prot · G60918 · 1982-12-31 00:00:00 — Men här ger ju samhället redan ett starkt stöd till denkommunala energirådgivningen, som just avser att stimulera till ytterligarebesparingar. Jag konstaterar också att det i departementet övervägs en hel delåtgärder i syfte att öka stimulanserna. AnL 21 (): Jag tackar också för detta. Jag tror alltsåatt man med ökad information och stimulans kommer att uppnå ganska godaresultat på energisparområdet ute i kommunerna. Överläggningen var härmed avslutad. Om översyn av bostadsrättslagen 7 § Svar på fråga 1982/83:38 om översyn avbostadsrättslagen AnL 22 Bostadsministern : har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta med anledning av att i enskrivelse till regeringen tagit upp frågan om en översyn av bostadsrättslagen,bl. a. i syfte att göra det möjligt att vid överlåtelse avbostadsrättslägenheter tillämpa hembud och priskontroll. , som lade fram sitt betänkande islutet av , föreslog att bostadsrättsföreningar i sina stadgar skullekunna föra in -utöver prisföreskrifter som är tillåtna redan enligt gällandelag - äveri s. k. hembudsklausuler, som ger föreningen, rikskooperativorganisation eller kommunen rätt att lösa bostadsrätt som skall överlåtas. proposition som min företrädare lade fram för vårriksdagen följdes inteförslaget. Jag anser emellerfid för min del att förslaget bör genomföras.Regler om hembudsskyldighet bör på ett verksamt sätt kunna bidra till atthindra en osund prisutveckling vid överlåtelser av bostadsrätt. Mitt svar till äralltså att ett förslag till lagändring förbereds. Avsikten är att enproposition skall kunna läggas fram . AnL 23OSKAR (): Först ett tack för svaret på min fråga. Spekulation i fastigheter, svartabörshandel och snabbaklipp inom bostadsbeståndet har inte lämnat den bostadskooperativa marknadenopåverkad. Det är dock inte ett generellt problem, snarare ett problem som ärkoncentrerat till de större tätorterna. Där förekommer en prisutveckling påbostadsrätter som inte i något avseende är godtagbar. När det gäller den privatdominerade sektorn, befriad frånsocialt ansvar, råder marknadsekonomins regler fullt ut. Den nyfillträdandesocialdemokratiska regeringen får nu se fill att vi får en funktionellbostadsanvisningslag på den punkten och införa en realisationsvinstbeskattningpå bostadsrätter som för hem de väldiga övervinsterna till samhället. För de bostadskooperativa företagen gäller en målsättningmed klart uttalad social inriktning av verksamheten. Landets två storabostadskooperativa företag har begärt åtgärder för att komma till rätta medprisutvecklingsproblemen - genom den s. k. Värmdömodellen och HSB iskrivelse fill regeringen med begäran om en utredning för Om den civila räddningstjänsten i översyn av1971 års bostadsrättslag. Denna lag, i klar motsats till 1930 årsbostadsrättslag, ger inte möjligheter att vid överlåtelse av bostadsrättslägenhetertillämpa hembud och priskontroll. 1 HSB:s skrivelse ges också en rad andramotiv för en översyn av bostadsrättslagen, och därför har HSB upprepat sittkrav på en utredning i en förnyad skrivelse till densocialdemokratiska regeringen. säger bostadsministern i sitt svar att förslag till lagförbereds och att en proposition är att vänta . Jag är mycket tacksamför det svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1982/83:31 om den civilaräddningstjänsten i AnL 24 Försvarsministern : har frågat om jag kommer attbevaka att eventuella besparingsåtgärder beträffande marinens helikopterorganisationfår en sådan inriktning att nuvarande incidentberedskap och kapacitet på dencivila räddningstjänstens område inte försvagas på och iVästsverige. Inom marinen finns f. n. två helikopterdivisioner,förlagda till på ostkusten resp. på . I sitt nyligenöverlämnade slutbetänkande föreslår underhållsutredning bl. a. attmarinens helikopterförband på flyttas fill F 17 i deri 1 juli1984. Utredningen bedömer att det härigenom är möjligt att spara istorleksordningen 50 milj. kr. Betänkandetremissbehandlas f. n. Regeringen har