prot · G60931 · 1982-12-31 00:00:00 — Vilken ideologisk inriktning avser regeringen att ha på deftaområde: den solidariska inriktning som arbetarrörelsen enligt min uppfattninghar en skyldighet aft välja, eller tänker man falla undan för storfinansenskrav, vilket skulle komma att drabba förtryckta länder och folk? Till sist:Senast kunde vi i läsa om ytterligare svenska insatser i området. Jag skulle gärna vilja passa på tillfället att fråga vadsom ligger bakom deltagandet i vägprojektet i ? Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala AnL 34Utrikes- och handelsministern : Herr talman! ansvar som medlern .av det internationella samfundet gör att måstereagera mot de kontinuerliga och grova brott som begås mot mänskliga fri- ochrätfigheter av regimerna i och . Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala' Både interpellanten och berörde rolli sammanhanget. inställning fill engagemang iCentralamerika är väl känd. Den har upprepade gånger lagts fast både avtidigare regeringar och av denna regering. Det amerikanska ekonomiska ochmilitära inflytandet i är stort, men det här är knappast rättforum för en genomgång av alla de tillfällen när på ett mycketkonkret sätt ingripit i de centralamerikanska länderna. finns amerikanskamilitära rådgivare i och i , och bistånd lämnas också tillde båda länderna. Men tveksarnheten tycks tillta även på amerikansk sida. Denamerikanske ambassadören i hotade i etf uppmärksammat falmed aft den amerikanska militärhjälpen till riskerade att stoppas,om inte den salvadoranska regimen kunde uppvisa en förbättring av situafionenbeträffande de mänskliga rättigheterna. Det är givetvis inte mer vapenCentralamerika behöver , utan ett engagemang i syfte aft finna en fredliglösning på problemen. Jag har också fidigare framhållit att vi anser att deftaär möjligt. Beträffande frågan om svenskt stöd till den salvadoranskaförenade opposifionen i dess strävanden mot demokrati och bättre sociala ochekonomiska villkor vill jag först och främst säga att def förhandlingsförslagsom har presenterats av FDR/FMNL kan utgöra en bas för överläggningarmed regimen i . När det gäller frågan om ett direkt svenskt finansielltstöd fill FDR/FMNL måste jag emellertid säga att detta är uteslutet. Svensktbistånd får nämligen infe komma i konflikt med den folkrättsliga regel somsäger att ingen stat har rätt att ingripa i en annan stats inre angelägenheter.Detta gäller bistånd till nationella och sociala befrielserörelser. Så även omvi sympatiserar med en sådan befrielserörelses mål, kan statliga insatser medsyfte att stödja en sådan rörelse komma i konflikt med denna folkrättsligaprincip. Ett formellt erkännande av befrielserörelsen är av samma skäl infeheller möjligt. När det gäller de humanitära insatserna i Centralamerikastöder vi aktivt de olika enskilda organisationer som verkar i regionen, och viuppmuntrar dem att öka sina hjälpinsatser. Dit hör internafionellaorganisationer som Kyrkornas världsråd och Röda korset och svenskaorganisationer som AIC. Frikyrkan hjälper och Rädda barnen. Inte minst viktigär naturligtvis den verksamhet som FN:s flyktingkommissarie bedriver. Vidare för vi diskussioner med andra länder för attundersöka förutsättningarna för att genomföra en samordnad humanitär aktion.Vi hoppas att också andra länder skall visa sig beredda att öka stödet tilloffren för förtrycket i . Det är av säkerhetsskäl inte möjligt aft gå närmare in påvilka hjälpkanaler vi utnyttjar i och . Vi följeremellertid arbetet där med både beundran och respekt med tanke på de faror somhjälparbetarna utsätts for. Fördelningen mellan länderna är också svår attfastställa. Men jag kan säga så mycket som att huvuddelen går till ,eftersom hjälparbetet är särskilt vanskligt och riskfyllt i . Endelegation frän SIDA och UD kommer att besöka Centralamerika.Då blir vi i fillfälle att närmare bedöma vad som kan göras. Däremot kan jaginför det kommande budgetarbetet infe ange några belopp för vad vårahjälpinsatser kan komma