prot · G60923 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag hade trott de borgerliga talarna om bättre, och jag hade inte minsttrott representant om att inta en litet självständigare hållningfill den ohämmade moderata kommersialismen. Det skall väl ändå vara skillnadmeUan ett och ett kapitalparti! Från vänsterparfiet kommunisternas sida hade vinaturligtvis gärna sett att man hade gjort ett mycket distinkt och klartuttalande fill förmån för ett samhälleligt övertagande av hela läkemedelsindustrin.Vi är emellerfid medvetna om att den skrivning som föreligger går fillbakapå det socialdemokrafiska partiets ställningstaganden i samband med dess parfikongresser.Den har en inriktning som stämmer överens med mycket av våra syftemål. Exakthur och i vilka former det samhälleliga inflytande som både vpk ochsocialdemokraterna anser eftersträvansvärt skall konkrefiseras får 4 protokoll 1982/83:23-25 Statligt ägande inom läkemedelsindustrin Statligt ägande inom läkemedelsindustrin naturligtvisden utredning visa som industridepartementet kommer att filisätta. Med detta har vi tyckt att vi kunde vara nöjda för den härgången. Vi får naturligtvis återkomma i frågan, om vi i något avseendefortsättningsvis känner oss otillfredsställda eller tveksamma. Jag har bara enfråga till utskottsmajoritetens huvudtalesman: det känt när man kan förväntaatt den aktuella utredningen tillsätts av regeringen? Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. AnL 46STEN (): är det ändå på det sättet, ,att alla de faktorer som har central betydelse för den samhällsekonomiskautvecklingen just för läkemedelsindustrins vidkommande är mycket positiva. Tillväxten har skett snabbare än fillväxten avbruttonationalprodukten i övrigt. Exporten har ökat mycket snabbt, snabbare änimporten av läkemedel. Priserna på läkemedel har ökat väsentligt mindre änandra priser, vilket inneburit att läkemedelskostnadernas andel avsjukvårdskostnaderna sjunkit över tiden. Sysselsättningen har utvecklatspositivt. , då industrisysselsättningen i stort minskade, harantalet anställda i den svenska läkemedelsindustrin ökat . Vidare har branschen fortsatt att göra rejäla satsningarpå forskning och utveckling, vilket är betydelsefullt för framtiden. Dessainvesteringar kommer den svenska sjukvården till godo, . Nyatekniker, nya läkemedel och nya metoder tas fram som kan ge lägre sjukvårdskostnaderoch bättre sjukvård. Det finns aUtså en klar social aspekt på detta. Därför saknar misstänkliggörande relevans iden här debatten. Hans inlägg här tjänar endast det syftet att utgöra enförklädnad till det dogmatiska kravet på en regelrätt socialisering. Jag kanförsäkra om att vi hämtar våra ideologiska förebilder fråndemokratiska samhällen, där det statUga inflytandet över industrin som bekantinte är dominerande. Att byta ut ett ägande som fungerar väl och sominnebär en ganska god forsknings- och utvecklingsnivå, vilket dessutom i storutsträckning sker av ideologiska skäl, kan vi inte acceptera. Det moraliska argument som försöker kommamed är knappast relevant det heller, eftersom läkemedelsindustrin får in störredelen av sina inkomster i andra länder. Det företag som faktiskt är mestberoende av den svenska marknaden, ACO, är redan ett statligt företag. Någon dubbelforskning pågår heller inte i nämnvärdomfattning. Det har skett en specialisering inom de enskilda företagen, bl. a.till följd av produktbyte. Samarbete på marknadsföringssidan sker redan.Pharmacia svarar till stor del för marknadsföringen i av KabiVitrumsprodukter. Det finns ingenting som hindrar att man går vidare. Kan man dessutomfinna en utländsk partner som det är större fördel att inleda samarbete med,skall man naturligtvis göra det. Avgörande är de marknadsekonomiska bedömningarsom måste göras i varje enskild situation, och i detta avseende kan inte statenskriva bruksanvisningar i alla delar.. Fördelar skulle , , vara attvinna genom.att gå den motsatta vägen, dvs. genom att släppa in de privataägarna i KabiVitrum. Jag framhöll i mitt anförande tidigare att kunde tänka sig det. Möjligheternaär många, t. ex. på det industriella processområdet, och i debatten saknas juinte idéer härvidlag. Det