prot · G60969 · 1982-12-31 00:00:00 — harupprepade gånger sagt att ett ökat samhälleligt inflytande, dvs. iförlängningen en socialisering av denna verksamhet, skulle utgöra en grund .förfortsatt trygg sysselsättning. Erfarenheten visar att det inte är sä i vårtland . Vi kan se på hela tekoindustrin och på andra verksamheter, där detinte alls är någon påtaglig skillnad mellan de olika formerna för ägandet. Detär alltså inte någon garanti för att vi skall kunna trygga cementfillverkningenpå . Däremot - detta ligger alltså utanför debatten, men jagvill nämna det- har vi totalt sett en annan syn när det gäller frågan om vilketsätt att driva industri- och näringspolitik som skulle göra det möjligt att haen ökad sysselsättning på olika områden. Årets motionsflod visar ju att vi harsådana förslag på många områden, men den debatten kan inte föras här. Det finnsdjupa motiv, som jag inte vill ta upp . När det gäller huruvida en eller tvä ugnar skulle vara idrift om importen begränsas har jag en klar minnesbild av att det skulle varatvå ugnar. Jag hittar tyvärr inte citatet som jag stödde den uppgiften på.Däremot har jag här framför mig tidningen , där en stor rubriklyder: Begränsas importen får gå . Detta gav mig intryck av attdet gällde båda ugnarna. Jag kan inte med absolut hundraprocentig säkerhet sägaatt sä är fallet, men jag utgick frän det med denna rubriksättning och ettannat citat som jag hade tillgång till. Slutligen återstår en fråga som inte till fullo harbelysts. Det gäller det uttalande som de socialdemokratiska riksdagsmännen iKalmar gjorde i valrörelsen om att en regering som inte räddar Cementa iDegerhamn inte är värd namnet. Står de som har agerat i denna fråga kvar viddet uttalandet? Det vore ganska intressant att höra vilket betyg de sätter påsin egen regering . Jag försökte lyssnaganska noga till senaste yttrande, och jag kunde inte finnanågot i det yttrandet som på något sätt berörde den fråga som varhuvudändamålet med hans interpellation, nämligen frågan om importen av cement.Jag får tolka det på så sätt. eftersom han över huvud taget inte återkom tillden frågan, att han efter det svar som givits och den debatt som varit häraccepterar regeringens besked på den punkten. 36LENA (): får nog finna sig i denbeskyllning som jag uttryckte förut, eftersom han själv sade att motivet förhans interpellation var 7 protokoll 1982/83:67-69 att kontrollera om de socialdemokratiskariksdagsledamöterna i län hade stöd för sina uttalanden och övrigalöften hos regeringen. Det var alltså motiv, och då får hanfinna sig i följdfrågan, om det värdet som var huvudorsaken och inte omsorgenom de anställda på södra . Jag har talat om ett ökat samhälleligt inflytande, och jaghar inte under den diskussion som vi haft sagt"socialisering". Vad jag talade om var ett inflytande överprognoserna, byggprognoserna, bedömningarna av behovet för framtiden ochstrukturplaner m. m. En hel del förslag har legat i regeringens byrålådor underden borgerliga regeringstiden. Om tidigare regeringar hade vidtagit åtgärderkanske vi inte hade behövt hamna i denna situation. Det handlade faktiskt omett ökat samhälleligt inflytande i förslaget från en enhälligbyggkoncentrationsutredning. Jag vill inte beskylla den försocialiseringstankar. Det är förresten ganska roligt att diskuterasocialisering med , för det har väl aldrig socialiserats såmycket i det här landet som just under de borgerliga regeringsåren. Det skallbli intressant att se hur de borgerliga hanterar de frågorna i fortsättningen. Men det var alltså inte detta jag tog upp, utan det varinflytandet över prognoserna rörande planerna osv. När det gäller frågan om en eller två ugnar har jag ocksåurklippet här. Läser man vidare i texten finner man att det står att en ugn iDegerhamn kan producera ungefär lika mycket som den kvantitet som man villbegränsa importen med, och därför utgår jag från att det handlar om en ugn. Jaghar sett den uppgiften också i andra sammanhang. frågade vidare om vi stär fast