sålunda ännu inte tagit ställning tillförslagen i betänkandet. Jag konstaterar dock att utredningen har utgått frånatt incidentberedskapen och den civila räddningstjänsten bör ligga på sammanivå som . Jag räknar med att förslag somföranleds av utredningens betänkande kommer att föreläggas riksdagen-iproposition . AnL 25RUNE (): Jag ber till att börja med att få tacka försvaret, som av naturliga skäl inte ger något konkret besked i sak. har det pågått utredningar som syftat tillatt rationalisera verksamheten inom försvarsmakten, detta för att vi skallkunna hålla kostnaderna för ett effektivt försvar av vårt land så låga sommöjligt. Det är lika naturligt att flertalet av förslagen till besparingarföranleder kraftiga reaktioner från de förband och den personal som berörs. Detmåste man alltid räkna med. Som exempel kan jag nämna ätt försvarsutredningenföreslog så kraftiga reduceringar av personal inom försvarsområdeatt inte bara den militära personalen utan också allmänheten bedömde att ettgenomförande av förslagen skulle ha minskat filltron fill ett kraftfullt Dess bättre gjorde såväl förre försvarsministern som riksdagenbetydelsefulla förbättringar av förslaget. I svaret noteras att utredningen har föreslagit atthelikopterdivisionen skall flyttas från till . Jag menar att detuppenbarligen äventyrar den godtagbara incidentberedskap som vårensriksdagsbeslut syftar till. Utöver den rent militära uppgiften har juhelikopterdivisionen betydelsfulla funktioner i den civila räddningstjänsten.Jag vågar påstå att den stora färjeolycka som inträffade sedanskulle ha kunnat få allvarliga konsekvenser om vi inte hade haft fillgång tilldivisionen, som då snabbt satte in sina helikoptrar och flyttade övermänniskorna från fartyget fill fast mark. Helikoptrarna används också ofta till skogsbrandssläckningoch annan räddningstjänst i den bohuslänska skärgården, som är mycket stor.Öarna är många och landförbindelserna i många fall dåliga. Under de åtta förstamånaderna svarade helikoptrarna för drygt 25 sådana uppgifter. Visserligen säger nu utredningen att insatserna iräddningstjänst och incidentberedskap får bli av ungefär samma omfattning somtidigare. Jag tror inte att detta är möjligt, och jag vill bara vädja fillförsvarsministern att beakta vad exempelvis marindirektör anför isina kommentarer till utredningen. För egen del delar jag uppfattningen att deanflygningstider som det blir fråga om från upp till absolutmedför både en försämrad incidentberedskap och försämringar av den civilaräddningstjänsten. Om den civila räddningstjänsten i AnL 26 FörsvarsministernBÖRJE : Jag vill kommentera mitt svar. har juni1980-slutet av augusti 1981 genomfört en försöksverksamhet med sjuktransportermed helikopter. Den försöksverksamheten har berört stora delar av vårt land.Kommittén har redovisat resultatet av sin försöksverksamhet i enrapport. När rapporten har remissbehandlats kommer regeringen att ta ställningtill frågan om den framtida verksamheten. AnL 27 (): Jag tackar för den kompletteringen, och jagfinner det naturligt att försvarsministern inte kan ge några konkretabesked i övrigt. Det ligger i sakens natur. Jag är bara tacksam för denpositiva inställning som försvarsministerns uttalande tyder på. Jag vill än en gång understryka vikten av att man helafiden har följande för ögonen: Lika viktigt som det är med incidentberedskapenär att man klarar en lika hög nivå på den civila räddningstjänsten i denbohuslänska skärgården och i hela som den vi har förmånen attåtnjuta f. n. Överläggningen var härmed avslutad. Om militära myndigheters utåtriktade information 9 §Svar på fråga 1982/83:40 om militära myndigheters utåtriktade information AnL 28 Försvarsministern : har frågat mig på vilketsätt regeringen har ingripit i fråga om de militära myndigheternas kontaktermed massmedia vid den senaste ubåtsaffären. Regeringen har självfallet inte ingripit eller gett någradirektiv för dessa kontakter. Den kommission jag har tillkallat för att utredaubåtskränkningarna tar upp