att omfatta. Sedan har berörts frågan om hur agerar vid deinternationella finansorganisationerna med hänsyn till frågan om mänskligarättigheter. Där har jag bara aft svara att motsätter sig iprincip alla nya lån till projekt i och från Världsbankenoch IDB. Därigenom har givetvis markerat sittavståndstagande från de ekonomiska och sociala orättvisorna i dessa länder. Mendet bör påpekas att stadgarna i de internafionella finansorganisationernauttryckligen fastslår att politiska överväganden inte skall styralångivningen. Därför kommer vårt agerande med hänsyn till mänskliga rättigheteraft vara ganska svårt. Vi håller emellerfid fast vid vår inställning så långtdet går. Vi avser också att ta upp denna fråga på ett nordiskt plan för attkunna samverka med de övriga nordiska länderna och få ett så likformigtuppträdande som möjligt. Slufiigen reser frågan om det vägbygge somtidningarna har aft berätta om och som skulle ha en stor militärbetydelse. Jag kan bara svara att vi har begärt upplysningar frånFN-kommissariafet om den aktuella polifiska situationen i området och omprojektets fortsatta lämplighet när det gäller att ge flykfingarna i lägrethumanitärt bistånd. Vidare har vår ambassad i ombetts att på platsenundersöka förhållandena. Om ökat stöd till befrielserörelserna i och AnL 35 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Först några ord om roll i sammanhanget.Utrikesminister förklarade att han inte haft fid aft gå igenom allade illdåd som begåtts i från sida. Det har jag fullförståelse för, därför aft skulle man göra den genomgången, skulle det fa fleradagar. Man skulle bara kunna nämna 1954 - för att nu taett av de aktuella exemplen. Utrikesministern förklarar att tveksamheten mot detmilitära stödet till har tilltagit i . Men det stämmer infe medde uppgifter jag har fått från Reaganadministrafionen och hökarna där. Ochframför allt är det inte rikfigt detta som jag tycker man skall ta fasta på.Men det är också sä att nu bedriver etf annat spel . Man utsersina bulvaner i området, däribland , för att de skall kunna gripa in ide fall där det är nödvändigt. Vi ser ju exempel på detta i . Detta ärett spel som vi från svensk sida måste genomskåda men som socialdemokraternauppenbarligen infe har gjort. Jag tycker aft det är beklagligt att utrikesministern infei skarpare ordalag utan tvärtom nästan än vänligare än hans föregångarefördömer roll i sammanhanget. Jag skulle vilja ha ett mycket skarptfördömande av roll i . Sedan vill jag fa upp frågan om IDB. Först och främstmenar utrikesministern att politiska ställningstaganden egentligen inte börstyra bankens Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala verksamhet.Men def är precis detta som sker. Det är precis den kritik som gång på gång harframförts inte minst frän socialdemokrafiskt håll. Jag beklagar att MatsHellström inte är närvarande här i kammaren. Jag skulle kunna läsa upp vad han,, och många från fackföreningsrörelsen harsagt i denna fråga. Det räcker inte med att motsätta sig. Jag sade i mitttidigare inlägg att vi infe har någon möjlighet att påverka, styr pengarnatill de regimer som anser bevarar ordningen - de som utsätter befolkningeni för utsugning och förtryck och de som anser stödjer . Def har här sagts att vi skall fa upp en diskussion medNorge och de övriga nordiska länderna. Jag lyckönskar utrikesministern om hankan komma överens med högerkrafterna i dessa länder efter det att jag har hörthögern agera i i dessa frågor. Men också om samtliga nordiska länderagerar har man inte tillsammans någon möjlighet att åstadkomma en ändradinriktning av de pengar det här gäller. Dessa pengar borde i stället kunnabidra fill att lifVeckla en progressiv rörelse i . Dessa pengarborde kunna ges till , och man borde kunna kanalisera dem fillhumanitärt bistånd - fill , till och till - defhade varit bättre använda pengar. AnL 36HANS (): och hör fill de länderi hela sOm är hårdast drabbade av förtrycket. De demokratiskakrafterna och de anfidiktatoriska