prot · G609153 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:153 Om åtgärder för attstimulera inrättande av skolkonferenser 1 § Meddelande om val Jagfår meddela att val av en ombudsman kommer att ske vid morgondagenssammanträde. 2§Svar på fråga 1982/83:464 om åtgärder för att stimulera inrättande avskolkonferenser har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för attstimulera inrättande av skolkonferenser. KenthSkårviks fråga synes bygga på den uppfattningen att inrättandet av skolkonferenserär obligatoriskt. Så är emellertid inte fallet. m. gäller delvis nya regler om elevers och föräldrarsmedinflytande i och gymnasieskolan. Rektor är skyldig attfortlöpande informera företrädare för elever och föräldrar och att samråda meddem före beslut som är av stor betydelse för eleverna. Formernaför information och samråd bestäms av rektor och företrädarna gemensamt. Om deinte kan enas, bestäms formerna av styrelsen för skolan. är såledesinte ett obligatoriskt samverkansorgan. Rektors informations- ochsamrådsskyldighet kan också fullgöras i andra former. Enligt vad jag erfarithar man dock i flertalet kommuner valt skolkonferensen som den normala formenför kontakter mellan rektor och företrädarna för elever och föräldrar. Skolförfattningsutredningensdelbetänkande Konferenser i skolan, som innehåller förslag fill förenklingar avskolans konferenssystem, bereds f. n. i . En skrivelse frånElevorganisationen i om elevinflytandet i skolan har kommit in tillutbildningsdepartementet. Skrivelsen har varit remitterad till RiksförbundetHem och Skola och bereds Om åtgärder för att stimulera inrättande av skolkonferenser f. n. iregeringskansliet. I denna beredning kommer jag att överväga behovet avåtgärder från regeringens sida. 3 (): Jag tackar skolministern för svaret, som varkort och gott. Vad gäller att inrättandet av skolkonferenser skulle varaobligatoriskt vill jag från början säga att jag vet att det inte är det, menjag trodde att vi alla ansåg att samråd i skolan är så viktigt att vi ansåg detvara en nödvändighet för oss att ha skolkonferenser. främsta arbetsuppgift i skolan skall varaatt utgå frän ambitionen att utvärdera, planera och utveckla den lokala skolan.Om man har de utgångspunkterna, kan skolkonferensen utvecklas till att bli detfinaste och viktigaste instrumentet för den lokala skolans arbete. Detta skriver och Skola i en av sinaskrifter. Det ligger oerhört mycket i detta. Jag tror inte vi ännu riktigt harfattat betydelsen av kontakterna mellan rektor, lärare, elever oeh föräldrarför skolans och elevernas fortsatta utveckling. Det är alltså skolstyrelsen i varje kommun som skall fattabeslut att sådana här samråd skall hållas. Det är viktigt att tankarna från Lgr80 hälls levande. Vad sedan benämningen är på dessa samråd, är inte detviktigaste. De uppgifter jag erhållit från och Skolai denna fråga är att det på många håll i landet ännu inte inrättats någraskolkonferenser, trots att förflutit sedan beslutet togs. och Skola säger också; Det finns riskför att detta leder fill besvikelse och att hela tanken på samarbete ochmedinflytande för olika grupper i skolan komprometteras. Om det i längden skallvara möjligt att få människor att ställa upp och arbeta ideellt för en bättreskola för sina och andras barn, måste de mötas av gensvar. Samråd får inte blien formell ritual, som skall gås igenom för att uppfylla bestämmelsernas krav.Detta måste bli en levande process, där alla har möjlighet att lämna ett aktivtbidrag. Vid en enkätundersökning som gjorts i kommunsnio skolkonferenser som ett projektarbete av elever vid pedagogiska institutioneni kom det bl. a. frafn att skolkonferensen är en reform i tiden mensaknar praktisk betydelse. Rektorn kommer ej att förändra sina beslut, och deflesta lärare som deltar gör det därför att inga andra lärare ställer upp.Slutsatsen av undersökningen blev, att trots att majoriteten av deltagarna anserskolkonferensen vara en bra samrådsform, saknar den praktisk betydelse. Detta är allvarligt. Därför