Hårsfjärdshändelserna fill särskild granskning. Detingår i kommissionens uppgifter att utvärdera formerna för informationen om detinträffade. AnL 29OSWALD SÖDEROVIST (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret på min fråga. Jag tycker det är angeläget att framhålla att min frågaden här gången inte innebär någon kritik av försvarsministern - han ramlade ju,som vi alla vet, huvudstupa in i de här händelserna; spektaklet var då redan ifull gång. Men vad som har hänt väcker viktiga frågor för framfiden, och detvar närmast principerna jag ville få debatt om. Försvarsministern säger i svaret att regeringensjälvfallet inte ingripit eller givit några direktiv. Jag tycker inte att detär självklart att regeringen inte skall ingripa i ett sådant fall. Vad är detsom säger att militära myndigheter i ett sådant här läge skall svara för allakontakter, bestämma hur massmedia skall informeras och hur hela denna ömtåligaapparat skall skötas? Vi vet med bestämdhet - det har också framhållits från mångahåll - att de militära cheferna har utnyttjat händelserna. Och det är heltnaturligt - de slår vakt om sitt revir, och det gäller att passa på. Den förstauppvisningen i det avseendet gjordes vid Karlskronaincidenten - där hade vi juen ubåt att visa upp. Den borgerliga regeringens handskande med affären var idet avseendet ett mycket avskräckande exempel. Vi har sett en hel del liknande saker också vidHårsfjärdsintermezzot. Man har passat på att köra runt journalister, manlassade en färja full med journalister, och när de väl kommit ut på vattnet kommarinens helikoptrar och hängde sig på parad framför den för att fotograferas.Det finns belagt av flera journaUster och i tidningsreportage. I Karlskronavisade man upp kustjägare i full mundering, stormande över kobbarna, osv.Uppmstarna passade på tillfället och militarismen firade triumfer. Det kan inte vara självklart att detta skall få förekomma.Det framhöll jag även i en debatt med förre försvarsministern. Det har ocksåfått efterverkningar i form av det nu pågående grälet mellanförsvarsgrenscheferna, vilket är olyckligt både med hänsyn till Sverigesförsvarsmakts rykte och på annat sätt. Det är alltså fråga om uppvisningar. Jag vill än en gångfråga försvarsministern om det verkligen är självklart att inte den civilamyndigheten - regeringen- skall handlägga frågan om hur kontakterna med pressen skall skötas. DenallvarUgaste anmärkningen mot den förre försvarsministern, ,var enligt min mening inte att han inte råkade vara på platsen utan att haninte ingrep mot dessa uppvisningar och tog tag i frågan hur informafionenskulle lämnas. Man kan styra en utveckling även om man inte finns närvarande.Jag vill alltså fråga om den nye försvarsministern anser att detta är heltsjälvklart - jag tycker inte det. AnL 30 Försvarsministern : Det fria informationsflödet är en viktigbeståndsdel i det öppna och demokratiska samhället. Pressen styr så att sägasig själv. Man skall därför inte inbiUa sig att massmedieintresset i förstahand var ett resultat av myndigheternas eventuella publicitetsiver. Pressensbehandling av olika händelser i ett land som styrs av vad pressen självbedömer som nyhetsmässigt intressant. Vid sådana här fillfällen blir dock informationsfrågannågot mer svårbedömbar. Å ena sidan måste den information som lämnas varakorrekt för att man skall undvika ryktesspridning och spekulafioner. Å andrasidan bör inte informationen ges på sådant sätt att den försvårar elleromöjliggör de militära operationerna. Om militära myndigheters utåtriktade information AnL 31OSWALD (vpk): Visst är det viktigt att vi har en fri press.Pressen styr sig själv, säger försvarsministern. Men det är ändå av vissbetydelse på vilket sätt pressen informeras. Även från journalisfiskt håll hardet blivit en debatt om detta. Jag vill göra ett par korta citat. I en kolumn i nr 1981 av tidningen stårdet apropå händelsen utanför : "Alla stirrade förhäxat på ubåt och tryckte sigmot marinens trygga barm för att få så mycket information som