vid detyttrande som vi gjorde i valrörelsen, att en regering inte är värd namnet omden inte räddar Cementa. Jag har sagt att det vi krävde i valrörelsenvar ett ökat byggande och att regeringen skall ta en kontakt med Cementa. Såhar också skett. Cementa är i alla fall t. v. räddat, om än i minskadomfattning. Därför är vi helt nöjda med de insatser som har gjorts avregeringen. Men jag kan garantera att vi skall hållaregeringen varm med uppgifter från de lokala fackliga organisationerna ochpartiorganisationerna när det gäller utvecklingen, och vi skall hjälparegeringen att bevaka utvecklingen i denna fråga för framtiden. 37BERTIL (): återkommer envetet till minamotiv. Jag deklarerade i debatten att ett av mina motiv,kanske det huvudsakliga, för att väcka interpellationen var att klarläggaregeringens resp. socialdemokratiska riksdagsledamöters inställning. Jag sadedetta just med hänvisning till fråga till mig rörande vilkenlinje jag resp. mitt parti företrädde. Det var i det sammanhanget jag framhöllatt det viktiga här är att få klarlagt vilken linje regeringen ochsocialdemokraterna företräder. Det trodde jag framgick ganska klart redan frånbörjan. När detgäller de krav som socialdemokraterna i län har ställt på resp.regeringar och det uttalande som de gjort om att en regering inte kan vara värdnamnet om den inte gör si eller så har uppenbarligen anspråken krympt ganskaväsentligt . är tills vidare nöjd med attregeringen tagit kontakt med Cementa. Det är med viss förvåning jag noterar att anspråken såsnabbt kan förändras. Men det finns väl motiv även för det. har fått mycket klarabesked såväl från regeringen - både om näringspolitiken i denna fråga frånindustriministern och om vår handelspolitik - som från de socialdemokratiskariksdagsledamöterna i hans hemlän. Det har alltså lämnats mycket klara beskedhär. Men har inte på något sätt skingrat oklarheten ommoderata samlingspartiets inställning. Jag ställde frågan till honom, när han nu tar fram rentprotektionistiska argument för att angripa regeringen, om han gör det mot sittparti. Det kan han mycket väl göra, det är inte fråga om det, han harsjälvfallet all rätt att här i kammaren gå emot sitt parti. Men då är detintressant att veta om det är moderata samlingspartiets ståndpunkt eller inte.På detta svarar att han har samma filosofi om frihandel somhans parti har. Därmed har han ju punkterat trovärdigheten hos sitt partisfrihandelspolitik. Det innebär att som partietshandelspolitiske företrädare här i kammaren för fram en frihandelsideologi, somär väl genomarbetad och sammanhängande och som är partiets ideologi. Men närdet sedan bryts ned på det regionala planet upphör tydligen moderatasamlingspartiets ideologi, och då tar man i stället fram protektionistiskaargument som man säger sig stå på partiets frihandelslinje. Jag barakonstaterar att det är på det sättet och kan begripa att det är så. Men det ärviktigt att fä klarlagt att det inte finns någon sammanhållen trovärdigfrihandelslinje hos moderata samlingspartiet. Jag gör bara detta konstaterande. 39 (): Även ett statsråd kan göra felaktigakonstateranden - det är helt klart. Det har väl inte framgått av något av minauttalanden att jag förbehållslöst krävt att importen skall begränsas. I det läge dä interpellationen skrevs - det var nu ganskalänge sedan, - fanns det starka misstankar om att det kunde föreliggadumping. i län har också i en skrivelse trott sig kunnakonstatera att det var fråga om en dumpingimport och mot den bakgrunden begärten begränsning. I det svar som avlämnats har regeringen - och i bottenför detta ligger kommerskollegii utredning- klarlagt att detta inte är dumping.Jag måste godta detta -jag har ingen möjlighet att ifrågasätta de sakuppgiftersom det här är fråga om, även om jag, som jag sagt, är medveten om attdet kan vara svårt att riktigt tränga bakom fasaderna i det här hänseendet. Jag har mot denna bakgrund heller inte ifrågasattregeringens handlande, utan bara konstaterat att det inte är så