prot · G60932 · 1982-12-31 00:00:00 — Problemetär åtminstone i det avseendet löst. När def sedan gäller etf uttalande från mig mer ellermindre privat om hur bör fa ställning till den härfrågan vill jag säga att jag avstår från att i kammaren göra den typen avuttalanden. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1982/83:99 om åtgärder för att bekämpa arbetslösheten iVärmlands län AnL 20 Arbetsmarknadsministern : har frågat mig om regeringenplanerar särskilda insatser för att bekämpa arbetslösheten i . var 9 100 personer utan arbete iVärmland. Def är en arbetslöshet på , vilket är betydligt överriksgenomsnittet. Hälften av de arbetslösa är kvinnor. Även om arbetslöshetenhar ökat mer bland männen , så är kvinnorna fortfarandehårdare drabbade, eftersom def är färre kvinnor i arbetskraften. I vissakommuner som , och är arbetslösheten t. o. m. över 7 %.Detta är givetvis inte acceptabelt. Syftet med devalveringen och övriga ekonomisk-polifiskaåtgärder är att skapa förutsättningar för ökad produktion och efterfrågan påarbetskraft. Det investeringsprogram som regeringen presenterade den 10november syftar fill aft öka sysselsättningen. Dessa åtgärder kan dock inte gefillräckliga effekter på kort sikt, varför def är nödvändigt aft samtidigtsatsa på mer kortsikfiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Exempel på sådanasysselsätf-ningshöjande åtgärder finns i det paket som presenterades den 21oktober. Investeringsprogrammet på innebär ökadeenergiinvesteringar, satsningar på ny- och ombyggnader av bostäder och storainvesteringar i vägar och järnvägar. Sysselsättningspaketet på innebär bl.a. fidigareläggningar av statliga investeringar, fler beredskapsarbeten, flerplatser i arbetsmarknadsutbildningen, större möjligheter till utbildning iföretag och omfattande åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. De här insatsernakommer att vara betydelsefulla för alla län. har tilldelats ytterligare 60 milj. kr. Därmed disponerar länet nu totalt 260 milj. kr. förberedskapsarbeten under defta budgetår. Detta får särskild betydelse förungdomar och personer som har varit arbetslösa . kommer fidigareläggningar av statligainvesteringar för 63 milj. kr. att påbörjas i . Def gäller framförallt förbättringar inom , feleverkets och luftfartsverkets områden.Sådana investeringar ger arbetsfillfällen både direkt och indirekt i ett kortperspektiv. Men de är också väsentliga på , eftersom denna typ avinvesteringar underlättar industrins expansion. Med en stark indusfri kan vi pålängre sikt låta den offentliga sektorn växa ytterligare. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att def förVärmlands län - ett av de mest utsatta länen - är nödvändigt för det första attvi får ordning på den svenska ekonomin och för det andra att en rad av deåtgärder som regeringen nu snabbt har vidtagit kommer att kunna användas iVärmland för att bekämpa den höga arbetslösheten. Om åtgärder för att bekämpa arbetslösheten i Värmlandslän Om åtgärder för att bekämpa arbetslösheten i Värmlandslän AnL 21MARGOT (); Tack för svaret. Jag skaU försöka att kort beskriva det som händer med ochde känslor som finns bland många värmlänningar f. n. Dess värre är def nogingen ny information för arbetsmarknadsministern', eftersom problemen ärdesamma på många andra håll i landet. Jag vill beskriva det som en process som börjar med att vivar och läser i tidningen eller hör i radio att ett företag skallpermittera här, ätt etf annat går i konkurs där, aft kortfidsvecka införs pånågon ort och att krisen nu har drabbat ytterligare en arbetsplats. När visedan möts på gator och torg, hos grannarna eller i butiken säger vi oroligttill varandra: Vad i all världen skall folk göra i framfiden? Vad skall deegentligen arbeta med? Om utvecklingen fortsätter som kanske undomarnablir överflödiga. Det är de som drabbas hårt , eftersom många aldrig fåren chans på arbetsmarknaden. Slufiigen - och ibland utan aft vi är helt medvetna om det- föder det här s. k. krismedvefaridet en känsla