prot · G609134 · 1982-12-31 00:00:00 — Med det anförda vill jag alltså först beklagaatt utskottet inte velat hjälpa till att föra frågan framåt. Sedan vill jagfästa regeringens uppmärksamhet på de framtidsperspektiv som ligger inom dettaområde. Jag vill också uttala förhoppningen att regeringenssamordningsminister tar ett speciellt ansvar för att ta till vara och justsamordna de intressen, de resurser och den kunskap som här utvecklats med hjälpav ett antal statliga miljoner. Därför krävs fortsatta ekonomiska resurser, och där menarjag att regeringen måste göra en långsiktig samhällsekonomisk bedömning ochprioritera därefter. Jag har inget yrkande , men det kommerförmodligen att finnas anledning att återkomma i ärendet. Nr 134 Anf. 35 (): Fredagenden Herr talman! Tidigare i dagensdebatt berörde frågan om 29 april1983 '* energiföretag i . Jagdelar av naturliga skäl helt och fullt de synpunkter han framförde. Eftersom det är jag som är motionär i frågan vill Enersipolitik JS ändå göra några ytterligare kommentarer. är som bekant den region i landet som har destörsta naturtillgångarna, och en viktig del av dem utgörs av energitillgångar-1, ex. vattenkraft och torv. Dessvärre har vinsterna från dessa tillgångarendast till en mycket liten del tillfallit länet. På vattenkraftens område har Lule älv tillfört Vattenfallutomordenligt stora vinster, som i betydande utsträckning använts dels tillinvesteringar i andra regioner och energislag, dels gått direkt tillstatskassan. Enbart Lule älv svarar för en fjärdedel av landetsutbyggda vattenkraft. Bruttointäkterna av denna vattenkraft uppgår till drygt 7miljarder kronor. Dessvärre går dessa intäkter från länets vattenkraft intetill det egna länet för att stärka näringslivet och trygga sysselsättningen. Deströmmar ut till andra regioner. För de flesta kraftföretag i landet gäller att de ägs avkommuner och industrier inom berörda regioner. De vinster som dessakraftföretag lämnar har där kunnat användas för att utveckla näringslivet ochtrygga människornas sysselsättning. Där kraftverksrörelser kombinerats medindustriföretag har det ofta gett stabilitet och styrka åt företagen ochregionen. De många tunga och energikrävande industrier i statens ägosom finns i skulle med stor säkerhet aldrig ha varit så hårtdrabbade av tillfälliga kriser om dessa själva ägt kraftproducerande företag. För att stärka näringslivet i finns det enligtmitt och sätt att se all anledning att bilda ett norrbottnisktenergibolag, ett , som föreslås i motion 488 ochcenterreservationen. Jag har noterat att socialdemokraterna själva så småttbörjat inse värdet av att låta få del av vinsterna frånvattenkraften, men, herr talman, då gäller det först efter en utbyggnad avKalix älv. Jag ställer då frågan: Varför först efter utbyggnaden av en ny älv?Jag tycker det förslaget är både ologiskt och cyniskt i flera avseenden. Varför måste man våldföra sig på en av de få outbyggdaälvarna för att få till stånd ett regionalt energibolag? Varför inte börja med den vattenkraft som redan är utbyggd och som alstrar betydande miljarder i intäkter? Dessutom är det ju så, att om de delvis diffusa socialdemokratiska förslagen skulle genomföras skulle ändå inte länet få del av några vinster förrän under nästa sekel. Men det är nu som länet behöver resurser för utveckling. Därför är jag besviken på socialdemokraternas inställning till vårt förslag om att nu låta utreda förutsättningarna för ett norrbottniskt energiföretag. Och besvikelsen bhr ännu större om inte ens socialdemokra terna på Norrbottensbänken ställer upp på kravet. Jag tror det vore värdefullt för om vi slöt leden och gemensamt arbetade för att 56 länet i större utsträckning skallfå del av de resurser vi själva alstrar. Jag yrkar, liksom OlofJohansson, bifall till reservafion 24. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (allmänna riktlinjer för energipolitiken) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avSten m. fl. med 70 röster mot 48 för reservation 2 av . 169 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 69 för reservation 1 av m. fl. 50 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (styrmedel inom energipolifiken) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 3 avSten m. fl. med 69 röster mot 62 för reservation 4 av . 155 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 3 av m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 3 (energihushållningslag) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 21 förreservation 5 av . Mom. 4 (stöd till torvanläggningar, fjärrvärmeanläggningarm. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 6 avSten m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 (sysselsättningseffekter) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 7 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 6 (solenergi) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 7 (riktlinjer för kolanvändningen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 9 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 8 (kommunernas självbestämmande på energiområdet) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 118 förreservafion 10 av m. fl. Mom. 11 (ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer enligt tidigare avtal) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avJörn , bifölls med acklamation. Nr 134 Mom. 12 (ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer enligt nytt 29 april1983 Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 12 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 13 (kärnkraftsblocken och 3) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 20 förreservation 13 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 14 (kärnvärmereaktorer) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 68 förreservation 14 av m. fl. Mom. 15 (hetvattenledningar från kärnkraftverk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 17 (skyddet av kärnkraftverk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 16 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 20 (anslag till åtgärder för hantering av radioaktivtavfall) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 17 avOlof m. fl, bifölls med acklamation. Mom. 21 (upparbetning av använt kärnbränsle m. Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 67 förreservation 18 av m. fl. Mom. 22 () Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 19 avJörn , bifölls med acklamation. Mom. 23 (centrallager för slutförvaring av låg- ochmedelaktivt avfall) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 19 förreservation 20 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 24 (statens vattenfallsverks organisation) Efter ställdapropositioner på bifall till delsreservation 21 av m. fl. dels reservation 22 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 25(anslag till m. m., inkl. ) Nr 134 Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 30 förreservation 23 av den . Mom. 26 (utnyttjande för lokala ändamål av vinstmedel frånvattenkrafts- Energipolitik produktion) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 48 förreservation 24 av och . Mom. 27 (stöd för utbyggnad av små vattenkraftverk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 25 av OlofJohansson och , bifölls med acklamation. Mom. 29 (förstärkning av de lokala elnäten) Hemställan Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan ireservafion 27 av , bifölls med acklamation. Utskottets motivering, som ställdes mot den i reservation26 av m. fl. anförda motiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 30 (brukande av tillgänglig elkapacitet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 28 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 38 (importlicenser för kol) Hemställan Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan ireservation 31 av , bifölls med acklamation. Efterställda propositioner på godkännande av dels den i reservation 29 av m. fl. dels den i reservation 30 av och anförda motiveringen godkändes utskottets motivering med acklamation. Mom. 39 (kolhamn i ) Hemställan Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan imotionerna 409 av och i i motsvarande delsamt 2027 av m. fl., bifölls med acklamation. den Utskottets motivering, som ställdes mot den i reservation32 av och anförda motiveringen, godkändes med ackla- Mom. 41 (investeringar i torveldadeförbränningsanläggningar) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 33 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 43 (regionala bränslebolag) Utskottets hernställan, som ställdes mot reservation 34 av , bifölls med acklamafion. Mom. 44 (odling av energiskog) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 17 förreservation 35 av . Mom. 45 (utveckling av vyrmetanmetoden) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 36 avOlof och , bifölls med acklamation. Mom. 49 (energikombinat) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 37 avOlof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 50 (åtgärder på energiområdet i ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 38 av , bifölls med acklamation. Mom. 56 (utbyggnad av distributionsanläggningar förfjärrvärme) Hemställan Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan ireservation 40 av m. fl., bifölls med acklamation. Utskottets motivering, som ställdes mot den i reservation39 av m. fl. anförda motiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 59 (ekonomiska förutsättningar för stora värmepumpar) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 