möjligt. Hökarnafirade och journalisterna dansade runt vraket. PR-framgången var total. blir det tyst på allaaningslösa fredskämpar ett bra tag." I DagensNyheter står det apropå : "Såväl i Karlskronaskärgården som vidHårsfjärden har försvaret haft fuUt pådrag med presskvarter och liknande.Sådant kan bli oförsvarligt upphaussande." Det är det jag menar. Jag vidhåller alltså att det inte ärsjälvklart hur pressen skall informeras. Det är bra att en kommission hartillsatts för att granska formerna för informationen, så att den inte utnyttjassåsom . Händelserna i har, som jag sade i mitt förrainlägg, lett till ett gräl mellan framför allt arméchefen och marinchefen. Detär inte bra utrikespolitiskt sett att det uppstår gräl mellanförsvarsgrenscheferna i . Det är en olycklig utveckling, och orsakentill den är främst den upphaussning som vissa militära chefer har gjort sigskyldiga till - dock inte alla. Försvarsstabschefen t. ex.varnade i TV för detta. 2 protokoll 1982/83:18-19 andra militära chefer har utnyttjat händelserna på ettotillbörligt sätt, och det har skadat och det svenska försvaret. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Allmänpolitisk debatt (forts.) AnL 32AXEL (): Årets allmänpolitiska debatt kan till sinomfattning beskrivas som lång dags färd och till sittinnehåll som det motsatta -lång natts färd . Vad jag syftar på är attinnehållet nästan uteslutande har handlat om de två stora problemen iriket - den stora arbetslösheten och rikets erbarmligt dåliga affärerefter av olika borgerliga regeringar. Flera socialdemokrater före mig har redovisat vår väg attföra ur krisen. Det finns därför ingen anledning för mig att förlängadebatten med upprepningar av vad som har sagts. I stället menar jag att det är nödvändigt och angelägetatt redogöra för situationen i ett av landets hårdast drabbade områden -- och också redovisa några av de åtgärder som vi socialdemokraterpå Gävleborgs-bänken anser måste sättas in, om utvecklingen i skallkunna vridas rätt igen. Först ändå några ord om gårdagens debatt.Industriministern besked om en kartläggning avmineraltillgångarna i är välkommet också för oss i . Degruvprojekt som är aktuella i länets norra delar - Kramsta och Enåsen iLjusdals kommun och i - menar vi naturligt skallingå i den av industriministern aviserade inventeringen. Arbetsminister uppfattning att reglernaför företagens permitteringar av arbetare och tjänstemän skall ses över varockså ett positivt inslag i gårdagens debatt. Självklart skall samma reglergälla för alla anställda vid ett företag. Att det finns brister i de nuvarandebestämmelserna visar exemplet SKF i , som bara för sedandebatterades i denna kammare. fillhör de län som hårdast drabbatsav de borgerliga regeringarnas misslyckade sysselsättningspolitik.Arbetslösheten var över 7 000 personer, trots att drygt 4 000kunde beredas tillfälHga jobb genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Trots dennya regeringens miljardsatsning mot arbetslösheten går när detgäller bristen på sysselsättning mot den hårdaste vintern efter andravärldskriget. Varsel om uppsägningar och permitteringar av drygt 4 000anställda har lagts bara . Endast och Värmlandhar en sämre arbetsmarknad än . På varje ledig plats går det mer än 20arbetslösa. Problemen på arbetsmarknaden är inte fillfälliga. De ärdelvis ett resultat av en strukturkris inom järn-, stål- och pappersindustrinmen också resultatet av en misslyckad borgerlig sysselsättningspolitik undertvå valperioder. Industrin är huvudnäringen i . Enligt folk- ochbostadsräkningen 1980 var ca 42 000 personer i länet eller sysselsattainom industrin. Antalet industrisysselsatta i vårt län är betydUgt större änriksgenomsnittet. En framgångsrik närings- och industripolifik är därföravgörande för framtid. ökade ocksåantalet industrijobb i länet. Under den borgerliga regeringsperioden har vidäremot förlorat drygt 3 000 industriarbetsplatser. AUvarliga sysselsättningsproblem i länetsindustrikommuner, främst , och , har lagts fill