av maktlöshet och uppgivenhefsom lätt sprider sig. efter det att den nya regeringen hadetillträff sattes arbefsmarknadspolitiska åtgärder in. För Värmlandsdel har def betytt aft antalet beredskapsarbeten har kunnat hållas uppe. augusti månad och fills nu har arbetslösheten minskat med 1000 personer -med hjälp av 2 000 beredskapsarbeten. Det är bra. fortfarande ligger samfiiga , kommuner - utom en- över riksgenomsnittet i stafistiken över dem som är hårdast drabbade avarbetslöshet, fortfarande tävlar ca 25 personer om varje ledig plats,inkl: deltidstjänster som språklärare i hebreiska och rumänska och fortfarandeär drygt 3 000 värmländska ungdomar öppet arbetslösa. Låt mig så kommentera svaret. Jag kan inte säga ätt jag ärnöjd, men det gör man kanske aldrig i debatter av def här slaget-. Nöjda kan viju infe vara förrän vi har levt upp fill målsättningen arbete åt alla. Och detär klarf att man alltid frågar sig: Hur långt räcker de här åtgärdernaegentUgen? Hur många nya jobb kommer def att bli? Jag hoppas verkligen att ungdomarna får del i de jobb somblir följden av de tidigareläggningar av statliga investeringar som kommer aftgöras, så att de inte slås ut ytterligare en gång. Jag hoppas och tror att de åtgärder inom industri- ocharbetsmarknadspolitik som planeras i regeringen skall ge resultat, särskiltför del. Jag skulle också vilja att arbetsmarknadsministern nu vändersig speciellt fill ungdomarna och gör klart aft de visst behövs, affdet fortfarandefinns viktiga arbetsuppgifter aft utföra i samhälle och näringsliv. Och framförallt bör hon framhålla: Sitt värde och sitt ansvar har man alltid kvar - ävenom man blir arbetslös! Jag kan gärna instämma i och understryka detsom sade i slutet av sitt anförande. Tack och lov kan man nogsäga aft den diskussion nu har stannat av som var ganska utbredd ochsom visade etf ganska stort misstroende mot en del ungdomars vilja att arbeta.De flesta människor inser det som är ungdomarnas verkliga problem - att detfinns för litet jobb - och att alla ungdomar vill ha ett arbete, vill vara medoch bygga det här samhället. Och precis som sade kommer vi aftbehöva alla de här arbetsvilliga ungdomarna i framfiden. Av de insatser som görs, bl. a. i form avberedskapsarbeten, går i prakfiken mycket till just ungdomar. Enligt arbetsmarknadsstyrelsensberäkningar är av dem som går i beredskapsarbete ungdomar. Detfinns alltså inom ramen för de här åtgärderna en nödvändig prioritering av dearbetslösa ungdomarna. Om bättre trafikinformation i lokalradion AnL 23 (): Jag skulle bara vilja tillägga, aft denallvarligaste följden av den höga arbetslösheten är just hopplöshet och att maninte längre vågar tro att man skall få ett meningsfullt arbete, tro på enframtid. Det är också svårt för många ungdomar aft föreställa sig vad de skallarbeta med. Jag tycker därför aft vi som polifiker måste ha ett ansvar för attvisa på de viktiga uppgifter som väntar på att bli utförda -inom miljö-,energi-, vård- och byggområdena, för att nämna några exempel. I funderar vi över vad som kan göras, på mångaolika sätt, för aft ta itu med den aktuella situafionen. Vi undrar över om maninte skulle kunna använda beredskapsarbeten för att bygga skollokaler ochbarnstugor. Statsbidragen till sådana byggen togs ju bort under den förraregeringen. Man får, menar vi, inte glömma bort att diskutera även arbetetsinnehåll och resultat. Det måste vara någonfing bra som man får ut av arbetet. skriver i sin senaste rapport att denfortsatt mycket höga arbetslösheten i kommer att kunna bemästrasendast med fillgång på en synnerligen omfattande volym av olikaarbefsmarknadspolitiska medel. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på frågorna 1982/83:81 och 87 om bättre trafikinformation i lokalradion Per Stenmarck har frågat mig vilkaåtgärder jagar beredd att vidta föraft underlätta lokalradions möjligheter aft snabbt ge allmänheten information om försämrat väglag.Karin Ahrland har frågat mig hur jag avser medverka till en förbättradväder- och trafikrapportering i lokalradion. Ombättre trafikinformation i lokalradion Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Väderrapporteringeni lokalradion har behandlats av vid flera fillfällen. Under våren1982 anvisade . fill för att underlättaofflprioriteringar inom def totala utbudet av väderinformafion i radio och TV.Medelsanvisningen gjordes i syfte aft säkerställa väderrapporteringen ilokalradion. Regeringen uppdrog därefter till att se till att enöverenskommelse träffas med radion. En sådan överenskommelse är enförutsättning för att SMHl skall få disponera de anvisade medlen. Överläggniflgenmellan och lokalradiobolaget pågår f. n. Jag kan därför infe nu närmarekommentera dessa överläggningar. AnL 25 PER StlNMÄRCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret, även om jagtyckéf fltf det af väl tunt. Förnågöfi vecka sedan kom dét första vintervädret till . Dagen efterfannsföljaiide rubriker i tidningarna: "Trafikkaos i ","Många olyckor i höstovädref": I fldflirigsspalférna kunde man läsaatt hade 10 halkolyckor på mindre än tré timmar och att frosfhalkani Ystadstrakfen orsakade flera Olyckor: Denskånska vintern kotfitner inte allfid i form av snö, som alla ser, eller ettväglag som gör ätt alla kati Uppfatta att vägarna kan vara speciellt farliga. Istället blir det siläbbä isbildningar, frosthalka och vatfenplaning. Ochvintern börjar om flera gångéf - än är det barmark, än underkylt regn ellersnö, osv. Variationerna är stora. Den s. k. svarta halkan skördar människolivvarje vinter. statistik var av alla trafikolyckor i idecember en direkt följd av halkan. Enligt gjorda beräkningar ärrisken för halkolyckor 2-4 gånger större i än i övriga delar av landet. AUainser dét nödvändiga i att så-långt som över huvud taget är möjligt begränsadet antal olyckor som är en direkt följd av halkan. Trots detta vidtas intealla de åtgärder soni är möjliga. RadioMalmöhus har ett unikt joursystem dygnet runt. Man har egen studio hosvägverket i bemannad med en vägingenjör. Man får dennavinter också etf utökat samarbete.med SJ. Men väderinformation från SMHIsaknas fill stor del. Lokalradionsmorgonsändningar avlyssnas av av alla länsinvånare. Informafion om vädretkäft därmed nå ut till en mycket stor grupp människor på väg i bil tillarbetet, Lokalradionhar också möjlighet aft bryta pågående sändning för aft exempelvis geinformafion om försämrat väglag. Denna möjlighet utnyttjades av Radio Malmöhusvid över 150 tillfällen , i de flesta fall på grund av halka, snöeller andra vägproblem. Oftasker allt detta först när någon olycka redan har inträffat. Sedan januari 1979pågår nämligen en konflikt mellan och lokalradion. avsattes, somkommunikafionsministern nämnde, . underlätta en lösning avproblemet. Jagvill mot bakgrund av detta fråga kommutlikationsministern om han är beredd attmedverka till aft dessa pengar får specialdestineras fill storstadsområden typStockholm och alternativt till . Ett sådant uttalande skullesannolikt kunna påskynda en lösning. AnL26 (): Också jagtackar naturligtvis för svaret. Defkänns litet underligt för en skåning att stå i talarstol och berättaför en norrbottning vad vinter kan vara och medföra. Ni lär ha mycket snö uppei också - kanske . Men där finns inte så mycket människor sombehöver ett så tätt och framkomligt vägnät söm i , och def är alldelestydUgt olika slags vintrar i öCh i norra . När snön yr i blåstenpå är det infe nådigt att trafikant på väg fill eller frånarbetet och vara beroende av en aldrig så Välvillig kommunikationsminister.Och jag vill gärna säga ifrån att det inte är fel. Mångafel finns def hos regeringen, men deri är inte ansvarig för vädret i Skåne.Däremot har regeringen arisvar för att motarbeta katastrofer på grund avvädret. I är kung nyckfull. Han kommer med storm, snö och halka, hanger sig i väg men sorn en äkta skåning längtar häri alltid fillbaka. Och hankommer fillbaka ungefär en gång . Olyckornapå grund av vädret i har Per Stenmarck redan refererat. En möjlighet ättförhindra många av dem vore en