41 avHugo , bifölls med acklamation. Mom. 61 (vindkraft) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 42 av , bifölls med acklamation. Mom. 63 (närvärme) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion43 av , bifölls med acklamation. Mom. 65 (beställning av vindkraftsaggregat och värmepumparsamt odling av energiskog) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 44 avHugo , bifölls med acklamation. Reglerna för extra avdrag, m. m. Mom. 66 (utveckling av teknik för förbränning av inhemskafasta bränslen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 45 avHugo , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § Reglerna för extra avdrag, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1982/83:41 omreglerna för extra avdrag, m. m. 36KNUT (): För att garantera människor en viss lägstastandard finns bestämmelserna om existensminimum. Existensminimum baseras påbasbeloppet och är alltså indexreglerat. Detta s. k. normalbelopp skall täckaalla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnaden, som beräknas särskilt ochläggs till normalbeloppet. Den som inte har haft högre inkomst än som motsvaras avexistensminimumbeloppet får sedan vid inkomsttaxeringen ett så stort extraavdrag att någon skatt inte skall uppkomma. Denna möjlighet till nedsättningfinns redan i preliminärskatteledet. Det finns en rad villkor som måsteuppfyllas för att reglerna om existensminimum skall gälla. Nedsättningen iskatteförmåga måste sålunda bero på minskad arbetsförmåga, långvarigoförvållad arbetslöshet eller stor försörjningsbörda. Det sista innebär normaltatt man måste försörja minst tre barn eller, om vederbörande är ensamstående, iallmänhet två barn. Enligt vår uppfattning finns det en del regler förberäkningen av existensminimum som missgynnar grupper som det är angeläget attskydda. Det är särskilt tre grupper jag har i tankarna. Den första gäller familjer som bor i eget småhus. Iallmänhet förvägras en sådan familj existensminimumavdrag om det egna hemmetvid fastighetstaxering åsatts 10 standardpoäng eller mer. Detta är enuppenbar orättvisa mot barnfamiljer, eftersom ett hus med 10 standardpoäng ärså pass dåligt utrustat att det definitivt inte är lämpligt som bostad för enbarnfamilj. Reglerna för extra avdrag, m. m. Som exempel kan nämnas att om småhuset i fråga har badrumeller tvättmaskin, så blir det mer än 10 poäng. Som ytterligare lök på laxentas det inte hänsyn till om huset i fråga är intecknat upp över skorstenen. Detförefaller nästan som om reglerna för existensminimum har skrivits enbart förhyresgäster. En annan grupp som kommit i kläm är de familjer där blottden ena maken förvärvsarbetar. I föreskrifter och anvisningarheter det i punkt 3.3.1: "Nedsatt arbetsförmåga eller stor försörjningsbördabör inte heller anses föreligga om bara en av makarna i en familjförvärvsarbetar, trots att det inte finns något hinder för den andra maken attockså förvärvsarbeta. Hinder kan vara t. ex. att det finns minderåriga barn sombehöver tillsyn och annan barnpassning inte kan ordnas. Ett annat hinder kanvara att det inte går att få lämpligt förvärvsarbete." Denna bestämmelse måste betraktas som synnerligenanmärkningsvärd. I realiteten innebär det att endast den familj medhemarbetande make och flera barn som kan visa att man sökt men inte fåttförvärvsarbete och/eller sökt men inte fått platser i den kommunalabarnomsorgen har rätt till existensminimum. Från samhällets sida skulle detalltså vara önskvärt och motiverat att en hemarbetande förälder med vård om tresmå barn skulle söka sig ut på arbetsmarknaden och konkurrera med arbetslösaungdomar om jobben. Vård av egna barn i hemmet har i flera avseendendiskriminerats i vårt land, och den bestämmelsen som jag här har redogjort förbidrar till att vidmakthålla denna orättvisa behandling. Den tredje grupp, slutligen, som jag ömmar för är familjermed förvärvsarbetande föräldrar som har barntillsynskostnader. Enligt nuvarandelagstiftning får kostnader för inkomsters förvärvande beaktas vid bestämning avexistensminimum. Eftersom barntillsynskostnader inte betraktas som kostnaderför inkomsters förvärvande betyder detta att om en hemarbetande make, sommedgivits skattenedsättning enligt reglerna för existensminimum, tar ettförvärvsarbete kan resultatet efter skatt t. o. m. bli sämre . Dettaberor på att vederbörande inte får dra av barntillsynskostnaderna, bortsett frånschablonavdraget på , och dessutom kan mista bostadsbidraget. Sammanfattningsvis kan man säga att samhället först genomregler som jag redogjort för försöker mer eller mindre tvinga ut denhemarbetande föräldern i arbetslivet, varefter man bestraffar vederbörandegenom att inte acceptera styrkta barntillsynskostnader som utgifter förinkomsters förvärvande. De missförhållanden som jag här har påvisat är av sådanstorleksordning och angelägenhetsgrad att det enligt min uppfattning är synnerligenmofiverat att snabbt se över reglerna för existensminimum. Detta har krävts imotion 365 yrkande 2, och det finns all anledning för att bifallamofionen i denna del. Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 2. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av Nr 134 37 (): ' Reservationen 1 ibetänkandet bygger på en motion av två Reglerna för extra folkpartister, , och gäller en grupp avdras m m människor medkroniska sjukdomar, som nödvändiggör speciellt dyrbar kost. Vi tänker t. ex. påglutenkänsliga, som inte kan äta mjöl och därför inte heller vanligt bröd. Vitänker på de sockersjuka, som ju måste ha en sockerfri och fettreducerad kost.Vi tänker på människor med vissa kroniska tarmsjukdomar som ulcerös kolit ochCrohns sjukdom - sjukdomar som också ställer krav på en speciell, oftafettreducerad kost. Dessa människor kan vanligen sköta ett förvärvsarbete pånormalt sätt under vissa förutsättningar när det gäller arbetsplatsensutformning, tillgänglighet till toaletter t. ex. Deras problem är att denormalt inte kan äta den mat som tillhandahålls it. ex. lunchmatsalar och attde alltså måste ordna sin mathållning på annat sätt och ofta med betydandemerkostnader. Dessa grupper av människor bör ha rätt till en särbehandling iskattehänseende i form av ett avdrag för särskilt kostsam mat, ett avdrag somkan utformas som ett vanligt avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande.Men vi menar att det kanske vore både rättvisare och rationellare att i ställetinföra en skattereduktion för merkostnad för dyr kost, som kunde beräknasenligt en schablon. Då skulle också alla skattskyldiga med den härsjukdomsbilden kunna få en skatteförmån. Vi ser det rätt mycket som enrättvisefråga, eftersom de nuvarande reglerna, som bygger på riksskatteverketsanvisningar, i realiteten ger bara en ganska begränsad grupp sjuka människormöjlighet till avdrag. I vilket inkomstläge man än befinner sig blir ju detbelopp man har disponibelt efter skatt beroende av om man har extrakostnaderför dyrbar kost eller ej. Vi har därför svårt att förstå varför man frånutskottsmajoritetens sida inte ens vill vara med om att få detta prövat. Folkpartigruppens yrkande är alltså att dessa regler förextra avdrag bör ses över och att man i det sammanhanget också bör prövamöjligheten att införa en skattereduktion för skattskyldiga med sjukdomar somkräver speciell kost. Med detta yrkar jag bifall till reservationen 1. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I anförandet instämde (). 38 (vpk): Allt fler hushåll hamnar inkomstmässigtpå eller t. o. m. under gränsen för gällande regler för existensminimum. Det innebär att nettoinkomsten inte är tillräcklig för att betala de för livsuppehället nödvändiga utgifterna. Reglerna för extra avdrag, m. m. Enligt vardet hela 160 000 hushåll som hade en nettoinkomst som var lägre än dågällande gräns för existensminimum. har denna utveckling drastisktfortskridit, främst på grund av de allvarliga reallöneförsämringar som ägt rumunder dessa år . Av barnfamiljerna lever omkring en femtedeli omedelbar närhet av eller under existensminimum. För en ensamstående är existensminimum enligt gällanderegler . Detta bortsett frånboendekostnaden. Man kan fråga sig vem som kan klara sitt uppehälle på50 kr. Det räcker knappt till maten. För barnfamiljerna blir situationen än värre. För varjebarn medges ett existensminimum på . Alla som harerfarenhet av barn vet att . inte är tillräckligt för att försörja ettbarn i skolåldern. När , sparbankerna och andra budgetexperteruttalar sig gör de det utifrån förhållanden som ligger mera nära det verkligaförhållandet än de förhållanden som ligger till grund för reglerna förexistensminimum. Därför hamnar också dessa olika organ på belopp som liggerväsentligt högre. kommunisterna har i en motion ansett att denuvarande reglerna bör ses över. Vi har också ansett det rimligt att någonannan myndighet än får ett avgörande inflytande på reglerna.Vi har ansett att , som trots allt är den högsta socialamyndigheten, borde ha ett avsevärt större ansvar när det gäller utformningenav existensminimum än vad man har . Att reglerna är otillräckliga säger t. o. m. utskottet, påså sätt att man inte vill bestrida vår kritik. Utskottet säger också att dessafrågor kommer att tas upp av familjeekonomiska kommittén och attriksskatteverket i ett yttrande till regeringen har förordat enallsidig utredning om dessa regler. Det är det svar som utskottet ger på vårmotion. Jag tolkar detta svar så att vår hemställan i motionen egentligen harbifallits, inte genom en åtgärd från skatteutskottets sida utan genom en åtgärdfrån . Vi har också tolkat det så, att våra synpunkter genomvad utskottet skrivit kommer att bli beaktade, och därför, herr talman, har jagi dag inget särskilt yrkande. Jag avvaktar utvecklingen, och om våra krav ickekommer att bli fillgodosedda, återi.o.Timer vi i frågan. 