prot · G60951 · 1982-12-31 00:00:00 — då pensionernaräknades upp varje gång prisnivån ökade . Och, som sagt, dennakompensation i förväg är tänkt att ligga kvar år . Jag tror atf def som egentligen är uteefter är atf på nytt vädra det välkända cenferföraktet för ATP och andrasociala anordningar, som ger ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom,handikapp och pensionering. Pensionärer utan ATP får . extra medregeringens polifik, medan de som har högsta ATP får . extra, sägerGösta och frågar: Vad är det för rättvisa i det? Jo, rättvisanframträder-även för , hoppas jag - om jag påminner om aft vi harett progressivt skaftesystem i det här landet. Den som får . extra fårbehålla hela det beloppet och får dessutom skattefritt KBT, medan den som allra högsta ATP-pensionen får sin pensionökning på toppen av inkomsten ochfår själv efter skatt behålla . Den påstådda orättvisan blir, GöstaAndersson, när allt kommer omkring ganska lätt atf fördra. Det egendomliga - för att inte säga lömska - prisindex somni införde för uppräkning av pensionerna innebär att ATP systematiskt ochlångsiktigt urholkas. Om den allmänna prisnivån, och energipriserna utvecklaslika i framfiden, får den arbetare eller tjänsteman som är infe i pension utan . Utvecklas energipriserna snabbare än den allmännaprisnivån, får han ännu mindre. Anfingen vet ni inte rikfigt vad ni gör - ochdef är illa. Eller också vet ni vad ni gör - och då är def ännu värre. Jag törs ändå påstå att vad ni och de övriga borgerliga ärute efter är att i smyg - utan atf väljarna riktigt märker def i förstone -försöka åstadkomma det ni misslyckades med under ATP-sfriden, nämligen att slåsönder hela Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 12 protokoU 1982/83:50-51 Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. ATP-sysfemet.Def är därför pensionärerna är så oroliga och så upprörda. AnL 114 () replik: Def där förslaget till handikappolitisktprogram för 1980-talef som lades fram är ett på alla sätt förträffligtförslag. Det måtte jag väl veta - jag har ju skrivit det själv! Eller nästinfill, för pennan fördes av en förträfflig tjänsteman i . Men jag var, som mycket riktigt sade, ordförande iden arbetsgrupp som arbetade ut programmet, och jag står för varje ord i detprogrammet, vilket även moderata samlingspartiet gör. Jag har icke på någonpunkt tagit avstånd från det, och jag har icke på någon punkt blivitdesavouerad. Om bara är snäll och observerar att defta är justvad namnet säger - ett handikappolitiskt program för 1980-talet - och inte ettprogram om allmän försäkring och infe ens ett program om pensioner i störstaallmänhet, så kan vi nog komma överens om detta. Jag står för varje ord i detprogrammet, och jag har som sagt icke på någon punkt blivit desavouerad. Sedan trorjag att det är vikfigt att pensionärer, förattinte talaom blivande pensionärer, är oroliga. Jag blir som blivandepensionär - det är inte så långt emellan oss förresfen, - ocksålitet orolig, för vi vet egenfiigen infe så värst mycket. Om man tänker efter:Vad är vårt fina och omskrutha ATP egenfiigen? Jo, det är etf nytt sysfem attfrån generation till generation, nästan , bestämma vad de akfivagenerationerna vill kosta på de just nu pensionerade generationerna. Mycket merär det inte. De invändningar som vi hade 1957, när och jag - ochäven - var ute och diskuterade sådana här saker i bygdegårdar, varbl. a. att ett av problemen med det ATP-system som då diskuterades och antogsvar att en gång infört så skulle def inte gå atf ersätta med någonfing annat.Dess värre hade vi rätt, i varje fall på den punkten. Def är ekonomiskt ochtekniskt omöjligt atf byta ut det nuvarande ATP-systemet mot ett helt annat. Vikan aldrig klara förpliktelserna, om vi skulle göra def. Men vi kan verkligenfråga oss, hur vi 10,15 eller20årframåt skall klara pensionerna i énsamhällsekonomi sådan som vi kan se framför oss . Jag tycker atf def vore lugnande för pensionärerna och deblivande pensionärerna, om även och