deutvecklingsproblem som redan tidigare fanns i de jord- och skogsbruksdomineradekommunerna . Raden av krisorter är lång.Gästrike-Hammarby, , , , och är exempel påorter, där det dominerande företaget avvecklats eller hotas av avveckling. är tillsammans med Norrbottendet län i landet som är mest beroende av basindustrier inom järn- ochstålindustrin samt inom trä-, pappers- och massaindustrin. Ungefär 25 000människor arbetar inom dessa basnäringar. Ca 125 000 av länets 294 000 invånareär för sin försörjning direkt eller indirekt beroende av basnäringarna. Mot denbakgrunden är utvecklingen inom basnäringarna helt avgörande för framfiden iGävleborg. Visst är situationen dyster. Men med enkraftfull och genomtänkt närings- och sysselsättningspolifik kan dennedåtgående spiralen brytas. har alla förutsättningar för enposifiv utveckUng: rika råvarutillgångar, människor som vill oc kan arbeta, ettgott geografiskt läge samt en lång industritradifion med många välskötta ochutvecklingsbara företag. Dessa förutsättningar måste förvaltas rätt. Vad vi behöver är en planmässig utveckling avbasnäringarna. Samhällets mål måste komma till uttryck i branschvisastrukturplaner. Det är nödvändigt för orter som är helt beroende av de stora basföretagen.Det gäller i bl. a. , , ,, , , , , , ochStrömsbruk. Investeringar i förnyelse och utveckling avbasindustrierna kräver ofta miljardbelopp. Det är viktigT att få fram depengarna för att hålla basföretagen moderna och konkurrenskraftiga. Det blir allt vanligare att företagen själva inte kan fåfram de investeringspengar som behövs. Staten måste ofta engageras för attprojekten skall kunna genomföras. kan irrationella ägarintressenförsvåra genomförandet av samhällsekonomiskt nödvändiga lösningar.Kinneviksgmppens agerande kring Forsbackaverken är ett exempel, spelet omägarintressena i ett annat. Det är utomordenthgt viktigt förGävleborgs län att det skapas möjligheter att finansiera nödvändigautvecklingsinvesteringar i våra basnäringar. Ett ökat kollektivt sparande ienlighet med det socialdemokratiska löntagarfondsförslaget skulle ge oss deförutsättningarna. Herr talman!Det behöver satsas mera på teknisk utveckling och forskning för att komma längre med vidareförädling av basindustrinsråvaror. En utbyggnad i för vidareförädling av massa fillpapper är långsiktigt nödvändig. De forskningsresurser som redan finns i länetpå stålsidan ger förutsättningar att förlägga ett stålforskningscentrum tillHofors-Sandviken-regionen. En utveckling av plasmateknologin i börfortsätta. Det regionalpolitiska stödet i form av localiseringsstöd,transport- och glesbygdsstöd måste bibehållas och förbättras. På socialdemokratiskt initiativ har transportstödetåterigen införts för bl. a. sågar och hyvlerier i länets kustområden, somarbetar under samma betingelser som sågar och hyvlerier i inlandet. Enligt minmening bör transportstödet kompletteras så att det även gäller för sjöfart. Den lilla stafiiga verksamhet som finns i länet måstesäkras och till de delar som är möjliga byggas ut. De verksamheter som just nuär mest aktuella råkar båda falla under den nye kommunikationsministern domvärjo. Först SJ-verkstaden i som, om SJ får sin viljafram, till sin huvuddel skall läggas ned. Vår uppfattning är att verkstadenskall bevaras och utvecklas. En motion från länets socialdemokratiskaledamöter med sådant innehåll föll här i kammaren mycket knappt - det fattadesbara en röst. Så har vi Vagnverkstad i , som ägs av . Härfinns goda möjligheter att vidga och utveckla verksamheten, men då måste detsatsas både på marknadsföring och på produktutveckling. Vi räknar med kommunikationsministern på vår sida när detgäller bibehållandet och utvecklingen av dessa företag. Samtliga Norrlands- och skogslän - utomGävleborg - har fått statliga medel för uppbyggnad av regionalautvecklingsbolag. Formerna varierar, men den gemensamma nämnaren är att man fårmöjlighet att relativt fritt gå in med riskkapital fill mindre och medelstoraföretag med utvecklingsmöjligheter. Sysselsättningssituationen