måste det ligga i deutbildningsansvarigas här i landet intresse att se till att dessa samråd får enpraktisk betydelse i skolarbetet. Därför vill jag fråga: Vad kan skolministern göra för attpåverka detta? Till viss del fick jag besked på den punkten i svaret på minfråga. Ett angeläget spörsmål är vad speciellt föräldrarna får för utbildning idessa frågor. För att skolkonferensen eller samrådet skall fungera ochge gott resultat för skolans arbete är föräldrarna en viktig faktor. De är oftade mest okunniga, men kanske ändå de viktigaste personerna i skolkonferensen.Det gäller speciellt på de lägre stadierna. Vet skolministern om det finns någon form avutbildningsplan för föräldrarna? Om det inte finns det, kanutbildningsdepartementet då medverka till att en sådan skapas? Vore tacksam,herr talman, för att få svar på de i mitt anförande ställda frågorna. Av replik framgick att man påvissa håll uppger sig ha dåliga erfarenheter av skolkonferensen somsamrådsorgan. Det är inte ägnat att väcka förvåning. Alla typer av samråd brukari ett första skede vålla problem, eftersom man inte har hittat de rättaformerna. Vad som ändå är angeläget att understryka är att det finns ensamrådsskyldighet. Samrådet är obligatoriskt, men man har inte låst sigbeträffande formen för det. Man kan alltså ta ställning för en annan form änskolkonferensen. Det är viktigt att poängtera att vi ändå bör ge dettasamrådsorgan någon tid för att utvecklas och finna sin form. Vi kan här behövaolika typer av utbildningar. På denna punkt har Hem och Skola-organisationenredovisat mycket förtjänstfulla planer på hur en sådan utbildning skulle kunnagå fill. Låt mig bara än en gång understryka att samrådet ärobligatoriskt. Samråd skall förekomma, men man har inte funnit skäl att läsasig beträffande formen. De erfarenheter som redovisas och som säger oss attsystemet inte fungerar överallt understryker i varje fall för mig värdet av inte har låst sig beträffande den ena eller den andra formen. 5 (): Det är riktigt att man, som skolministernsäger, på många ställen har funnit att samrådet inte fungerartillfredsställande. Det är därför som vi vill ta upp denna fråga. Vi anser attdetta samråd i skolan är mycket vikfigt. Det är klart att de som deltar i samrådet ellerskolkonferensen, om vi nu kallar det så, vill se att det arbete som de därutför får någon praktisk betydelse. Jag tror att det för föräldrarna är mycketviktigt att de behärskar dessa frågor, klarar av att delta i ett samråd ochkänner till skolan och hur den fungerar. Det var därför jag frågadeskolministern om det finns någon tanke på en utbildning för att läraföräldrarna hur ett samråd går till i sådana här sammanhang. Jag fick ingetsvar pä den frågan. Kan jag få det nu? Om åtgärder för att stimulera inrättande av skolkonferenser Jag ser en fördel i om utbildningen avföräldrarna kan skötas av föräldraorganisafionen. Jag tror att detta är enmycket viktig uppgift, men jag finner det inte angeläget att staten går in ochutbildar föräldrarna åt Nr 153 organisationen. Det är min grundläggande uppfattningatt organisafionen den själv bör göra det. 24 maj1983 -8 '" upprepa att vi inomregeringen naturligtvis följer denna fråga med Om det blir nödvändigt att vidtaåtgärder för att Om följderna av förbättraeffektiviten i samrådet, kommer sådana åtgärder att föreslås. höjda arbetsgivar avgifter Anf. 7 (): Jag är tacksam för att skolministernbesvarade min fråga om utbildningen. Jag anser fortfarande att en utbildning avföräldrarna är en av de allra viktigaste faktorerna i detta sammanhang. Jagförstår att staten kanske inte skall gå in med direktiv, men jag tycker attutbildningsdepartementet skulle kunna ta upp denna fråga med skolstyrelsernaute i kommunerna så att de i sin tur, i samarbete med Hem och Skola, utvecklarnågon form av utbildningsplan. Jag tror att det behövs. Jag hoppas att detta samråd skall fortsätta även iframtiden och att det blir ett värdefullt inslag i skolarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1982/83:442 