hans parti började funderaöver defta: Vilka modifikationer blir vi tvungna att göra? Vad skall vi göraför aft rädda def bästa i systemet, så att inte alltihop försvinner i enkatastrof? Det är fakfiskt lätt hänt. Om vi hjälps åt med def, vi som är så duktiga, tror jagatt vi kan klara åtminstone de värsta problemen. Det ordnar sig inte av sigsjälvt. Att påstå atf de människor som anser att det kan behövas reformer ochförändringar i vårt pensionssystem skulle vara ett hot mot pensionärernas framfidatrygghet är att vända helt upp och ned på saken. Det är åter, ,att sikta åt ett håll och träffa åt ett annat. AnL 115INGEMAR () replik: Socialministern har inget svar atf lämna påmina fyra frågor. I stället överlämnar han till mig brännvin. Vad i all världenskall jag med def till? Vad är det för spritpennalism som socialministernutvecklar här i kammaren? Nej, nyktert och envist vill jag fortsätta attupprepa mina frågor till dess aft jag får svar. Men för att göra det litet enklare för socialministernskall jag nu reducera mina fyra frågor fill två. För det första: Varför vill nisocialdemokrater klå barnfamiljerna på mer pengar med momshöjningen än ni gertillbaka med höjda barnbidrag? Varför missunnar ni barnfamiljerna kompensafionför de prisstegringar som inträffar utan momshöjning? För def andra; Varför kanni socialdemokrater leva med karensdagar vid oförändrad momsnivå men tycker attde är så förhatliga om momsen är högre? Vart tog alla de sociala skälen förett slopande av karensdagar vägen? Qch vart tog hotet mot avtalsrörelsen vägen?Gäller inte def oavsett momsnivån? Nog måste def, herr socialminister, finnas svar på de härfrågorna, för det kan väl inte vara så, atf ni har glömt bort att tänka igenomer egen polifik? Som gammal parfisekreterare har naturligtvissvar på alla frågor som kan ställas om er egen politik. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 116GÖSTA () replik: Jag skall mycket försynt upprepa en fråga somSten inte besvarade: Har regeringen gett direktiv fill statensuflandslönenämnd om aft fullt ut kompensera de utlandsanställda fördevalveringen? Har regeringen gett sådana direktiv kräver jag en förklaring avsocialministern. År def ett olycksfall i arbetet kan vi dra ef t streck överhela frågan. Def är dock principiellt viktigt att få ett besked om hur detligger fill på den här punkten. försökte hävda atf känner ettförakt för ATP-sysfemet. Det gör vi infe. Om får fillfälle aftläsa det material som säkert finns i , kommer han att finnaen skrivelse från LO där man klarf och tydligt har redovisat de fördelningspolitiskabristerna inom ATP-systemet. Jag kan göra det enkelt för mig i talarstolen ochsäga att i princip har vi exakt samma uppfattning som LO om ATP-systemetsfördelningspolifiska brister. Känner för de fördelningspolitiskafrågorna - och det tror jag att han gör - borde han läsa denna skrivelse. Jag skall slufiigen be socialministern om ytterligare ettsvar. Det gäller tandvårdsförsäkringen. Det socialdemokratiska partiet har idenna försäkring accepterat en 50-procentig självrisk, vilketinnebär-betydande kostnader för en hel del svenskar som har dåliga tänder.Socialdemokraterna tycker atf det är förfärligt aft ennormalinkomsftagare i värsta fall skall få betala . till följdav den självrisk som vi har föreslagit i sjukförsäkringen. Jag vill gärna aftsocialministern förklarar för både mig och svenska folket varför def är socialtriktigt aft bära en stor självrisk i tandvårdsförsäkringen medan en litensjälvrisk i sjukförsäkringen enligt Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. socialdemokraternaär socialt otillständig. Jag skulle vara tacksam för svar på dessa frågor. AnL 117 Socialministern . Först vill jag be om tillgift för atf jag harvarit för familjär i debatten. Jag har infe riktigt behärskat mig, utan lär tvågånger sagt du fill någon. Def skall jag undvika i fortsättningen. Så bara ett par ord fill . Jag haringenfing alls emot en debatt om barnfamiljerna. För dem borde vi