i motiverarsärskilda insatser. Som jag tidigare nämnt, ligger vi sämre till än flertaletav de län som fått regionala utvecklingsbolag. Ett sådant bolag - i kombinationmed en förstärkning av utvecklingsfondens resurser - skulle bidra till enangelägen utveckling av småföretagsamheten i länets olika delar. För Gävleborgsdel skulle det t. ex. kunna handla om att utveckla och stödja företag somarbetar med elektronik och hydraulik. måste få stafiigamedel för uppbyggnad av ett regionalt utvecklingsbolag. Det finns bara en framkomlig väg mot bättretider i gamla . Vi måste satsa på arbete åt människorna och enutveckling av landet som industrination. I det arbetet kommer utvecklingen iindustrilänet att vara av central betydelse. I dettaanförande instämde och (båda s): AnL 33 (): Som representant för Norduppland anser jagdet mycket angeläget att här i kammaren få redovisa arbetsmarknadsläget för detgeografiska område som vi brukar kalla ett "i miniatyr" -det gör vi med tanke på de problem och den utveckling som arbetsmarknaden haroch har haft i Norduppland. består av tre kommuner, nämligen ,och kommuner. Folkmängden är ca 50 000 i dessa kommuner,och kommunerna har i de flesta avseenden likartade problem. Sysselsättningen iregionen är i hög grad beroende av basnäringarna jord- och skogsbruk samtindustrin, där stål- och gruvhantering av hävd spelat en stor roll. är ca 5 500 sysselsatta inom industrin jämfört med1975 då 7 800 arbetade inom industrin. Jordbruket består fill stor del av småenheter som måste kompletteras med annan verksamhet för att kunna ge fullsysselsättning. När jag här talar om sysselsättning menar jag ett meningsfulltarbete, detta sagt för att i skall slippa fundera pådetta, vilket han gjorde i gårdagens debatt. Regionens industriarbeten finns i konjunkturkänsUgabranscher, där betydande strukturrationaliseringar har gjorts, vilkafortfarande pågår med ett minskat antal arbetstillfällen som följd. Jag vill idet sammanhanget plocka fram några konkreta exempel. I modern tid har ståltillverkningen i Nordupplandkoncentrerats till två bmk, nämUgen bruk och inom resp.Uddeholmskoncernen och Fagerstakoncernen. I har antalet jobbminskat från 1 225 till 700, och i har skett enliknande negativ UtveckUng. Fr. o. m. måndag , ,kommer dessa nämnda bruk, tillsammans med i , att bilda ettnytt bolag för tillverkning av snabbstål. I det nya bolaget, , kommer enligt planernaÖsterbybmk att slås ut som ståltillverkare, och därmed försvinnerytterligare 130 arbetsfillfällen från Norduppland. I arbetar man med reduceradpersonalstyrka. fanns det 290 anställda, nu finns det 200. Det mesta avnedgången beror på den moderna sjukdomen "naturlig avgång". Man vet att det finns malm i gruvan som garanterar att malmbrytning kan ske iförsta hand under resten av 1900-talet, men man är dock fill mycket stor delberoende av driften i , , och detta verks framtidabehov är järnmalm. I Skutskärsfabriken, som är med 1100 anställda, har mycket stora investeringar gjorts under1970-talet. Detta är självfallet tillfredsställande, men har lett fram fill attfabriken blivit mer automafiserad. Därmed har också antalet anställda kunnatminskas. har 200 jobb försvunnit där. Lägger man nu till allt detta det ur samhällelig synpunkthelt oacceptabla beslut som ledningen för fattat, och som för korttid sedan meddelats,nämligen att i med 180 anställda skall läggas ned,förstår var och en att detta ständiga kanande i utförsbacken måste stoppas. Beträffandedet sista exemplet med i gäUer nedläggningshotet enfabrik som inte redovisar röda siffror, och vars personal tillverkar fullgodaprodukter. Därför är det beslutet svårt att förstå ens ur företagsekonomisksynpunkt. I detta fall får man hoppas att ledningen för omprövarsitt beslut, att de känner och tar sitt samhällsansvar. Ettav glädjeämnena i regionen har varit i har givit vinst, investeringar har gjorts och de anställdas antal harökat undan för undan, vilket har betytt mycket för sysselsättningen i regionensöstra del.