om följderna av höjdaarbetsgivaravgifter har frågat mig hur mångaarbetstillfällen som har gått eller kommer att gå förlorade på grund av dearbetsgivaravgiftshöjningar som genomförts sedan den socialdemokratiskaregeringen tillträdde . Det andra steg som regeringen aviserar ikompletteringspropositionen syftar fill att befästa de framgångar som hittillsvunnits av den förda politiken. En avgörande förutsättning härför är att denhöga inflationstakten kan brytas. Kampen mot arbetslösheten och inflationen måste föras påflera fronter, bl. a. genom åtgärder för att begränsa kostnadsökningarna. Ett område där regeringen har direkta möjligheter attpåverka kostnads utvecklingen är hur skattereformens andra steg skall finansieras. En fortsatt finansiering genom höjd arbetsgivaravgift skulle innebära att de totala lönekostnaderna steg med åtminstone . Det skulle i sin tur innebära att antingen de totala lönekostnadsökningarna drevs upp eller att utrymmet för avtalsenliga löneökningar kraftigt begränsades. Det stora budgetunderskot tet gör det nödvändigt att skattereformen finansieras i sin helhet. Regeringen föreslår därför att det andra steget i skattereformen finansieras genom att energiskatterna höjs. Genom detta val av finansiering kommer det fillgäng liga utrymmet för lönekostnadsökningar 1984 att reserveras för avtalsenliga löneökningar, vilket underlättar kommande avtalsrörelse. Inte minst för 90 kommuner och landsting innebärden valda finansieringsmetoden att kostnadsökningarnakan hållas nere och att möjligheterna till fortsatt volymexpansion möjliggörs,vilket har stor betydelse för sysselsättningen. Det går inte att dra någragenerella slutsatser om olika finansieringsmetoders effekter påsysselsättningen. Olika bedömningar måste göras från fall till fall. Men i densituation som främst kommuner oeh landsfing nu befinner sig i skulle en höjningav arbetsgivaravgiften ha haft icke önskvärda effekter, vilka jag redovisat idet här svaret. Den totala effekten av de åtgärder den socialdemokratiskaregeringen vidtagit sedan tillträdet har inneburit att ökningen avarbetslösheten bromsats upp och att en grund lagts för en positivsysselsättningsutveckling . Om följderna av höjda arbetsgivaravgifter 9BENGT WITTBOM (m): Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret, som tyvärr inte är så mycket mer än goddag - yxskaft. Tyvärr, säger jag av det skälet att det säkerligen hadevarit bra för den fortsatta ekonomiska politiken och därmed också förutvecklingen på arbetsmarknaden, om regeringen nu till slut, i sitt rosornaskrig, hade kunnat enas kring det faktum att höjda arbetsgivaravgifter och höjdaskatter över huvud taget har negafiv inverkan på förutsättningarna för flerriktiga jobb på arbetsmarknaden. Kort konstaterat: Socialdemokraterna harunder sina tidigare i regeringsställning i snabbt tempo höjtarbetsgivaravgifterna. var de lagstadgade arbetsgivaravgifterna . 1976- med överslag på 1977, beroende pä beslut som den tidigaresocialdemokratiska riksdagsmajoriteten redan fattat - var de uppe i 32-33 %.Under den borgerliga regeringsperioden låg avgifterna praktiskt tagetoförändrade. är socialdemokraterna i full gång med att höja igen -har man höjt med . har man drivit igenombeslut i och lagt fram förslag om andra skattehöjningar, som omräknati procent av arbetsgivaravgifterna skulle motsvara mellan 6 och7 % höjning av dessa avgifter. Mot den bakgrunden är jag inte särskilt förvånad överarbetsmarknadsministerns svar. Men om det som sades i det pressmeddelande somföregick kompletteringspropositionen är riktigt, nämligen att en av deviktigare utgångspunkterna för socialdemokraternas förslag i propositionenfaktisTct var att inte höja arbetsgivaravgifterna, då kan man fråga sig avvilket skäl socialdemokratin nu inte är beredd att fullfölja den politiken ochförsöka "växla över" delar av de somarbetsmarknadsinsatserna i form av kortvariga, konstlade AMS-jobb och subventionspolitikenvisavi vår olönsamma industri kostar. Jag vill