tillsammansgöra mycket mer." Men jag vägrar att föra en debatt på så eländiga villkorsom de uppställt. Det är fler än som har tagit uppbarnfamiljernas situation. Def är egenfiigen ganska modigt, eller kanskedumdristigt, eftersom barnfamiljerna hör fill de grupper i samhället somhårdast drabbades av den borgerliga regeringspolitiken - det är förskräckligtaft ni inte tycks känna fill def. De drabbades bl. a. av kraftigt sänktareallöner, genom aft fiotusentals barnfamiljer förlorade sina bostadsbidrag ochgenom att barnomsorgens utbyggnad stoppades upp och statsbidragen tillkommunerna sänktes. Med én sådan meritförteckning i bagaget borde nog deborgerliga tala litet mer lågmält. höjer vi barnbidragen - jag skulle dock önska att detvore med mycket mer. Livsmedels-subventionerna höjs och läggs på sådana varor att defgynnar barnfamiljerna. Det borgerliga beslutet om sämre statsbidrag tillbarnomsorgen rivs upp. Det gynnar också barnfamiljerna. Sammanlagt satsar viöver 1,5 miljarder. Jagar medveten om att det borde vara mer, men klara det genom att försämra sjukförsäkringen vilket också skulle drabbabarnfamiljerna. Jag tvivlar infe påaft står för varje ord som finns skrivet i handikapprogrammet.Men försök infe inbilla mig att gör det!. Det är def som harförsaft i en debaffknipa som han inte far sig ur.Det hade gjort, om han hade kunnat gå upp i denna talarstol ochtala om hur man skall pruta 25 miljarder och leva upp till defprogram som han som ordförande själv har varit med om atf skriva. gjorde mig på denna punkt besviken, elleri vart fall förvånad. Han sade att han visserligen har skrivit underhandikapprogrammet men aft det var en kompromiss. Detta kan möjligtvis ge defintrycket att han i själva verket infe står bakom programmet. Jag skulle gärnavilja veta hur def förhåller sig på den punkten. har tidigare i debatten försökt skapa ettintryck av att det går omkring mängder av pensionärer i detta land med uppemot200 . Jag är övertygad om aft landefs pensionärer infe riktigtkänner igen denna beskrivning. Om man håller sig fill verkligheten finner manatt det finns ca 15 000 pensionärer med den högsta ATP:n, och den är 95 545 kr.inkl. Def är alltså en bra bit kvar fill 200 000, . Det är inte heller särskilt vanligt att pensionärer har . i allmän pension, som nämndes. Den lägsta folkpensionen medpensionstillskott är från - om våra förslag går igenom, ochjag utgår från atf de kommer aft göra det - . Till detta kommer deskattefria bostadsbidragen, dvs. Det blir 37 000 kr.netto. Det är visserligen inget större belopp, men det är trots allt, jämförtmed vad många barnfamiljer har att leva på, ganska mycket, om vi ser till vadman har aft leva på per konsumfionsenhet. Den genomsnitfiiga ATP-pensionen blirnästa år . Detta visar hur orimlig debatten är. Jag utgår från att och andracenterpartister verkligen tror att deras polifik leder fill en ökad jämlikhet,en utjämning mellan grupper, en rättvisare fördelning. Jag skall först fapensionerna. Ni vill egenfiigen gå ifrån inkomsfbortfallsprincipen ochminska de högsta inkomsttagarnas ATP. Men pensionärerna med den högsta ATP:nklarar sig allfid. De har nämligen en mycket starkare förhandlingsposifion. Defvisar fiden före ATP:s genomförande, då just dessa grupper i regel hade sinpensionsfråga löst genom SPP eller stats- och kommiinalpension. De som råkarilla ut med förslag är de stora grupperna arbetare och tjänstemän, somfick sin trygghet och skyddet för efterievande klarat genom ATP.Det är deras trygghet som hotas genom er politik. Def är samma sak då det gäller försämringen avsjukförsäkringen, som ni har genomdrivit. Den är socialt orättfärdig. Qch infeblir fördelningsprofilen bättre för aft ni har sänkt sjukersättningen för dehögsta inkomsttagarna från . De har också i denna fråga denstarkare förhandlingspositionen och kommer med stor sannolikhet avfalsvägen attkunna klara full sjuklön. Det skulle i hög grad försvåra avtalsrörelsen. Och desom fill slut drabbas är de som har den svagare förhändlingspositionen, de medde lägsta inkomsterna. Ingenting som har sagts i denna debatt harrubbat de påståenden som jag gjorde inledningsvis. Den socialdemokrafiskapolitiken leder till större rättvisa och medverkar fill en stabilisering av vårekonomi. Den borgerliga politiken ger def motsatta resultatet: störreorättvisor och drastiskt minskade möjligheter att lotsa vårt land ur den djupaekonomiska krisen. Därför bör den polifiken avvisas, och det tror jag ocksåkommer atf ske. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Talmannen anmälde att , anhållit att till protokollet få antecknat atf de inte ägderätt till ytterligare repliker. AnL 118RUNE (): I socialförsäkringsufskottets betänkande nr 9behandlas höjningen av arbetsmarknadsavgiften. Höjningen på en halv procentfrån 0,8 fill är avsedd aft finansiera de i proposifion 55 föreslagnaförändringarna av bidraget fill arbetslöshetsförsäkringen. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. förändringarnakommer atf redovisas längre fram i debatten av företrädare iarbetsmarknadsufskotfet. Def finns dock anledning att kort kommentera höjningen avarbetsmarknadsavgiften och sätta in den i sitt sammanhang tillsammans medövriga föreslagna förändringar av socialavgifterna. Totalt berörs fre av socialavgifterna. Två föreslås höjda,utöver arbetsmarknadsavgiften också sjukförsäkringsavgiften, som höjs med enhalv procent från 9 fill . Däremot föreslås folkpensionsavgiften sänkt meden halv procent från 9,95 till . Sammantaget medför dessa förändringar enhöjriing av de totala avgifterna med en halv procent i förhållande tillvårriksdagens beslut. Den totala höjningen av löneavgifterna innebär ökadekostnader för företagen och kommunerna och bidrar därmed tillsammans med deövriga föreslagna skattehöjningarna fill att spä på inflationen och ökakommunalskatterna. Den debatten har förts tidigare här , och det finnsingen anledning att upprepa argumenten. Det finns också anledning att se avgifternas storlek ochinbördes relationer i ett längre perspekfiv. Vi vet att trycket påpensionssystemet kommer aft öka. I takt med det växande antaletålderspensionärer ökar utbetalningarna från pensionsfonderna. Med kännedom omdet stora budgetunderskot-fet framstår det som helt nödvändigt atf större delenav folkpensionerna täcks av folkpensionsavgiffen. En ökning av ATP-avgifternakommer också att bli nödvändig om utställda åtaganden skall kunna fullföljas. Idet sammanhanget är de nu föreslagna förändringarna av avgifterna olyckligaoch innebär etf infecknande av det begränsade ekonomiska utrymmet underkommande år. Från sida har vi i vår parfimofion förordat delsatf de besparingar som beslöts under vårriksdagen skall fullföljas, delsomfördelningar mellan socialavgifterna. Vi föreslår en ytterligare ökning avfolkpensionsavgiffen med en halv procent i förhållande fill vårriksdagensbeslut och en ytterligare sänkning av sjukförsäkringsavgiften med en halvprocent samt yrkar avslag på höjningen av arbetsmarknadsavgiften. Sammantagetinnebär defta oförändrat avgiftsuttag i förhållande till tidigare beslut. Viflyttar därmed tyngdpunkten i avgiftsuttaget till den del som kommer atf krävaallt större resurser under 1980-talef, dvs. Jag yrkar bifall fill reservafion 1 i socialförsäkringsutskoftefsbetänkande nr 9 och till centerreservafionerna i socialförsäkringsufskottetsbetänkande nr 13. AnL 119ARNE i (): Jag kommer att uppehållamig vid jordbruksutskottets betänkande nr 21, som behandlar subventioneringenav livsmedel. Det helt överskuggande nationella problemet är vårt storabudgetunderskott. Def konstaterandet har säkerligen gjorts i dag.Problemet är så mycket mer skrämmande om man tar i beaktande inte bara att detär en storklyfta mellan inkomster och utgifter utan dessutom att denna klyfta är växande. Ett växande budgetunderskott skapar en rad problem, såsominflation, hög ränta och minskat utrymme för investeringar i industrin. För atfbalansera statens budget har finansministrar i olika