organisationerna i hela ärmedvetna om att det just är i och som förföljelsen har enså stor omfattning. Det är också därför som man i många sammanhang kan möta förståelse för att insatserna för och prioriteras ihjälparbetet. Def är därför som jag nu vill vädja till utrikesministern ättverka för att så mycket som möjligt av det humanitära bistånd som är anslagettill Lafinamerika används just till hjälpinsatserna i ochGuatemala. Jag viU också allvarligt vädja tillutrikesministern att från katasfrofposten göra en extra insats i denna region,med särskild hänsyftning på och . Det skulle vara möjligtatt snabbt ge ett sådant anslag. När det gäller stödet i övrigt har jag i mitt anförandeframhållit att def är vikfigt aft vi stöder befrielserörelserna liksom dendemokratiska opposifionen i och politiskt och moraliskt.Något direkt stöd till befrielserörelsen där har infe givits från svensk sidapå sådant sätt att def har inneburit etf stöd för den väpnade kampen - ellerrättare sagt det väpnade försvaret. Däremot har jag här velat framhålla, närdet gäller de hjälporganisationer som finns och som har anknytning fill dedemokratiska krafterna - befrielserörelsen - att def är viktigt aft manverkligen inser vilken betydelse det har att de får ett verksamt och ökandestöd till sitt humanitära arbete. Def står helt i överensstämmelse med deinsatser vi har gjort på andra håll i världen, bl. a. i södra . Vad sedan slutligen gäller frågan om den internationellalångivningen, så har man här att göra med etf betydande antal internationellafinansinstitut, både sådana som medverkar i och sådana som står heltutanför svensk kontroll. Dess värre spelar denna långivning från ,IDB och IMF en mycket stor roll, eftersom de privata insfitutionerna iallmänhet är restriktiva och eftersom det är väldigt höga räntor. De insatsersom här nu görs är därför ännu angelägnare. Något som jag tycker är viktigt, och som definitivt går inunder reglerna, är aft de insatser som gjorts i och intehar lett fill ekonomisk utveckling av någon betydelse. Som man har uppgeff frånflera håll - jag har också själv kunnat studera def - så har def snararedragits pengar ur landet, inte minst för att placeras i . I stället har detkommit vissa lånade medel, som inte har gått till utvecklingsbara projekt utansom har inneburit att man ersatt def kapital som har flytt ur landet. Menallvarligast är att medlen både i.El och i har gått tillmilitära projekt - eller rättare sagt fill projekt som har militär betydelse. Jag är medveten om de röstregler som gäller i IDB. I vissnian andra röstregler gäller i andra insfitutioner. Det är infe genomröstreglerna som det går aft åstadkomma det avgörande resultatet. När defgäller IDB har dessutom veto. Vad jag anser vara av betydelse- och vadregeringen bör göra - är att ta upp överläggningar med andra regeringar om enpolitisk aktion i dessa frågor. Detta är någonting som har stor polifiskbetydelse - att förhindra att stora lån går till och . Om ökat stöd till .befrielserörelserna i ochGuatemala Under detta anförande övertogfalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 37 Utrikes- och handelsministern talman! Man kan säga att vi ger så mycket som är möjligt fill El Salvadoroch fill . Problemet är infe att få fram pengar - def kan vi faktiskti rätt stor utsträckning - utan problemet är snarare att få fram hjälpen medsäkerhet för livet för dem som deltar i detta biståndsarbete. När def gäller frågan om nya låntill projekt i och kommer sådana att framför allt bliaktuella inom IDB. Det är troligt att begäran om lån till projekt i dessaländer kan komma upp fill styrelsebehandling , och vårrepresentant i lDB:s styrelse kommer att instrueras att motsätta sig dessa lån.Jag inser, liksom interpellanten, att vår röststyrka är tämligen svag och attvi infe bara kan rösta emot och bli nedröstade, utan vi bör också arbeta föratt få andra stater att anta samma uppfattning som vi har beträffande lån tilldessa regimer. AnL 38 