lätt att iregeringsställning förverkliga löften i valrörelsen. Det finns ingen skillnad i grundinställning inom vårtparti när det gäller att slå vakt om frihandeln. Det finns heller inga beläggför att den här debatten skulle påvisa några sådana skillnader. Jag konstateraratt regeringen inte varit villig att begränsa importen. Därmed har en del avgrunden för fortsatt drift i ryckts undan. Jag accepterar denståndpunkten. Det hade självfallet varit bra, om man hade vidtagit åtgärder,men detta hade man då varit tvungen att väga mot de nackdelar ur andrasynvinklar som det medfört. Läget är som det är, och vi får väl förmoda att regeringenvia kommerskollegium följer utvecklingen och eventuellt vidtar åtgärder omdetta skulle få oproportionerligt stora volymer. 40BENGT KRONBLAD (s): Jag vill här gärna deklarera att det minapartikolleger som var riksdagsmän före valet uttalade sig om när det gällde atträdda Cementa var en självklarhet. Jag förstår också , medhänsyn till den debatt som vi förde på det lokala planet både i tidningar och idebatter på olika orter. Det kan ibland vara litet svårt att hänga med imoderata samlingspartiets sätt att diskutera - tydligen även för BertilDanielsson - när man kommer till konkreta situationer i politiska frågor. När det gäller "Rädda Cementa" konstaterade vi iden fackliga rörelsen att vi icke fick de kontakter och de möjligheter attagera vare sig fackligt eller på annat sätt som behövdes för att skapa enframtid för de anställda i Cementa. Det var detta som vi gick ut och krävde. Vikan nu konstatera att den regering som vi fick efter valet gav oss denmöjligheten. Jag vill bara erinra om att i sitterde fackliga organisationerna i direkta förhandlingar om ett förslag som innebäratt man inte, så som skedde tidigare, diskuterar ett nedläggande avCementa. Vi hoppas också att vi får en konkret möjlighet att arbeta vidare medCementa både och framöver. 41 (): Vi har inte utlovat någraimportrestriktioner i valrörelsen. Det enda argument som nuhade kvar var ju att det inte är så lätt att infria löftena från valrörelsen.Men importfrågan har vi från socialdemokraternas sida inte tagit upp. Vi harhela tiden hållit fast vid kravet på ett ökat byggande och kontakt medföretagsledningen. De frågorna har vi således tagit upp. Men vi har inteutlovat några importrestriktioner. Vi har sagt att vi avvaktar regeringens ochkommerskollegiums utredningar när det gäller importfrågan. Detta sagtsom en liten upplysning till . För klarhetens skull är det bra att vi i ochmed senaste yttrande fick fastställt att han för sin del idagsläget och med utgångspunkt i de informationer han fått inte serimportbegränsning som ett sätt att lösa de svåra sysselsättningsproblemen påsödra . 43 (): gjorde ett uttalande här omlöften eller inte löften i valrörelsen. Men om den regering som inte räddarCementa inte är värd sitt namn och om tanken pä importbegränsning avvisas, kanman fråga sig: Vad återstår då? Det vore mycket intressant att få reda på hurregeringen skall agera. Jag tror att det vore värdefullt även för MatsHellström att veta vad hans kolleger i kräver av regeringen för attdenna skall vara värd sitt namn. 44 (): Vad jag sagt i varje inlägg här är att vi harkrävt ett ökat byggande samt att man skall ta kontakt med och våga diskuteramed näringslivet om framtiden och om situationen just för de anställda iDegerhamn. Det är också precis vad som har skett. Jag tror att jag.har sagt detfem gånger . 45 (): Inte heller i detta avseende har regeringensagerande gett anledning till några förhoppningar. Jag vill återigen peka på vadbostadsministern säger i budgetpropositionen, bil. "Förhoppningen är attnedgången av nybyggnadsverksamheten i bostadssektorn skall kunna begränsasunder ." En nedgång blir det, trots att regeringen nu har suttitsedan oktober 1982. 46 (): Återigen helt kort. Jag har också nämnt att detinte bara är fråga om nybyggnad av bostäder. Det handlar även om mycket annat.Det handlar om hela ombyggnadsverksamheten, om tidigareläggning av storastatliga investeringar, offentliga byggen, vägar, broar osv. Det är därvidlagsom man har anledning att förvänta en ökad efterfrågan på cement. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Föredrogs och hänvisades 1982/83:1127yrkande 6 fill arbetsmarknadsutskottet i övrigt till /83:1128-1147fill konstitufionsutskottet /83:1148-1152 fill finansutskottet 8 protokoU 1982/83:67-69 1982/83:1153till arbetsmarknadsutskottet /83:1154-1167 till finansutskottet1982/83:1168 till skatteutskottet /83:1169 till finansutskottet1982/83:1170-1204 till skatteutskottet /83:1205-1217 till jusfitieutskottet1982/83:1218-1227 till lagutskottet /83:1228-1237 till utrikesutskottet1982/83:1238-1251 till försvarsutskottet /83:1252-1285 tillsocialförsäkringsutskottet /83:1286-1314 till socialutskottet1982/83:1315-1349 till kulturutskottet" 1982/83:1350-1395 till utbildningsutskottet1982/83:1396-1438 till trafikutskottet /83:1439-1471 tilljordbruksutskottet /83:1472-1506 till näringsutskottet /83:1507-1545till arbetsmarknadsutskottet /83:1546-1576 till civilutskottet /83:1577till /83:1578 till finansutskottet /83:1579 tillkulturutskottet /83:1580 till näringsutskottet-.. 1982/83:1581 tillskatteutskottet /83:1582 till arbetsmarknadsutskottet /83:1583 tillutbildningsutskottet /83:1584 till trafikutskottet /83:1585 yrkande 8till kulturutskottet i övrigt till näringsutskottet /83:1586 tilltrafikutskottet /83:1587 till arbetsmarknadsutskottet /83:1588 fillnäringsutskottet /83:1589 till finansutskottet /83:1590 tilllagutskottet /83:1591 till skatteutskottet /83:1592 tilljustitieutskottet /83:1593 till konsfitutionsutskottet /83:1594 tillarbetsmarknadsutskottet /83:1595 till skatteutskottet /83:1596 tilljordbruksutskottet /83:1597 till skatteutskottet /83:1598 tillarbetsmarknadsutskottet /83:1599 fill lagutskottet /83:1600 tillskatteutskottet /83:1601 till utrikesutskottet /83:1602 tillnäringsutskottet /83:1603 till socialförsäkringsutskottet 1982/83:1604 ti 1982/83:1605 ti 1982/83:1606 fi 1982/83:1607 ti 1982/83:1608 ti 1982/83:1609 ti 1982/83:1610 yrkande 8 till utbildningsutskottet 1982/83:1611 ti 1982/83:1612 ti 1982/83:1613 ti 1982/83:1614 ti 1982/83:1615 fi 1982/83:1616 fi 1982/83:1617 ti 1982/83:1618 ti 1982/83:1619 ti 1982/83:1620 fi 1982/83:1621 ti 1982/83:1622 ti 1982/83:1623 ti 1982/83:1624 ti 1982/83:1625 ti 1982/83:1626 ti 1982/83:1627 ti 1982/83:1628 ti 1982/83:1629 ti. 1982/83:1630 ti 1982/83:1631 ti 1982/83:1632 ti 1982/83:1633 ti 1982/83:1634 ti 1982/83:1635 ti 1982,/83:1636 ti 1982/83:1637 ti 1982/83:1638 ti 1982/83:1639 ti 1982/83:1640 fi 1982/83:1641 ti 1982/83:1642 ti 1982/83:1643 ti 1982/83:1644 ti 1982/83:1645 ti 1982/83:1646 ti 1982/83:1647 ti 1982/83:1648 fi 1982/83:1649till socialförsäkringsutskottet /83:1650 till socialutskottet /83:1651till arbetsmarknadsutskottet /83:1652 till civilutskottet /83:1653 tillutbildningsutskottet /83:1654 till jordbruksutskottet /83:1655 tilltrafikutskottet /83:1656 fill skatteutskottet /83:1657 tilljordbruksutskottet /83:1658 till näringsutskottet /83:1659 tillkonstitutionsutskottet /83:1660 till näringsutskottet /83:1661 tillcivilutskottet /83:1662 till näringsutskottet /83:1663 tillutbildningsutskottet /83:1664 till trafikutskottet /83:1665 tillarbetsmarknadsutskottet /83:1666 till justitieutskottet /83:1667 tillsocialutskottet ,/83:1668 till näringsutskottet /83:1669 tillkonstitutionsutskottet /83:1670 till finansutskottet /83:1671 tillförsvarsutskottet /83:1672 till socialförsäkringsutskottet /83:1673till kulturutskottet /83:1674 till utbildningsutskottet /83:1675 tillnäringsutskottet /83:1676 till arbetsmarknadsutskottet /83:1677-1695till /83:1696-1712 till finansutskottet1982/83:1713-1741 till skatteutskottet /83:1742-1757 till justitieutskottet1982/83:1758-1770 till lagutskottet /83:1771-1788 till utrikesutskottet1982/83:1789-1798 till försvarsutskottet /83:1799-1818 tillsocialförsäkringsutskottet /83:1819-1841 till socialutskottet1982/83:1842-1864 till