regeringar nödgatsuppträda på olika lånemarknader med belopp i den verkliga tungvikfsklas-sen.Ett mått på den svåra ekonomiska kris som ett så stort budgetunderskott lederfram till är att statens låneräntor nu är i storleksordningen 30-35 miljarderkronor.. Som exempel kan nämnas aft räntan på de lånade miljarderna utgör ettså stort belopp att moderata samlingspartiefs framlagda och hårtkrifiserade besparingsförslag uppgår till endast halva beloppet. Moderata samlingspartiet har samma recept för att kommatill rätta med rikets affärer som det vi presenterade undervårriksdagen . Def innebär besparingar även på utomordentligt känsligaområden. Ett sådant är det som behandlas i detta betänkande frånjordbmksufskoftet. Här har vi moderater i reservafion nr 1 infe enbart motsattoss en höjning av livsmedelssubvenfionerna utan också vidhållit vår ståndpunktfrån , som tog sikte på en ytterligare nedskärning med 375 milj. kr. Vi är fullt medvetna om att den höjning avlivsmedelskosfnaderna som en sådan minskning av livsmedelssubventionerna medförleder till bekymmer i familjernas ekonomi. Vi är inte heller främmande för attdef också kan få negativa konsekvenser för svenskt jordbruk i form av minskatavsättnings-utrymme för lantbruksprodukter. Det är följaktligen ett fögaopportunt förslag vi framför. Likväl anser vi att budgetläget nu är såallvarligt att besparingar på samhällslivefs alla områden är nödvändiga. I ensådan situation är det knappast orimligt att hävda att varken konsumenternaeller jordbruket i def här sammanhanget kan ställas utanför. Den uppkomna situafionen illustrerar väl hur olycklig ensubventionering som denna i själva verket är, just därför att den är nästinfill omöjlig att avveckla utan betydande konsekvenser för berörda parter.Härtill kan läggas atf en avveckling sannolikt aldrig aktualiseras vid annattillfälle än då såväl medborgarna som staten har brist på pengar. För den skullfinns def anledning atf vid defta fillfälle uppmärksamma våra varningarbeträffande vart livsmedelssubventioneringen leder. Önskvärt vore att avvecklingen kunde ske vid ett tillfälledå landets ekonomiska tillväxt är stark och då jordbruksnäringen har en sundekonomisk utveckling baserad på god produktionsbalans. Sådana förutsättningarföreligger tyvärr inte , men likväl måste vi i den ogynnsamma situation sområder för samhällets bästa och med inriktning på en framtida sund ekonomiåterigen aktualisera detta föga populära förslag. Enligt vår mening är enytterligare minskning av Hvsmedelssubventionerna med 375 milj. kr. utöver vadsom tidigare beslutats ofrånkomlig såsom ett led i nödvändiga besparingar förkommande budgetår. En närmare precisering får vi återkomma till i samband medden kommande budgetpropositio- Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall fillreservationen 1 i jordbruksutskottets betänkande nr 21. AnL 120 (): 1 den proposifion som har fått namnetlöftesproposifionen men som hellre borde kallas luftproposifionen med tanke påatt det i slutändan blir mest luft i plånboken för medborgarna meddelas att enhöjning av livsmedelssubventionerna kommer atf ske. Regeringen har tagittillfället i akt att för redovisa detta förhållande. Man lägger framförslaget med hänvisning fill att det skall ha etf fördelningspolifiskt syfte. Med god fördelningspolifik menar vi i atf desvaga i samhället skall stödjas på de starkares bekostnad.Livsmedelssubventionerna är ju lika för alla kategorier människor. Vad detligger för fördelningspolitisk finess i subvenfioneringen av maten synes varasvårt att klargöra. Momseffekten är ju densamma för alla oavsett ekonomiskstyrka och trygghet. Möjligen kan man säga atf den svage med låg köpkraftdrabbas hårdare av momshöjningen än den köpstarke, som givetvis är mer okänsligför prishöjningar oavsett anledning. Mittenregeringen sökte leva upp fill ambifionen aft minskaökningstakten i statens utgifter, att minska inflationstakten, atf hållakostnadsutvecklingen i schack och att öka sparandet i akfier