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag nödgas konstatera att det fortfarandeuppenbariigen är undfallenheten gentemot handelspolitiska skäl - def kan ifrågasättasom def i och för sig skulle ge särskilt många fler jobb -och undfallenhetengentemot vinstintressen som gör att socialdemokraterna avviker frän den linjesom Om ökat stöd till befrielserörelserna i ochGuatemala man var såklar över så sent som och som man drivit så hårt under samfiigaborgerliga regeringars tid vid makten. Jag tycker också, som jag sade fidigai-e, att det är beklämmandeatt socialdemokraterna är så undfallande gentemot Reaganadministrationen ochinte kritiserar den hårdare. För att återkomma fill IDB, är problemet inte bara attstödet går till reakfionära regimer, att det går till militära projekt. EttIDB-program innebar t. ex. aft man drog fram en motorväg genom just de områdendär befrielserörelsen /FMNL hade sina starkaste fästen. Problemet med IDB ärockså av en annan karaktär. Jag tänker infe bara på röstsfyrkan, där kommeratt för all framfid ha def avgörande inflytandet, utan också på att stödet gårfill projekt som icke på något sätt bidrar till en social utveckling. De går till , och , och de går till projektsom stöder juntorna och icke fill befolkningens fromma. Tvärtom bidrar deftastöd fill massakern av stora grupper. Eftersom defta är en fråga som jag har drivit i många åroch verkUgen engagerat mig i, är jag nu djupt besviken. Jag tycker aft det är hyckleri av en regering som påstår sig verka för solidaritet i tredje världens länder aft sä snabbt svänga om i en så pass viktig fråga, som bevakas inte bara i utan över hela världen av alla progressiva krafter. Och där har sannerligen förlorat i trovärdighet. ' AnL 39 Utrikes- och handelsministern talman! Den ståndpunkt som regeringen har intagit när den nu gått in föratt står kvar i banken och även delta i kapitalpåfyllnad bygger på en noggrannbedömning av de ifrågavarande ländernas behov och de synpunkter som har kommitfram från olika organisationer med vilka vi har kontakter. IDB:s syndaregisterär en sak, men det är också nödvändigt aft se till den aktuella situationen. Omdet är lämpligt för att kalla detta hyckleri må det vara hennessak, men här har jag redovisat de utrikespolitiska motiven. Om det tilläventyrs är så att det är till nytta också för vårt eget näringsliv aft delta idenna bank, liksom de övriga europeiska länderna gör, kan jag inte se aft detbör anföras som något skäl mot deltagande. AnL 40 (vpk); Helt kort: Jag har också haft kontakter medorganisationer på området, och de har redovisat en annan uppfattning änutrikesministern här ger uttryck för. Jag erinrar mig att def var sammaförhållande fidigare, när den dåvarande socialdemokratiske ministern upphävde viseringstillståndet beträffande med åberopande avden jugoslaviska regeringens ståndpunkt, att man skulle bekämpaUstasjaterroristerna. Vid närmare kontakt visade det sig att det inte förhöllsig på det viset. Jagifrågasätter de kontakter som utrikesministern och hans medhjälpare har haft ide här frågorna och tror snarare att det handlar om påtryckningar Nr 31 från annat håll - jag tänkernaturligtvis i första hand på företagarna. Överläggningen var härmed avslutad. Om principerna för utrikeshandels- 9 §Svar på interpellation 1982/83:25 om principerna för utrikeshan- politiken .AnL 41 Utrikes- och handelsministern : har i eninterpellation till mig ställt följande fråga: Kommer vid de förestående GATT-förhandlingarna atthävda den fria utrikeshandelns och det internafionella samarbetets principer såsom de kännetecknat vår utrikeshandelspolitik? Den svenska frihandelspolifiken, som lades fast förårtionden sedan, har varit och är fortfarande en vikfig förutsättning för defsvenska folkets välstånd. Svenska marknader har gjorts tillgängliga bl. a. tackvar de olika förhandlingsrundorna i samt tillkomsten av EFTA och vårafrihandelsavtal med EG. Ungefär hälften av vår industriproduktion går påexport. Självfallet kommer den vid det