kulturutskottet /83:1865 till socialutskottet1982/83:1866 till skatteutskottet /83:1867-1920 till utbildningsutskottet1982/83:1921-1927 till trafikutskottet /83:1928 yrkande 17 tillfinansutskottet i övrigt till trafikutskottet /83:1929-1976 tilltrafikutskottet /83:1977-2003 till jordbruksutskottet 1982/831982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/831982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/831982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/831982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/831982/83 1982/83 1982/83 1982/83 1982/83 2107 2108 2109 2110 2112 2113 2114 2115 2117 2118 2119 2120 2121 2122 2123 2124 2125 2127 2128 2129 2130 2131 2132 2133 2134 2135 2136 2137 2138 2139 2140 2141 2142 2143 2144 2145 :2146 2147 2148 2149 2150 2151 2152 2004-2045till näringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet tillcivilutskottet illlagutskottet och 2111 till socialutskottet illjordbruksutskottet och 2116 till skatteutskottet illkulturutskottet och 2126 till arbetsmarknadsutskottet 1982/83:2153 till civilutskottet 1982/83:2154 fill arbetsmarknadsutskottet /83:2155 till utbildningsutskottet /83:2156 till jordbruksutskottet 1982/83:2157 till arbetsmarknadsutskottet 1982/83:2158 till justitieutskottet /83:2159 till lagutskottet /83:2160 till trafikutskottet 1982/83:2161 till skatteutskottet 1982/83:2162 till justitieutskottet /83:2163 till skatteutskottet 1982/83:2164 och 2165 till utbildningsutskottet 1982/83:2166 fill näringsutskottet 1982/83:2167 till utrikesutskottet 1982/83:2168 och 2169 till näringsutskottet 1982/83:2170 till finansutskottet 1982/83:2171 till jordbruksutskottet 1982/83:2172 till trafikutskottet 1982/83:2173 fill skatteutskottet 1982/83:2174 och 2175 till utbildningsutskottet 1982/83:2176 till socialförsäkringsutskottet 1982/83:2177 till kulturutskottet 1982/83:2178 till finansutskottet 1982/83:2179 till utbildningsutskottet 1982/83:2180 till näringsutskottet 1982/83:2181 till trafikutskottet 1982/83:2182 till arbetsmarknadsutskottet 1982/83:2183 till civilutskottet 1982/83:2184 till lagutskottet /83:2185 till trafikutskottet 1982/83:2186 till kulturutskottet 1982/83:2187 och 2188 till näringsutskottet 1982/83:2189 till utbildningsutskottet 1982/83:2190 till trafikutskottet 1982/83:2191 fill utbildningsutskottet 1982/83:2192 till näringsutskottet 1982/83:2193 och 2194 fill arbetsmarknadsutskottet 1982/83:2195 till trafikutskottet 1982/83:2196 till justifieutskottet 1982/83:2197 till socialförsäkringsutskottet 1982/83:2198 och 2199 till socialutskottet 1982/83:2200 fill kulturutskottet 1982/83:2201 till trafikutskottet 1982/83:2202 till näringsutskottet 1982/83:2203 till civilutskottet 1982/83:2204 till utbildningsutskottet 12 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1982/83:81Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1982/83:86 Ändring iutsökningsbalken 13 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1982/83:14 Fullmäktiges i riksbankenförvaltningsberättelse för 14 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1982/83:60 av () till statsrådet .om statsbidraget till fristående skolor: beslutade den 8 december1982 om ett system för statsbidrag till vissa fristående skolor.Riksdagsbeslutet innebär bl. "att de nya reglerna i fråga omstatsbidrag till fristående skolor skall träda i kraft ".Detta riksdagsbeslut har självfallet uppfattats så att bidrag skulle utgå fr.o. Uppenbarligen uppfattades beslutet också så av såväldet statsråd som lade fram förslaget till som de riksdagsledamötersom deltog i beslutet. Mot denna bakgrund är det med stor förvåning man tar delav följande formulering i budgetpropositionens bil. 10, där statsrådetGöransson anför: "Ställningstagande-- :om bidrag enligt det nya systemet skall göras av regeringenoch förutsätter enligt min mening ingående överväganden. SÖ skall yttra siginför regeringens beslut och därigenom tillhandahålla underlag för detta.Beslut om att en skola skall ges rätt