ordentlig väderfapporfe-ring i radion, särskilti lokalradion, eftefsötti fler människor lyssnar på den än på riksradion. Detär rikfigt att trafikutskottet i mäfs tillstyrkte pengar. Det ät rikfigt somkommunikafiörisminisfern säger aft regefiiigeri därefter har uppdragit åt SMHIaft se fill att en överenskommelse träffas med radion. OmköfrimUni-kationsminisfern inte just nu kan kornméhtera överläggningarna = öchdef begriper jag - kanske statsrådet ändå skulle vilja svara enriksdagsledamot; Delar statsrådet rriin uppfattning att dét är angeläget attSMHl och lokalradion skyndar på överläggningarna Så aft vi kan få ett resulfätinnan vintern har kommit och ännu fler olyckor i onödan har inträffat? Om bättre trafikinformation i lokalradion AnL 27Kommunikationsministern : Herr talman! Jag försäkrar både KarinAhrland och Per Stenmarck att jag är väl medveten om att vintern i oCksåkan vara svår. Jag underskattar infe på något sätt de problem som uppstår iSkåne, även om jag som norrbottning inser att vi har mer snö inte bara i Bodenutan också i . Närdet gäller den konkreta frågan kan jag bara hänvisa till det svar som jag gav,aft pengar har anvisats för att underlätta förhandlingarna mellan ochlokalradion. Jag kan inte annat än hålla med om att det ärangeläget aft man ser fill att förhandlingarna ger ettresultat. Men framför allt måste vara på det klara med att Om bättre trafikinformation i lokalradion regeringeninte pä något sätt kan påverka programverksamheten. Det är bara att konstateraatt regering och riksdag har anslagit pengar för att klara förhandlingarna.Dessa avser i första hand rikstäckande väderrapportering i lokalradion, ochnågon sådan överenskommelse har ännu inte träffats. För enskildalokalradioområden har emellertid slufit avtal, exempelvis för Gofiand. Från trafiksäkerhetssynpunkt inser jag betydelsen av även via lokalradion kan varna trafikanter inför en sådan situation som harbeskrivits av frågeställarna. AnL 28 PER STENMARCK (m): Kommunikationsministern har givit en utförlighistorik över förhandlingar som inte har lett till något resultat. Det är dennabrist på resulafaf som är sä beklaglig och som gör aft jag tycker att det ärdags för regeringen att försöka ta ytterligare ett steg. har vid upprepade tillfällen understrukitvikten av att man med det allra snaraste når fram till en lösning. Det skeddenär frågan om behandlades här i kammaren 1980. Det upprepades beslöt om rikfiinjerna för SMHLs verksamhet.Trafikutskottet underströk dä att man "fäster stor vikt vid att frågan omatt säkerställa väderinformationen i lokalradion kan ges en snar lösning".I våras skrev utskottet att man ånyo vill understryka den betydelse som denlokala väderinformafionen har. Utskottet förutsatte därvid att regeringenskulle tillse aft en överenskommelse slöts mellan parterna. Def är i det lägetsom jag menar aft det nu finns anledning att gå ett steg vidare. I en frågedebaft här i kammaren den1 februari förklarade den dåvarande kommunikationsministern att han tyckteatt tiden ännu inte var mogen för att gå in i pågående förhandlingar. Jagställer nu frågan till den nye kommunikafionsministern: När är def lämpligt attta detta steg? Förhand-Ungar pågår uppenbarligen år ut och år in, och det ärenskilda människor som blir lidande av allt defta. Jag ställde ocksåen fråga, om kommunikafionsministern var beredd aft medverka till att manskulle så att säga specialdestinera de här medlen. Anledningen till aft jag harfrågat detta är att jag fått uppgifter ifrån dem som sitter och förhandlar iden här frågan om att ifall man kunde få ett klarläggande här, skulle detförmodligen vara möjligt att ganska.snart lösa problemet. AnL 29KARIN AHRLAND (fp): Först vill jag be om ursäkt för det härmedBoden och . Det är som att ta fel på och , och det skaU man integöra. Om inser att vintern är svår också i , dåmåste jag tydligen ge en liten lektion om väderleken på olika ställen iSverige. Det är faktiskt så att snön - def tror jag håller med om- faller tidigt i , och hela , och