föreståendeminisfermötet i att slå vakt om de grundläggande frihandelsprinciperna.Sverige kommer att verka för att GATT-disciplinen förstärks, särskilt vadgäller användningen av den s. k. skyddsklausulen för ingrepp motmarknadssförande import. Den svenska delegationen fill minisfermötet kommer attha som huvudmål att skapa förutsättningar för att i ökad utträckninganvänds för aft lösa internafionella handelskonflikter. prioriterar också ansträngningarna att i fåtill stånd en mer fruktbar dialog mellan i-länder och . hoppasdessutom att minisfermötet skall ta ett första steg mot att föra intjänstehandeln i frihandelssysfem. är tjänstehandeln en storexportgren för bl. Frihandeln kräver dock att olika länder konkurrerar pänågorlunda lika villkor. Det är t. ex. i längden ohållbart aft vissa högtutvecklade fortsätter aft skydda sin industri och hemmamarknadsamtidigt som de åtnjuter frihandelssystemets fördelar för sin export. Socialtoacceptabla produktionsförhållanden i andra länder kan också i vissa fallsnedvrida handeln på ett orimligt sätt; Detta problem är f. ö. föremål fördiskussioner i , där man tagit upp frågan om s. k. Minimum Labor Standards.Regeringen fäster stor vikt vid dessa ansträngningar, som emellertid ärförenade med stora svårigheter av politisk och teknisk art. Sammanfattningsvis kan sägas aft vid defförestående minisfermötet kommer att verka med kraft för fortsatt frihandeloch stärkandet av . Om principerna för utrikeshandelspolitiken AnL 42 (): som socialdemokraterna hartillbringat i opposition har partiet och olika företrädare för partiet iallehanda sammanhang givit uttryck för protektionistiska tankegångar, dvs.uppfattningar att man med hjälp av hinder för utrikeshandeln skall kunnaavhjälpa än det ena en det andra ekonomiska problemet i . Detta är beklagligt, eftersom det har givit spridning åtkortsiktiga och felakfiga föreställningar om de verkligautrikeshandelspolitiska intressen som har. Det är därför bra närutrikes- och handelsminister nu ställer sig bakom principen;"Den svenska handelspolitiken, som lades fast för årtionden sedan, harvarit och är fortfarande en vikfig förutsättning för det svenska folkefsvälstånd." Därmed har vi på utrikeshandelspolitikens områdeytterligare ett exempel på aft den oppositionspolitik som socialdemokraternahar utövat varit vilseledande och illa utformad. Det är bra att rätar ut dessa irrgångar. Därför tackar jag för svaret. Det är ett svar somförpliktar. Vi har vunnit vårt välstånd genom framgångar påvärldsmarknaden. Vi kan inte i tanke att konkurrensen är besvärlig ochutlänningars intressen för oss mindre viktiga dra oss helt eller delvis undanfrån dessa marknader. Försöker vi göra def därför att vi saknar vitaliteten attgöra nödvändiga omställningar, kommer vi att tvingas till den största avekonomiska anpassningar, nämligen den till en mycket lägre levnadsstandard. Producentintressen - företagare ochfack - som kräver olika skyddsåtgärder talar vanligen i egen och ej ifolkhushållefs sak. Handelshinder leder till att prisnivån stiger. Försöker manskydda tillverkning av halvfabrikat som t. ex. stål, leder det till att de somanvänder dessa insatsvaror, t. ex. verkstadsindustrin, får sinkonkurrensförmåga nedsatt. Infe heller kan man med handelshinder skydda sinaexportmarknader. Dessa avigsidor gäller även den speciella form avprotektionism som industripolifiska subventioner utgör. Härtill kommer att det ena landefs ingrepp leder fill defandra landefs motåtgärder. Ett sådant handelskrig tjänar inget land på. särintressen som har krävt och fått handelsrestriktioner till sitt skyddkan Ula skadas av en allmän försämring i det ekonomiska läget. Dessa sammanhang förtjänar att ofta framhållas, därför attsocialdemokraterna så ofta under oppositionsåren har skurit falska pipor ivassen och fått alltför många att tro att handelshinder av olika slag gerbekväma utgångar ur obekväma situationer. De förtjänar att understrykas ocksådärför att profekfionismen tyvärr har gripit omkring