januari och träffade bl, a, företrädare för kommunerna i länet,fackliga organisationer, energiproducenter, länets energisamordningsgrupp ochlänsstyrelsen. Jag vågar utifrån detta påstå att de förslag på energiområdetsom vi nu skall ta ställning till är väl genomarbetade och väl förankrade ilänet. Arbetet med att förbereda det praktiska genomförandet har fortsatt undervåren i nära samarbete mellan regeringen, , kommunerna, berördaföretag och fackliga organisationer. Flera av de föreslagna åtgärderna kandärför snabbt sättas i sjön. Det gäller ytterligare ett projekt, utbyggnaden avPorsi och Laxede, som regeringen fattade beslut om . Den kommer att gearbete åt 120 personer . I de energipolitiska riktlinjer som har lagt fast förutsätts att vi bl. a. med energihushållning ochövergång till inhemska fasta bränslen skall minska värt oljeberoende. Därförutsätts också att vattenkraften och vår mottryckskapacitet byggs ut för attmöjliggöra kärnkraftsavvecklingen. har unika förutsättningar på flera av dessaområden. Länets betydelse för energiförsörjningen kommer därför under allaförhållanden att öka. Det är i det perspektivet för oss självklart att nu - närsysselsättningsläget är så svårt i - genomföra de åtgärder som förreller senare ändå behövs av energipolitiska skäl. Låt mig ge några exempel. Användningen av torv skall enligt de energipolitiskariktlinjerna uppgå till ca 1990. Det målet kan inte nås utan samhälletsstöd. Vår erfarenhet säger oss att torvintroduktionen har gåttalldeles för långsamt. Det främsta skälet är att kommunerna, sannolikt på grundav bristande kunskaper om och erfarenheter av torvförbränning och på grund avhöga kostnader i inledningsskedet, inte har vågat satsa på torveldadeanläggningar. Torvmossar har börjat exploateras, men man har haft enalltför liten marknad för sina produkter. Därför måste det snabbt till åtgärdersom i första hand inriktas på stöd till anläggningar för torveldning. Detstödet har redan beslutat om utifrån förslag i regeringens ekonomiskpolitiskaproposition . går vi vidare med särskilda insatser förNorrbotten. Där finns nämligen nära hälften av landets brytvärdatorvtillgångar, och där finns redan konkreta planer förförbränningsanläggningar som kan eldas med torv. När jag var uppe i diskuterade jagdessa planer med kommunerna, som utförligt redovisade förutsättningarna för atttorvsats-ningen i skall kunna förverkligas. Det är efter dessadiskussioner som vi har dragit slutsatsen att det är nödvändigt och motiveratmed ett särskilt stöd för . Jag vill också i detta sammanhang säga att den utformningav det regionala bränslebolaget för som vi föreslår i hög grad äranpassad efter de behov som då redovisades och att samarbetet mellanVattenfall, kommunerna, länsmyndigheterna och producerande företag i störstautsträckning är önskad av företagen själva - de vill gå in i detta samarbete. Torven har alltså stor energipolitisk betydelse genom attden inte minst i kan bidra till att kraftigt minskaoljeanvändningen. En utökad torvanvändning skapar också mångasysselsättningstillfällen. Vi räknar med att de åtgärder vi nu föreslår skallge 60 personer varaktiga arbeten vid förbränningsanläggningarna och 100personer arbete i torvutvinningen. Därtill kommer de arbetstillfällen somskapas vid uppförandet av anläggningarna och hos tillverkarna av utrustningför torvutvinning och torvförbränning.