fråga, arbetsmarknadsministern: Vad ärdet som får arbetsmarknadsministern att tro att just höjda energiskatter intekommer att påverka industrin på så sätt att den måste kompensera sig för höjdakostnader och att den därmed får en försämrad konkurrenssituation, vilket i sintur bidrar till att reguljära jobb på arbetsmarknaden försvinner? Om följderna av höjda arbetsgivaravgifter Jag vet visserligen att det är och inte mitt att ställa frågor vid sådana här tillfällen, men jagskulle ändå vilja fråga varifrån de 35 miljarderna för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer. Jag har inte hört dén siffran förut. Så fill frågan om läget på arbetsmarknaden och olikaåtgärder för att klara industrin och industrins växtkraft i : Det ärfaktiskt så - och det tror jag också vet - att sedan densocialdemokrafiska regeringen trädde fill har industrin, precis som vi lovade ivalrörelsen, fått ett betydligt större svängrum än den hade tidigare.Devalveringen gav den svenska industrin nya möjligheter, och såvitt vi kanbedöma ser det också ut som om industrin har tillvaratagit de möjligheterna.Det finns många positiva tecken i den ekonomiska utveckling som vi har just nui landet, speciellt när det gäller industrisysselsättningen. Frågan om skatteomläggningens finansiering har diskuteratsmänga gånger i kammaren. Skatteomläggningen kom till efter en överenskommelsemellan , och socialdemokraterna. Dessa tre partier varhelt överens om att en skatteomläggning behövde totalfinansieras. Det är litetunderligt att , som annars värnar sä mycket orn budgetunderskottet,inte följer oss på den punkten. Att vi inte nu anser att en finansiering viaarbetsgivaravgifterna är det bästa sättet att klara andra årets skatteomläggninghänger i första hand samman med kommunernas och landstingens ekonomiskasituation. Det är framför allt där som en omläggning av finansieringen kommeratt ha en positiv betydelse för sysselsättningsutvecklingen. 11BENGT WITTBOM (m): Som arbetsmarknadsministern känner till harjag ont om tid för mitt inlägg, men jag vill säga att på den presskonferens somhölls när det här pressmeddelandet lämnades instämde arbetsmarknadsministern iatt samma konstaterande när det gäller arbetsgivaravgifternas påverkan påsysselsättningen kunde göras också beträffande den konkurrensutsatta sektorn.Låt mig citera pressmeddelandet: "Regeringens förslag att finansieraskatteomläggningen med höjda energiskatter i stället för höjdaarbetsgivaravgifter har vidare stor betydelse för den kommunalasysselsättningen." instämde arbetsmarknadsministern i att detta ocksåhade stor betydelse för den konkurrensutsatta sektorn. Skälet till min fråga är att jag ville få klargjort om detär så att socialdemokraterna i realiteten kommit till insikt om att skall vi fåordning på sysselsättningsutvecklingen och få en ökning av antalet jobb i denkonkurrensutsatta sektorn, så kan de inte fortsätta att belasta den med högrekostnader, kostnader som beslutas i denna kammare. Jag måste återigen frågaarbetsmarknadsministern; Anser arbetsmarknadsministern att höjda löneskatternegativt påverkar utvecklingen av antalet jobb i den konkurrensutsattasektorn? Om svaret är ja, kan man fråga sig varför ni fortsätter att Om svaret är nej, kan man fråga sig av vilket skäl , somhar världens högsta skattetryck, har en sä hög arbetslöshet. Ja, jag tycker att arbetslösheten i Sverigeär hög . Den är för hög. Men ändå har - med sitt, enUgt BengtWittbom, stora skattetryck - vid en internationell jämförelse, vilket ju oftapåpekades inte minst av de borgerUga regeringsföreträdarna, en arbetslöshet somär betydligt lägre än i andra länder. Det samband som är uteefter här finns alltså inte. Frågan är vad man använder arbetsgivaravgifter och andraskatter till. I det här fallet har den stora ökningen av arbetsgivaravgiftersom har skett sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde varit de faetobeslutad redan tidigare av den borgerliga regeringen. Pengarna skulle användastill en omfördelning av den statliga skatten, som