sig på så många håll ivärlden. Vi i , som är ett litet land, alldeles speciellt beroende avatt den fria handeln kan fortlöpa, måste klart se våra egna verkliga intressenför att med all kraft utveckla dessa i viktiga internafionella sammanhang, somt. ex. det förestående ministerrhötet i . Vi har inte gjort våra internationella åtaganden inomhandelspolitiken av något uppoffrande intresse till andra länders glädje ochnytta. Vi har förbundit oss att avstå från olika handelshindrande ingreppdärför aft vi har ett egetintresse av fri handel och av att andra länder tillämpar dessa principer motoss. Det regelverk som har utvecklats inom och deeuropeiska frihandelsarrangemangen är viktiga också just därför att de gerregler. Alternativet fill regler i ömsesidig nyttas tjänst är maktspråk iförsök fill egen fördel. I en sådan situation förlorar framför allt små ländersom . Vi kan se, t. ex. när det socialistiska f. n.avviker från den internafionella solidariteten och inför besvärligaimportregler i avsikt att skära ned importen, hur litet ett land som Sverigehar att sätta emot för att möta andras arrogans. En tilltagande protektionism skulle skada inte baraekonomiska intressen utan också det internationella polifiska klimatet. är inte bara ett handelskrig. När ett land försöker skydda sigsjälvt sker det pä andras bekostnad. Bitterhet, protester och motåtgärderfrodas i ett sådant läge. Def är bara att se hur olika administrativa ingrepppå handelns område när def gäller t. ex. jordbruk, varv, teko och stål harskapat internafionella motsättningar av allvarligt slag. Det är konfiiktermellan och i-länder, mellan öst och väst, mellan , och EG ochinom . Detta är en allvarlig utveckling. Detta förtjänar att uppmärksammas inte minst i dessadagar, då det så livligt diskuteras hur fred skall uppnås och bevaras. Aftarbeta för fredens sak måste framför allt vara att arbeta för att undanröjakonflikter och konflikfanledningar. Defta är mindre på modet och ett mertålamodsprövande och svårare arbete än att skriva på upprop och demonstrera,men i längden mer verkningsfullt, helt enkelt därför att defta att minskakonflikfskäl är det enda som ger grund för samexistens och samarbete.På den internationella handelns område finns det tyvärr f. n. allt för mycketsom behöver göras för att förändra en allvarlig internationell klimatförsämringi umgänget mellan länderna. Det är inte minst av dessa skäl som tankarna på någonsorts "socialklausul" i de handelspolitiska reglerna är så vanskliga. "Socialt oacceptabla produktionsförhållanden", som om, finns beklagligtvis i många länder och av många skäl. Vi behöverkanske inte gå så långt in i dessa frågor, eftersom själv påpekaratt en sådan klausul skulle vara förenad med "stora svårigheter avpolitisk och teknisk art". Så är def förvisso. Om vi för att handla medett land t. ex. skulle kräva att det där fanns fackliga friheter som i ,skulle vi behöva avbryta all vår handel med östländer. Vi kan lätt se hur svåraoch konfiiktfyllda förhållanden som skulle flöda ur sådana regler. Man skulle dessutom, när det gäller fillämpningen av ensådan här regel, rent av kunna tänka sig att något land, på grund av aft delarav fackföreningsrörelsen i ett annat land tillgriper kollekfivanslutning tillett visst politiskt parfi, kunde mena aft det där fanns en facklig ofrihet somi namn av en socialklausul skulle kunna niotivera handelshinder mot dettasenare land! Att det vid beskattningen i landet i fråga fanns parfiell rätttill avdrag för fackföreningsavgifter som fill en del används fill attfinansiera ett Om principerna för utrikeshandelspolitiken Otn priticiperna för utrikeshandelspolitiken visst polifiskt parti kanske också av någon rättvisansbedömare i något annat land kan anses vara en facklig ofrihet. genmäler säkert att så var det inte tänktatt denna klausul skulle tillämpas, men i andra länder behöver de ju infe tänkaprecis som , och med denna klausul skulle godtycket och depolitiska konflikterna snabbt kunna breda ut sig.