finns alltså möjligheter, om man verkligen vill göranågot och framför allt om man tar av sig de ideologiska sikygglapparnä. AnL47 (): och jag utgår från olika principer på det här områdetliksom på i stort sett alla andra områden. Jag tror inte att våra knapparesurser skall användas till dyra och dessutom skadliga förstatliganden.Statens pengar skall användas där de gör största nyttan, inte för att köpa uppvälskötta läkemedelsindustrier - lika litet som läromedelsföretag, banker ellervad det nu kan vara som blir aktuellt härnäst. talar om motstridiga intressen. Men jag tror alltså inte attmångfalden kan missgynna konsumentens intressen, inte i det här fallet och intei några andra heller. I och för sig är det nog rikfigt att förstatligande ärett bra sätt att komma till rätta med den för vpk så besvärande lönsamheten.Det tyder ju fallet KabiVitrum på. Det är bara det att konsumenten inte harnågonfing att vinna på att konkurrens och mångfald försvinner. Produkterna blir dyrare, men inte bättre. Förutom att samhället i dagutövar en noggrann kontroll är det ju samfidigt den helt dominerande kunden ochkan genom sin efterfrågan också utöva styrning. När det gäller forskningen är det obegripligt för migatt ett förstatligande av läkemedelsindustrin skulle gynna denna. Inte minstforskning och utveckling är verkligen beroende av mångfalden, att det finnsmånga uppdragsgivare och att dessa delvis har olika intresseinriktning. AnL 48 (vpk): Jag trodde i min enfald att jag gav de borgerliga talarna en visschans att dra sig ur sin orimliga position genom att visa på hur gamlaborgerUga politiker i äldre fid hade förståelse för att det inom vissa sektorerkunde förekomma konflikter mellan samhälleliga och folkliga intressen å enasidan och kommersiella å den andra - men så är ingalunda fallet. De framhärdarhär i sin endimensionella syn. Detgäller alltså en industri som har en oerhörd relevans på viktiga vårdpolifiskaområden, för sjukvården och för viktiga sociala målsättningar. Dess förhållandetill dessa målsättningar utgör obestridligen ett problem. Ändåfortsätter de borgerliga talarna att insistera på att hela denna viktigasociala fråga skall bedömas i sådana termer som tillväxt i pengar, antalpreparat och bokförda vinster. Det är den enda dimension i vilken dagensborgerliga politiker kan tänka. VUken degeneration inom socialliberalismen,! Statligt ägande inom läkemedelsindustrin AnL 49STEN (): Snarare är det som intar enhelt orimlig position. Och det är uppenbarligen - tvärtemot vad Svenssonsom socialiseringsivrare försöker påskina - just den ståtlige ägaren som harmjölkat sitt företag betydligt hårdare än de privata ägarna har gjort med sina. Således tog Statsföretag ut 64 milj. kr. ur Kabi underåren 1972-1978 - var det sista vinstgivande året. Det motsvarar avvinsten . Ägarna i det jämförbara Fortia tog under samma fidut ungefär halva detta belopp eller 36 milj. kr., vilket motsvarar avvinsten. Och ägarna fiU det mer än dubbelt så stora tog ut 96 milj. kr.,vilket motsvarar av vinsten. Det stora ägaruttaget ur Kabi kan också belysas avkoncernbidragens och utdelningarnas förhållande till det justerade egnakapitalet. I Kabis fall har varit det vanliga, medan motsvarande siffraför Astras och Fortias del aldrig nått . Kabissoliditet sjönk från tiU . Detta är ett exempel från verkligheten, där vi harmöjligheter att jämföra hur staten har skött sitt läkemedelsföretag och deprivata företagen har skött sina angelägenheter. Vi skall inte heller glömma bort att ett företag som i dagarbetar på den svenska marknaden är , som har dansk ägare. En socialiseringav skulle säkerUgen betänkligt störa samarbetet i handelsfrågor ochytterligare aUvarligt störa det internationella samarbetet, i varje faU detnordiska. blir naturligtvis frågan om socialisering ellerinte av läkemedelsindustrin en ideologisk fråga. Kvar står hela fiden detdogmatiska. För den som tror att marknadsekonomin är den mest effektiva för enorganisation av industrin, vilket all erfarenhet pekar på, utgör ensociaUsering av läkemedelsindustrin endast en tribut på socialismens altare somkommer att vara skadlig dels för att den svenska ekonomiska tillväxten