man inte minst ute inäringslivet har varit intresserad av. Denna fråga är väsentlig. Det är därföromöjligt att svara på den generella fråga som ställer, nämligenvad man använder avgifter och inkomster till. Den största delen av den höjningav arbetsgivaravgifer som skedde fr. o. m. var avsedd fören omläggning av det direkta skattesystemet, delvis i stor utsträckningefterfrågad av den svenska industrin. I övrigt använde vi arbetsgivaravgiftshöjningentill en fördelningspolitik som vi socialdemokrater tycker är rättvisare, föratt kunna klara av att förbättra arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller att använda skatteinkomster, vare sig dethandlar om arbetsgivaravgifter eller andra skatteinkomster, kommer det alhidatt gå en skiljelinje mellan socialdemokraterna och beträffandefördelningspolitiken. Om följderna av höjda arbetsgivaravgifter 13BENGT WITTBOM (m): Jag förstår inte riktigt det här, om jagskall vara alldeles ärlig. Om en av de, enligt regeringen, viktigasteåtgärderna som man har vidtagit sedan man tågade in i kanslihuset är att manhar förbättrat den konkurrensutsatta sektorns förmåga att sälja produkter påt. ex. export genom devalveringen, hur kan det då komma sig att det inte skullevara en klok åtgärd att ge en långsiktig konkurrensförbättring genom attförsöka använda en del av de insatser som ger sex månaders tillfälliga arbetentill att i stället sänka industrins kostnadsnivå och därmed åstadkomma bättrekonkurrensförutsättningar? Enligt den filosofi som i alla fall vi utgår frän,och som vi också tror att åtminstone delar av regeringen nu utgår från, innebärstigande arbetsgivaravgifter för den offentliga sektorn, snabbt stigandekostnader som har finansierats med skattehöjningar, som har tagits ut avkonsumenterna. Därmed har vi fått lägre konsumtion och lägre sysselsättning. Överläggningen var härmed avslutad. Om sjukskrivning som facklig stridsåtgärd 4 §Svar på fråga 1982/83:461 om sjukskrivning som facklig stridsåtgärd har frågat mig hur jag serpå sjukskrivning som en facklig stridsätgärd. ställdes här i en frågatill socialministern om vilka föräridringar i lagen om allmän försäkring somkunde behövas för att inte sjukpenningförsäkringen skulle kunna utnyttjas föratt finansiera fackliga stridsåtgärder. Socialministern svarade att lagen ärhelt klar. Rätt till sjukpenning har man bara om man har fått sin arbetsförmåganedsatt med minst hälften på grund sjukdom. I debatten med frågeställarentillade socialministern att det är olagligt att använda sjukskrivning somstridåtgärd i en facklig konflikt, att det är en självklarhet att han fördömerallt missbruk av sjukförsäkringen och att gällande regler på sjukförsäkringensområde ger fillräckliga möjligheter att ingripa mot sådant missbruk. Jagansluter mig helt till vad socialministern sade. fråga får väl uppfattas så att han villveta min uppfattning om sjukskrivning som facklig stridsåtgärd frånarbetsrättslig synpunkt. Rättsläget är även från den synpunkten helt klart. Om enfacklig stridsåtgärd strider mot den fredsförpliktelse som följer av att manhar träffat kollektivavtal är stridsätgärden otillåten. Det gäller oberoende avom det är fråga om en öppen stridsåtgärd eller om den består i något annat, t.ex. i maskning eller massjukskrivning. Mot en sådan otillåten stridsåtgärd kanden angripna parten reagera genom att vända sig till arbetsdomstolen. Utanförkollektivavtalsförhållanden är fackliga stridsåtgärder från arbetsrättsligsynpunkt tillåtna, också oberoende av vad de består i. Självfallet kan de dockangripas om de strider mot andra samhälleliga regler. Ett exempel kan vara atten åtgärd i fackligt syfte strider mot straffrättsliga bestämmelser t. ex. omegenmäktigt förfarande. Ett annat fall är det som frågan till mig syftar på -att sjukskrivning används på ett sätt som är oförenligt med lagen om allmänförsäkring. 