den ligger kvar, menden går att ploga bort. I går det visserligen ibland att komma fram medplog. Väldigt ofta är det emellertid helt omöjligt, därför att blåsten kommeratt medföra att vägen ialla fall snöas igen efter det att plogen har passerat. Jag vill begagna det här tillfället och säga tillkommunikationsministern: till , men se till, CurtBoström, att fa tåget någon dag innan ovädret har kommit. När ovädret väl harbrutit ut går det kanske infe aft komma fram fill . Jag är, , helt medveten om att ett statsrådinte kan påverka programverksamheten. Av den anledningen ställde jag inteheller frågan så. Däremot frågade jag om anser att det ärangeläget aft SMHl och lokalradion skyndar på överläggningarna. Jag hörde attCurt sade aft han insåg vikfen och betydelsen av den här informafionen.Jag hoppas bara aft de som sitter vid förhandlingsbordet far de orden avstatsrådet fill sitt hjärta, så att vi kan få någon ordning innan vinternkommer. Om bättre trafik-ittformation i lokalradion AnL 30 Kommunikationsministern : Herr talman!Jag skulle vilja svara på Per Stenmarcks fråga, om jag är beredd attspecialdestinera de här pengarna för aft lösa problemet, framför allt när defgäller storstadsområdet, att den möjligheten har jag inte. har fattatett beslut om att anslå . och aft def skall gälla förhandlingenmellan och lokalradion. Jag vet inte om Per Stenmarck är beredd attfillskjuta ytterligare slantar. Vi är i en situation när vi har väldigt svårtatt klara vår budget. Jag har i varje fall infe sett det rimligt aft man skulletillskjuta ytterligare pengar för def här ändamålet. Per Stenmarck hänvisade till vadriksdagen har sagt. Man kan också säga att i det sammanhanget pekadepå nödvändigheten av aft man från SMHLs sida försöker finna uppdragstagare somär beredda att betala för SMHLs tjänster. Såvitt jag vet är def någontingsådant som är på gång när det gäller . Där har jag erfarit att manfrån visst häll tillskjutit pengar i syfte att få fram en bättre väderservicevia lokalradion. Jag vet också aft man från sida har agerat mycketkraftigt för att få den frågan löst. AnL 31 PERSTENMARCK (m): Låt mig först säga aft det här inte är tal omatt fa fram ytterligare slantar. Jag är väl medveten om den ekonomiskasituation vi lever i. Vad def i stället är tal om är att på ett bra och aktivtsätt använda de pengar som redan har avsatt för det här ändamålet. Det är farligare aft köra bil i - det har vägverketkonstaterat. Def andra skälet fill att jag tycker att man borde kunna göra enspecialdesfinafion här är aft def redan inom lokalradion i finnsen uppbyggd organisation för att fa väl vara på de pengar man har möjlighet aftfå. De pengar man har kunnat få fram via är uppriktigtsagt långt ifrån tillräckliga för att klara den här verksamheten. som beslöt om har defdärefter skrivits ett regleringsbrev om, där det står att dessa pengar får"användas för aft underlätta omprioriteringar inom det totala informationsutbudeti radio och Nr 32 TV". Det är ganska obegripligt. Hade man kunnat få ettförtydligande av Tisdaeen den dettatror jag att det också skulle kunna underlätta, ett förtydligande som 23november 1982 skulle innebära möjligheter till viss specialdesfinafion. Omökade arbetsmarknadspoUtiska anslag till stats kommunala vägar Överläggningen var härmedavslutad. 9§ Svar på fråga 1982/83:83 om ökade arbetsmarknadspolitiska anslag tillstatskommunala vägar har frågat mig vilka åtgärder jag avser aft utveckla närdet gäller ökade arbetsmarknadspolifiska anslag för byggande av stafskommunalavägar. Regeringenmåste när den tar ställning till hur de arbetsmarknadspolifiska medlen skallfördelas på olika sysselsättningsobjekt framför allt fa hänsyn tillarbetsmarknadssituationen i länen. Med utgångspunkt i sysselsättningslägetförsöker sedan regeringen fördela tillgängliga medel på de objekt som länenprioriterar hpgst i vägplaneringen. Ett annat vikfigt kriterium är möjligheternaatt snabbt komma i gång med de olika objekten så att sysselsättningseffektenkomriier . Tätortsvögari