hämmas,dels för att konsumenten missgynnas genom att utvecklingen av en egenläkemedelsindustri i kommer att hämmas - produktutvecklingen kommeratt bU sämre, och kommer att bli mer beroende av den internationeUaläkemedelsindustrin för sin läkemedelsförsörjning. Jag konstaterar, herr talman, att på detta område, som haruttretts av minst fio utredningar , har det ännu inte lagtsfram några sakliga skäl för att gå den väg som anvisar. Och detfinns inget skäl att tro att en ny utredning skulle göra det. AnL 50CHRISTER EIREFELT (fp): Socialliberalismen menar, , attkonsumenternas intresse gynnas bäst om det finns många olika företag med olikaägarstrukturer. Det är ett faktum som gäller också läkemedelsindustrin. AnL 51 (vpk): Det är en enorm och rörande enighet mellan högern och ,mellan konservatismen och liberalismen, i den ohämmade hängivenheten införkommersialismen. Jag emotser under kommande riksdagssession förslag omavnationalisering av både och Systembolaget -marknadshushållningen är ju den bästa av aUa typer av urvalsinstrument, som detju har predikats. Eftersomde borgerliga talarna så envist håller fast vid den kommersiella synpunkten,vill jag citera Affärsvärlden : "Iår kommer KabiVitrum sannolikt att visa en vinst i storleksordningen --- . Bolaget kan redan mäta sig med de två andra stora läkemedels bolagen /. Bruttomarginalen, dvs vinsten före avskrivningar och räntor i förhållande till omsättningen, är ungefär den samma (). Kapitalomsättningshasfigheten ligger i nivå med Fortias, men lägre än hos . Alla tre har brottats med en fallande kurva pga expansionsinvesteringar." Omman läser arfikelns analys av förhållandena, kan man finna att skillnadernainte alls är överväldigande på det sätt som och göra gällande. Det har ni bara konstruerat för att få ett argument,eftersom ni inte har några andra väsentliga argument. Låtmig fill sist fråga: Ni har här argumenterat i huvudanföranden och i upprepaderepliker, och ni har talat för de kommersiella intressena. Ni harhela tiden talat i termer av pengar. Var, frågar jag, finns patienterna? Var finns folkhälsan? Går den allfid, på grund av någongudomlig automafik, parallellt med vinsten och utdelningen till den privataläkemedelsindustrins aktieägare? AnL 52 (): Jag tycker att skulle fortsätta att läsa urAffärsvärlden. Jag har tidskriften med mig, för jag misstänkte att JörnSvensson skulle åberopa ett citat av det här slaget. I artikeln gör man bl. "Fråganär om inte största hotet mot branschen är propåerna om förstatligande." Iartikeln görs också jämförande beskrivningar av det ekonomiska resultatet. Jagkonstaterar , herr talman, att vi i är i den situationenatt vi kan bedöma hur man har skött verksamheten inom statUgt ägda företageller företag där staten har ett ägarintresse och se hur resultatet har blivit,ställt emot privatägda företag. Det visar sig vid en sådan jämförelse att deprivata företagen har redovisat ett betydligt bättre resultat. Detta ekonomiskaresultat, , har på ett avgörande och förtjänstfullt sätt använtstill att bygga ut forsknings- och utvecklingsverksamheten till en mycket högnivå i vårt land. Detta genererar i sin tur många viktiga tekniker, metoder ochläkemedel, som kommer den svenska sjukvården till del och som gör attkonsumenterna och sjukvårdspafienterna verkligen får glädje av deprivata företagens verksamhet på läkemedelsområdet. En jämförelse av de olikaföretagen visar att så är faUet. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 166 röster mot 145 för bifall till utskottets hemställanmed godkännande av den i reservafionen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 14§ Choklad- och konfektyrindustrin Föredrogs näringsutskottets betänkande 1982/83:2 omchoklad- och konfektyrindustrin. AnL53 i (c): I motion 1981/82:1928 har jag och medmotionärer från ochmoderata samlingsparfiet tagit upp vissa problem som vi uppfattar hänger ihopmed strukturproblem inom choklad- och konfektyrindustrin. Den särskildavaruskatt som beslutade om för sedan har inneburit vissakonkurrensproblem för de svenska industridelarna jämfört med de utländska. Detfinns anledning observera att antalet anställda inom den här industrigrenenuppgår