förinvesteringsändamål. Den socialdemokrafiska regeringen har gjort sitt bästa föratt spoliera den inslagna vägen. skall momsen, arbetsgivaravgiften,livsmedelssubventionerna och skilda ersättningar höjas. Def blir automatiskt följden av aft med polifiska beslut ökahastigheten i penningkarusellen. Hög inflafion drabbar den svage svårast. I befraktande av dessa ökningar av medborgarnas kostnaderter. sig livsmedelssubvenfionernas höjning méd 115 milj. kr. innevarandebudgetår såsom dålig polityr på en mycket skrovlig yta. Jag håller med dem - exempelvis från vpk - som framhållitatt höjda livsmedelssubventioner inte särskih kompenserar svaga grupper föralla de fördyringar som drabbar svenska medborgare med den socialdemokratiskapolifiken. I nya program, som vi lade fast iår, hävdar vi aft de fördelningspolitiska effekter man önskar uppnå medlivsmedelssubventioner kan uppnås bättre med andra medel, t. ex. höjdabarnbidrag och pensioner. Jag yrkar bifall till reservation 2 ijordbruksutskottets betänkande 1982/83:21, där jag hänvisar fill avvikandemening i finansutskottet, bl. a. från folkpartiefs representant i dettautskott. Häri framhålls atf en höjning av skattetrycket bestämt avvisas. Motbakgrund av defta finns def infe anledning för ' atf nu ta upp fråganom en höjning av livsmedelssubventionerna. AnL 121PER (vpk); Det är litet sent, och jag kan kanske redanfrån.början säga att mitt inlägg blir något kortare än anmälda . Betänkande nr 21 från jordbmksufskoftet, som vi nubehandlar, tar upp frågan om höjning av mafsubventionerna för den händelse attriksdagen beslutar om en höjning av mervärdeskatten från . Livsmedelssubventionerna ingår som ett inslag iprisregleringen på jordbrukets produkter och därmed också som etf inslag i denprispolitiska linje som skall gälla för det svenska jordbruket. Den prislinjesom nu gäller, enligt def senaste principiella jordbrukspolitiska beslutet,betecknas som en mellanprislinje. Den beteckningen uppkom genom att denregering som ledde landet i början av 1970-talef hade införtlivsmedelssubventioner. Mellanprislinjen skulle innebära aft priserna på livsmedelskulle hållas fillbaka i tider med stora prisstegringar genom höjning avsubventionerna, under det att subventionerna kunde ligga sfilla dåprisutvecklingen var lugnare. Vi befinner oss nu i etf läge då vi kommer aft fåmycket kraftiga prisstegringar på livsmedel inom def närmaste halvåret. Skalldå prislinjen fillämpas, behöver livsmedelssubventionerna följakfiigen höjasavsevärt om det prispolitiska målet i jordbrukspolitiken skall kunnaupprätthållas. Det finns ju också mofiv för att öka den inhemskalivsmedelskonsumtionen i ett läge då vi har stora överskott som annars måsteexporteras med stora förluster. Här i landet har vi en mervärdeskatt, som iaffären är just nu och som föreslås höjd fill , vilket betyder enhöjning . Denna momshöjning innefattar hela varusortimentet, sålundaockså livsmedlen. kommunisterna har krävt atfmomsen på livsmedel skall tas bort. Den uppfattningen har vi fortfarande, ochden blev självfallet avgörande för vårt ställningstagande till förslaget om enmomshöjning som omfattar också livsmedlen. Livsmedelssubventionerna ser vi somen återföring till konsumenterna av en del av den moms som de betalat vid sinalivsmedelsköp. Därför anser vi - i likhet med företrädare för - atf benämningen livsmedelssubvenfioner egentligen är missvisande.Har man uppfattningen att de nödvändiga livsmedlen borde vara momsfria, så kanvi ju inte se subventionerna som egenfiiga sådana. Vi har hävdat att det finns två vägar att avskaffalivsmedelsmomsen. Den ena vägen är att införa en differentierad moms, därlivsmedlen undantas eller ges lägre momssatser. Den andra vägen är att stegvishöja livsmedelssubventionerna till en nivå, där momsen på ett utvalt nödvändigtlivsmedelssortiment går tillbaka till konsumenterna via jordbruksprisregleringeni form av budgetmedel. Den sistnämnda metoden har förordats av TCO såsom denmetod som skulle vara att föredra.