kommuner som är egna väghållare behandlas med andra ord på samma sätt somstatens vägar, dvs. efter prioritetsordningen och - i sådana här fall - eftersysselsäffningsbehovef. Detär rikfigt som Hugg säger, aft formellt har de vägar där staten ärväghållare fått huvuddelen av de medel som regeringen satsat dels genomsysselsättningsbeslutet , dels genom den proposition omekonomisk-politiska åtgärder som lades fram för : Men dettainnebär infe att fätortsvägarnas intressen förbisetfs. Regeringen har tvärtomsatsat på att jösa flera stora och dyrbara vägproblem i kominunerna, Genöjn rggerjngens beslut kommer ca 740 milj. kr.att investeras i vägar som frärnst Igser kornmunala trafikproblem. Någraexempel är förbifarten i , väg E6 förbi , ny genomfart iFinspång, förbifarten i samt Värmdöjeden förbi . AnL 33 HUQQ (): Jftg vill först tacka kommunikafionsministern för svaret på min fråga. Jagtolkar tyvärf kommunikationsministerns svar så, att några nya initiafiv för enökad fi||de|nif)g av stafiiga resurser för upprustning av de stafskom-rniinalavägarna jntg är att vänta från regeringens sida just . Anledningenfill mjn fråga är aft stafiiga och statskommunala vägar enhgt rnin och mångssndras uppfattning bör få en mer likvärdig behandling när regering Qch riksdagför sysselsätfningssfimulerande åtgärder avdelar medel till väguppmstning,Faktum är att hitfiUs har de statskommunala vägarna kommit på klarf undantagnär det gällt fördelning av anslag för upprustning av vägnätet. Jagvill gärna erinra om att så sent som beslutat om nya riktlinjerför statskommunal väghållning. Målsättningen skulle vara att fler kommuner blevegna väghållare med hjälp av stafiiga sfimulansmedel. Men skall fler kommunersfimuleras till att bli egna väghållare måste man satsa mer på destafskommunala vägarna. De väghållande kommunerna måste behandlas bättre än vadsom sker . Föratt ta etf exempel: Medan får till sina objekt får kommunernabara . Samma särbehandling sker när regeringen vill stimulerasysselsättningen genom att bevilja pengar fill upprustning av vägnätet. Imånga kommuner, särskilt i de större tätorterna, är behovet av vägförbättringarmycket stort, inte minst med hänsyn fil! I ett stort antalkommuner finns det färdiga arbetsplaner. Man är beredd att sätta spaden ellerskopan i jorden, men ensamma klarar inte kommunerna de här arbetsobjekten utanbehöver statens stöd. Ettannat faktum är att de kommunala förvaltningar som har ansvaret för väg- ochgatuhållningen i många fall har en stor överkapacitet av såväl personal sommaskiner och fordon. är kapaciteten i stor utsträckning outnyttjad. Imånga kommuner känns situationen mycket besvärande, QCh under de senastemånaderna har läget blivit aUt svårare. Jagskulle avslutningsvis vilja fråga kommunikafionsministern: detkommunikationsministerns uppfattning att def framfida statUga stödet tiUstatskommunala vägar skall procentuellt förbli på riuvarande nivå? Om ökade arbets marknadspolitiska anslag tillstats-kommunala vägar Närdet gäller den framfida synen på vägbyggandet, det må gälla statligteller statskommunalt byggande, kgmmer vi aft i budgetpropo sifionen redovisaregeringens uppfattning i frågan, och därför får vi väl anledning aftåterkomma. nämnde en procentsats som jag interikfigt känner igen. Man skulle, menar han, vid något statskommunalt objekt }iaerhållit . Detta är en procentsats som i varje fall infe jag kännertill när det är fråga om statligt bidrag till statskommunalt vägbyggande. Detstafiiga bidraget utgår fortfarande . AnL 35 (): I våra kommuner, framför allt i de större tätorterna, finns det i dagmed tanke på framkomligheten ett stort behov av en upprustning av det kommunalavägnätet. Deffinns också en annan synpunkt som väger tungt när def gäller den härproblematiken, nämligen trafiksäkerheten. Statisfik visar att av trafikolyckornainträffar på de stafskommunala vägarna. kan man konstatera att endast30 % av landefs trafikarbete sker på def kommunala vägnätet. Insatser på detkommunala vägnätet borde följakfiigen ge stora