39ANNA (): Jag anser att beskrivningav gällande regler om existensminimum för barnfamiljer med egen fastighet ochmed barntillsynskostnader är något felaktig. När det gäller existensminimum för kvarstående skatt, dvs.en form av uppskov med skatten, utgör innehav av egen fastighet inte någothinder. Det är alltså bara när existensminimum är en direkt form avskatterabatt som fastighetsägare inte kan tillgodoräkna sig något i dettasammanhang. Reglerna för existensminimum kan emellertid tillämpas då särskiltömmande omständigheter föreligger och då möjlighet till alternativ boendeformsaknas eller då sådan skulle ställa sig väsentligt dyrare. När den lokala skattemyndigheten räknar utförbehållsbelopp, kan hänsyn tas till både amortering av bostadslån och utgiftför nödvändig barntillsyn, om den skattskyldige befinner sig i ett svårtekonomiskt läge. När det gäller hemarbetande anges det klart ianvisningarna att ett godtagbart skäl för att inte förvärvsarbeta är att detfinns minderåriga barn som behöver tillsyn och för vilka barnpassning inte kanordnas. Huruvida man bör likställa förvärvsarbete och hemarbete bör lämpligentas upp i en familjepolitisk diskussion. Det går inte att göra ett specielltundantag i just skattelagstiftningen. Utskottet förnekar inte att det, trots nämnda undantag,kan uppstå problem vid tillämpningen av reglerna. Men då bör man se påfamiljernas ekonomiska situation i ett vidare perspektiv. Detta gör ocksåfamiljeekonomiska kommittén, som snart lägger fram sitt betänkande. Där kommernågra av de problem som berör att tas upp. Även reglerna för existensminimum är föremål för översyn.Riksrevisionsverket håller på med en granskning, och denna beräknas vara klari höst. Granskningen kommer förmodligen att leda till att förslag läggs fram omomfattande ändringar. Det finns därför ingen anledning att föregripa deutredningar som pågår. Jag yrkar således avslag på reservationen. Också vpk kräver i en motion att en översyn skall göras avreglerna för existensminimum. Man menar att beloppen är för låga . TommyFranzén har tagit upp den saken här. Man har redan försökt att anpassa reglerna förexistensminimum till socialhjälpsnormen, för att åstadkomma ett störrehänsynstagande till sociala synpunkter. Dessutom kan man, om speciella skälföreligger, göra avsteg när det gäller normalbeloppet. När det gällerexistensminimum kommer hela systemet, som sagt, att granskas avriksrevisionsverket. Utskottet har därför ingen anledning att nu begära enomprövning av reglerna. Slutligen: Enligt bör extra avdrag för nedsattskatteförmåga vid sjukdom kunna medges vid högre inkomster än som f, n. ärfallet. Han säger att man bör se över möjligheten att i stället få det extraavdraget i form av skattereduktion. talar om att dessa grupper kanha det mycket besvärligt, och jag håller med på den punkten. I dagutgår det extra avdraget till låginkomsttagare. Ett generellt stöd tillpersoner som har olika sjukdomar eller handikapp bör nog utgå via det socialatrygghetssystemet i stället för via skattesystemet. Att åstadkomma detta i formav skattereduktionen skulle också medföra negativa effekter förlåginkomsttagarna. Det skulle bl. a. medföra minskade bostadsbidrag för dessa.Bostadsbidraget beräknas ju ufifrån den taxerade inkomsten, efter det att extraavdrag har gjorts. Även de här reglerna är föremål för översyn. Av denanledningen yrkar jag avslag också på denna reservation. Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan r skatteutskottets betänkande 41 och avslag på samfiigareservationer. Reglerna för extra avdrag, m. m. 5 protokoll 1982/83:134-135 Reglerna för extra avdrag, m. m. 40 (): Socialdemokraterna brukar berömma sig av attslå vakt om de samhällsgrupper som har det svårt. När det gäller de fall som vinu diskuterar kan man verkligen inte påstå att de ens försöker leva upp tillden målsättningen. I betänkandet säger man nämligen att dessa problem inte ärav sådan art att de fordrar ett ställningstagande från riksdagenssida. levde mer än 43 000 barnfamiljer underexistensminimum. är det säkerligen fler som gör det. Gå ut till dessafamiljer, , och fråga om de inte tycker att problemen är tillräckligtstora för att man skall ta itu med dem. Det verkar som om förslaget,ur socialdemokratisk synpunkt, lagts fram av fel parti. Beträffande existensminimum och innehav av småhusfastighetsade jag i mitt inledningsanförande att sådana familjer i allmänhet förvägrasexistens-minimiavdrag. Som källa för det har jag riksskatteverketsförfattningssamling 1980:74, som jag kan rekommendera till studium.