15JAN-ERIK (): Jag är arbetsmarknadsministern tacksam försvaret, som jag finner alltigenom tillfredsställande. Det är viktigt att vipolitiker är överens om spelreglerna på arbetsmarknaden. har situafionen pä en längre fid varitgrotesk. Ett tiotal dagar, senast , har landsortsupplagan över huvud tagetinte nått sina abonnenter. Ännu fler dagar har tidningen varit ofullständig.Alla vet att detta beror på stridsåtgärder från grafikernas sida. Själva sägerde att de drabbats av sjukdom, en epidemisk åkomma som tycks vara mycket lokaltbegränsad. har man övergått till medvetenmaskning. Effekten för läsarna är densamma. har i sin bok och den datoriseradedraken, som välvilligt har utgivit, skildrat hur svårigheter iförhandlingarna på alltid lett till maskning ochproduktionsstörningar. säger han i : "Sjukanmälningarna ärett uttryck för fackets maktlöshet." Grafikerna arbetar under fredsplikt. Ändå tvingas vi allaåse hur de bryter fredsplikten och saboterar utgivningen.Något har gått snett på svensk arbetsmarknad när detta kan hända. Som jag har framhållit i en debattartikel påtal både om grafikernas aktion på och om sympatistrejken påOperan står allmänheten - publiken och läsarna - helt makflösa. Det är i förstahand de som drabbas. Men jag tillade att det är tillåtet att bildaopinion i , även mot fackliga metoder. Det är nu hög tid att ansvarigtfackföreningsfolk, representanter för läsarna och annonsörerna och naturligtvisvi politiker säger ifrån till grafikerna på : Upphör medmaskningen och sjukskrivningarna som stridsmedel. Om åtgärder för att förbättra effektiviteten inom AMS Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1982/83:474 om åtgärder för attförbättra effektiviteten inom AMS har frågat mig om vilkaåtgärder jag tänker vidta för att snabbt komma till rätta med de missförhållandensom redovisas i en rapport från revisorer om arbetsmarknadsverketspersonalsituation. Rapporten, som framställts på revisorerskansli, är f. n. på remiss till bl. a. AMS och kommer därefter att behandlas avriksdagens revisorer för eventuell skrivelse till . AMS har alltså rapporten på remiss för att närmareanalysera resultaten och redovisa detta i sitt remissyttrande. När riksdagensrevisorer och har behandlat rapporten och remissyttrandena däröverkommer regeringen självfallet att överväga de synpunkter som förs fram ochvidta de åtgärder som bedöms erforderliga. Jag har emellerfid erfarit attarbetsmarknadsstyrelsen redan i årets anslagsframställning kommer atttillgodose det krav på en bättre personalredovisning som rapporten utmynnar i. 17BENGT WITTBOM (m); Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret och bara kort konstatera följande. har i flera rapporter- där man har analyserat AMS verksamhet inom de tunga verksamhetsområdena -,AMS Om åtgärder för att förbättra effektiviteten inom AMS internrevisoreroch revisorers kansli konstaterat att situationen på AMS ochinom verket är ungefär så dålig som vi moderater har hävdat. På basis av deuppfattningarna, som i stort är bekräftade, har vi vid åtskilligatillfällen, såväl i motioner som i frågor och interpellationer till regeringensledamöter, begärt att åtgärder skall vidtas för att förbättra situationen. Rapporten från riksdagsrevisorerna visar att i stort settmellan tre oeh fyra av tio AMS-anställda av olika orsaker inte är på arbetet.Det innebär t. ex. att av 5 600 människor, av AMS totalt nästan 12 000anställda, som skall arbeta med arbetsförmedling är det bara ungefär 3 350 somfinns på plats för att effektivt utföra arbetet. Det innebär bl. a. attarbetsförmedlingsresurserna är väsentligt mindre än vad vi här i hartrott. Det innebär i sin tur dessutom att de arbetslösa har en mindre resursatt vända sig till när de besöker arbetsförmedlingen för att få hjälp till ettnytt arbete. Rapportens slutsats är inte bara att personalredovisningenfrån AMS borde förbättras. En annan slutsats är att tillsättningstiderna avvakanta tjänster inom AMS är anmärkningsvärt låga och att i stort sett 400tjänster är otillsatta, beroende på att tillsättningstiderna är fyra till sexmånader. Det finns mycket man skulle kunna säga, herr talman, mentiden är kort.