till statsbidrag bör fattas i god tidinnan den tid, för vilken bidrag skall lämnas, börjar löpa. Mot den bakgrundenräknar jag f. n. inte med bidrag till någon ytterligare skola redan fr. o. /84." Det regeringen här anför har uppenbarligen inget stöd iriksdagsbeslutet. fattade sitt beslut före starten . Ansökningar från flertaletav de skolor som kan vara aktuella för statsbidrag finns enligt uppgiftinlämnade . Även med en omsorgsfull prövning förefaller detorimligt att det inte skulle vara möjligt att få till stånd regeringsbeslut isådan tid att bidrag kan utgå redan från . Även om det finnsanledning att dela statsrådets uppfattning, att det är önskvärt att beslutetkan fattas i så god tid före terminstarten som möjligt, så är självfallet ettbidragsbeslut med kort varsel att föredra sett ur berörda skolors synpunkt äninget bidragsbeslut alls. Det är viktigt att påpeka att det bidrag som riksdagenbeslutade om inte innebär någon merkostnad för staten jämfört med om elevernaskulle ha gått i . Tvärtom finns det anledning att räkna med att omde aktuella fristående skolorna av finansiella skäl tvingas upphöra med sinverksamhet, skulle det leda till statsbidragskrav från kommunerna som vidaöverstiger det aktuella bidraget till fristående skolor. Det är således svårtatt motivera en förhalning av reformen ens av budgetskäl. För de fristående skolor som reformen är avsedd att stödjaär det nödvändigt med snabba åtgärder. Trots det överlevnadsbidrag som utgick1981/82 gick Waldorfskolorna med betydande underskott. Utan stora ekonomiskauppoffringar från lärare och föräldrar skulle det vara omöjligt att driva verksamhetenvidare. Gjorda beräkningar visar att Waldorflärar-lönerna ligger pä avvad vederbörande skulle få i vid motsvarande tjänstgöring. Detstatliga överlevnadsbidrag pä . som föreslås i budgetpropositioneninnebär dessutom en minskning av det statliga stödet i reala termer räknat,eftersom ingen uppräkning med hänsyn till priser och lönestegringar ärförutsedd. Med hänsyn till vad jag här anfört är det mycket angelägetatt riksdagsbeslutet om statsbidrag till vissa fristående skolor genomförs påavsett sätt. Det bör vara fullt möjligt att klara av detprövningsförfarande som är nödvändigt. Avgörande här är uppenbarligenregeringens politiska vilja. Jag hemställer därför att få ställa följande fråga tillstatsrådet : Är statsrådet beredd att aktivt verka för attprövningsförfarandet när det gäller statsbidraget till fristående skolorgenomförs så att bidrag kan utgå fr. o. m. ? 1982/83:61av () till justitieministern om översyn av vissa regler omfrihetsberövande: anhålls ungefär 25 000personer. Av dem blir endast ca en fjärdedel häktade. av samtligaanhållna åtalas inte. Av de häktade blir ungefär tre fjärdedelar dömda tillfrihetsberövande påföljd men av de anhållna som inte häktats bara ungefär ensjättedel. anhålls utan att formella häktningsskäl föreligger. Av det anförda framgår att alltför låg grad av misstankegodtas för ett anhållande. Häktning synes också ske i en större utsträckning änvad som är erforderligt för en effektiv brottsbekämpning. Självfallet är detofrånkomligt att tillgripa häktning vid risk för fortsatt brottslighet, men detsker i alltför stor omfattning och bör begränsas till de fall där det fränsamhällsskyddets synpunkt är nödvändigt att ingripa med frihetsberövande. förutsättningarna för tillämpning av denna häktningsgrundbör därför skärpas. Även då det gäller andra särskilda häktningsgrunder, flykt-och kollusionsfara (den misstänkte undanröjer bevis eller försvårar på annatsatt utredningen) torde häktning kunna i ökad utsträckning ersättas av anmälningsplikt,reseförbud och/eller långtgående kontroll i form av tillsyn. I många fall bordet vara möjligt att ersätta häktning medkontraktsboende i öppna men kontrollerade former, liknande "bailhostels" i . Möjligheterna att anhålla utan att fulla häktningsskälföreligger leder till icke önskvärda frihetsberövanden. Ungdomar bör fä anhållas och häktas bara irena nödfall.