till omkring 5 000, vilket utgör av de livsmedelsanställda inomdenna sektor. har antalet sysselsatta minskat ganskakraftigt, delvis fill följd av att utländska industrier har kunnat konkurrerapå bättre villkor. Utskottetframhåller att det gjordes strukturundersökningar 1977 och 1978, men, enhgt minmening, börjar dessa undersökningar bli litet väl gamla. Vidare hänvisarutskottet fill att den devalvering som har genomförts är positiv även förden här industrigrenen. Det är möjligt, men skall vi tänka på alla denegativa konsekvenser som regeringens åtgärder medför även för dennaindustrigren, höjningen av arbetsgivaravgifterna m. m. Möjligen .tar det utvartannat. För , framför allt för ,betyder den här industrigrenen en hel del. Med tanke på de anstäUda måste mannog säga att utskottets betänkande inte är särskilt genomarbetat. Eftersom utskottet är enigt, är jag medveten om attdet är svårt att få genom ett bifall till min motion. Jag tycker emellertid attnäringsutskottet har tagit litet lätt på problematiken. Därför kan det finnasanledning att återkomma med kraven i ett annat sammanhang. Jag har emellertidinget annat yrkande än näringsutskottet. AnL 54 (): Det är, som i sade, ett enigt utskott, och jag villbörja med att yrka bifall till utskottets hemställan. Jag vill påstå att vi har diskuterat igenom fråganordenfiigt och inte, som sade, tagit lätt på problemet.Livsmedelsindustriförbundet som uppvaktade regeringen gjorde inte detta för attfå en bransch- och strukturutredning utan med anledning av rena skattefrågor.F. ö. har inte några fackliga organisafioner fört fram krav på att man skallgöra en strukturbedömning av branschen. I utskottsbetänkandet har vi därförnöjt oss med att redovisa effekterna av devalveringen och ändringen av skatten.Vi hyser förhoppning om att branschen kan klara situafionen på de nuvarandevillkoren. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:1 Administrativ beredskap på arbetsrätteiisområde (prop. 1981/ 82:179) 1982/83:1Vissa planeringsinsatser m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 16 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1982/83:50 Vissaekonomisk-polifiska åtgärder rn. 1982/83:55 Upphävande-av beslutet omkarensdagar, m. m. 17§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:81 av PerStenmarck (m) till kommunikafionsministern om bättre trafikinformation ilokalradion: Vinterhalkan slår fill hårdare i än någonannanstans. Den svarta halkan är förrädisk och väderomslagen är snabba. Mångaolyckor hade sannolikt kunnat förhindras om informafionen varit bättre. Medbättre information skulle t. ex. Radio kunna "sia" omväderomslag, ibland t. o. m. förutse underkylt regn inom någon fimme. Mentyvärr är konflikten mellan lokalradion och , som inleddes ,ännu inte löst. Nr 23 Vilka åtgärder är kommunikationsministern beredd att vidta för att Onsdaeen den underlättalokalradions möjligheter att snabbt ge allmänheten information 10november 1982 om försämrat väglag? 1982/83:82 av ThureJadestig (s) till statsrådet om haschförsäljningen i : Svenska fidningar och TV har på ett belysande sättredogjort för den öppna hantering av hasch som äger rum i . Försäljningav t. ex. hasch-som bl. a. sker på ungdomsgårdar-bryter mot bestämmelser som enrad länder enats" om i FN (Single Convention 1961). Eftersomförsäljningen strider mot den allmänna narkotikakonventionen som liksomSverige undertecknat, bör frågan tas upp i vederbörligt internafionellt forum. Motbakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vilka åtgärderregeringen ämnar vidta. 1982/83:83av () till kommunikafionsministern om ökadearbetsmarknadspolitiska anslag till statskommunala vägar: Regeringen har nyUgen anslagit ytterligare 500milj. till väguppmst-ningar för hela landet. Detta skall vara ett sätt attstimulera sysselsättningen. Denhelt dominerande delen av anslaget tillfaller utbyggnaden av vägar och broarinom sektorn statliga vägar. Bara en skärv kommer kommunerna och destatskommunala vägarna till godo. Vilkaåtgärder avser kommunikafionsministern att utverka när det gäller ökadearbetsmarknadspolifiska anslag för byggande av statskommuriala vägar? 18§ Kammaren åtskildes .