prot · G609105 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag ägnade avsevärd tid åt att citera vad som hade sagts i propositionoch utskottsbetänkande och av dåvarande industriministern 1969 föratt ställa det emot den lösning som socialdemokraterna nu tror sig kunnaåstadkomma för att få Statsföretag att fungera bättre. För att det inte skulleheta på det där vulgära sättet att jag bara står och öser ur mig missnöjeciterade jag alltså olika uttalanden och ställde dem mot varandra. Man skulleha kunnat begära att då skulle ha lämnat någon redogörelse förvarför det som var så dumt 1969 plötsligt skall antas kunna fungera framöver.Det kunde bättre än vad som kommer till uttryck i proposition ochutskottsbetänkande ha kunnat skapa förståelse för vad det är som enligtsocialdemokraterna egentligen gör att den lösning som de nu tänker sig överhuvud taget skall visa sig funktionsduglig. Inga sådana redovisningar fick man dock av . Hon hängde i stället upp sig väldigt mycket på att vi hade föreslagitatt man skulle sälja ut en del lönsamma företag ur Statsföretag för attrekonstruera, och hon fann det alldeles befängt, för det skulle ju aldrig någonprivat företagare göra. Det menar jag är sakligt helt fel; man behöver baratitta på några av de företagsrekonstruktioner som har gjorts under senare tidför att se att det är långa rader av privata företag som har sålt lönsammaverksamhetsgrenar. Se t. ex. på de utförsäljningar av vattenkraft som harskett. Men privat företagsamhet opererar efter delvis andra spelregler, vilketsocialdemokraterna tydligen inte är medvetna om, och för att kunna få pengarför att rekonstruera har man varit tvungen att genomföra sådana operationer.Det kan faktiskt också statliga företag göra. Vidare är det så, att när vi har föreslagitutförsäljningar har vi avsett att i den grupp som här varit aktuell även plockamed företag som f. n. är förlustbringande, helt enkelt därför att vi tror attdet med annan ledning skulle vara möjligt att få dem att fungera. Detta sägerjag utan att ägna mig åt personkritik av dem som håller på med statligföretagsamhet, för jag tror att de har en väldigt svår uppgift. Vi menar alltsåatt det skulle gå att få det hela att fungera bättre inom privat företagsamhet.Men vi idylliserar inte den privata företagsamheten, utan det är i ställetkonstaterbart att det i genomsnitt tycks fungera bättre där, och det är detviktiga. Vad slutligen gäller informationen försökte gällande att vi moderater, och kanske folkpartisterna, inte hade begärtnågon ytterligare information och att det var så hemskt. ju för alla möjliga ytterligare aktiviteter på det planet som hadeförsiggått i utskottet och påpekade att det var anledningen till att han intevar med på vår reservation. Men framför allt är det ju inte fråga om attutskottsledamöter skall behöva sitta i utskottet för att där på ett mycketotympligt sätt kunna begära ytterligare information. Det är graverande närmajoriteten skriver i sitt betänkande att situationen när det gäller statligaföretag är en helt annan än när det gäller privata, för i de privata företageninbjuder man till att teckna nytt kapital. Underförstått är alltså, herrtalman, att i fråga om statliga företag råder det tvång, så i det falletbehöver man inte bry sig så mycket om allmänheten. 8TAGE () replik: Det är några punkter i som det kan finnas anledning att kommentera. Hon anklagade, eller vadman nu skall kalla det för, de borgerliga regeringarna för att ha socialiseratmed friskt mod under sin fid. En del av de s. k. socialiseringarna varrekonstruktioner av företagsgrupper som vi faktiskt behandlar även ,rekonstruktioner som har gett ett rätt gott resultat. Man kan väl konstateraatt det ändå innebar att se oprogrammatiskt på de problem som man hade framförsig. Vi anklagas också för att föreslå börsintroduktion ochutförsäljning av hela eller delar av lönsamma företag. Man kan naturligtvis,som gör, säga att detta är av programmatiska skäl. Från centernspolitiska utgångspunkt har vi ingen anledning att slå vakt om och stödja företagbara därför att de är statliga företag. I det här fallet ser vi i och för sig saken på ett artnatsätt, ur ekonomiskt vettiga synpunkter. Man kan fråga sig vem som skall stå förriskkapitalet i näringslivet. Det finns många olika möjligheter. I det budgetlägeoch den ekonomiska situation som vi har i tycker vi att det är fel attstaten och skattebetalarna skall stå för en så stor del av riskkapitalet idessa företag som det skulle innebära om man följer det socialdemokratiskaförslaget. Det är därför som vi föreslår att man skall låta lämna ut företagentill försäljning på börsen. Som jag sade i mitt inledande anförande, tror jag attdetta skulle vara en stimulans på många sätt. Vi vet att börsen har tillförtsett mycket stort kapital , inte minst på grund av de åtgärdersom vi i vår regering vidtog när vi startade skattefondssparandet. Detta är ettpositivt och frivilligt sparande, och svenska folket ställer pengarna tillförfogande för svenskt näringsliv som aktivt riskvilligt kapital. Vi anser attdet är helt naturligt att detta riskvilliga kapital kan komma till användningäven i de företag som staten nu äger. På det sättet får Statsföretagytterligare pengar för att rekonstruera och stärka de företag som man behåller. I fråga om expansion i de statliga företagen sade vi redannär Statsföretag bildades att det skulle vara lönsamhet och effektivitet somvar det viktigaste, och det är precis det vi har upprepat även . 9CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Först några ord om principsynpunkterna. Detgår aldrig att komma ifrån att det finns speciella problem förknippade medstatens roll som ägare till företag, därför att staten huvudsakligen spelar enannan roll i samhället. Staten kan aldrig fungera enbart som ägare, och därförblir ägarfunktionen inte tillgodosedd. Det har vi sett åtskilliga exempel på.Detta problem är alltså av principiell natur, menar jag. och det löser man integenom att organisera om de statliga företagen. Sedan tog upp målen förStatsföretagsgruppen. Från vårt håll har vi sagt att den statliga koncerneninte får växa pä bekostnad av vare sig lönsamheten, förräntningen av kapitaleteller produktiviteten, och inte heller på bekostnad av de anställdasarbetsförhållanden. Vi tycker att detta Statsföretag har inte expanderat på grund av egen lönsamhet, utanmed hjälp av statliga kapitaltillskott. Sedan till börsintroduktionen. Enligt vår uppfattning börstaten alltså endast i undantagsfall driva företag. Dess värre är det ju så,, att också företag som inte direkt arbetar i krisbranscher oftastnår sämre resultat på den statliga sidan än pä den privata. Huvudskälet tilldetta är enligt min uppfattning att det enskilda engagemanget och den enskildainitiativkraften i stor utsträckning saknas och att lednirtgen i företagetförlitar sig på att everttuella problem i efterhauä löses av ägaren-staten,något som vi har varit inne på fidigare. Ett tillskott av enskilda ellerkooperativa ägare skulle därför vara värdefullt. Dessutom är en försäljning avhela eller delar av Statsföretag ett naturligt sätt att skaffa kapital i denekonomiska situation som vi nu har. En sådan planmässig försäljning borde kunnage kanske /84. Utöver dessa skäl för börsintroducering finns detytterligare ett, som har varit inne på, nämligen att det just nuråder ett så stort intresse för aktier. Det borde alltså vara ett utmärkttillfälle för börsintroduktion. Slutligen vill jag säga några ord om informationen. Närdet gäller denna proposifions informafionsdel är det nog riktigt att man, somLilly säger, i viss mån har följt den praxis som har utvecklats. Jagtycker dock att denna proposition i det här avseendet är anmärkrtingsvärtdålig, med stora luckor i informationen. Oavsett hur praxis ser ur är detväsentligt att uttalar att det på denna punkt måste bli bättre. Enviktig invändning är att det måste vara möjligt för hela att fåinformation - och för resten också för press och allmänhet. 10LILLY () replik: tycks inte, varesig i propositionen, det underlag som vi ha fått ta del av från vårtutskottskansli eller i utskottsbetänkandet, ha fått den information som han harefterlyst. Jag kan inte göra så mycket annat än att beklaga att StaffanBurenstam tydligen inte har läst och förstått det som där står. Jag kantyvärr inte hjälpa till med mer information. Det är en så klar och tydligbeskrivning att borde ha kunnat om inte lära sig denså i varje fall läsa sig till denna information. Det verkar som om har följandeuppfattning; Efter det att staten har "städat" i de privata företagsom av många artlednirtgar inte har klarat av sin situation och som statendärför har varit tvungen att överta skall dessa företag återföras till privatägo. Det som jag vänder mig mot är att statert efter det att man har fått ettföretag att bli lönsamt och stå på egna ben skall avhända sig den verksamheten.Det är vikfigt att vi har ett väl fungerande statligt ägande av företag. Jag kan inte se annat än att den av er föreslagnaförsäljningen av alla eller vissa av de företag inom Statsföretag som går braär ett steg för att minska den statliga sektorns styrka, för att undergrävadenna. Det slår speciellt hårt mot , framför allt , där deflesta statliga företagen och de statligaföretag som går dåligt finns. Efter det att man har sålt ut och på börsen introduceratde företag som kan gå bra skall man enligt er rekonstruera det som blir kvar.Vad finns det - om vi ser det ur en företagslednings synpunkt - för anledningför en företagsledare att i dertrta situatiort jobba och slita för attrekonstruera och få företaget på fötter, när han vet att det sedan skall säljasut? sade att det är sämre företagsledningari statliga företag därför att de saknar den initiativförmåga och deninitiativkraft som präglar ett privat ägande. Jag vill påstå att det uttalandetinte är bestyrkt. 11STAFFAN () replik; beklagade sig stort över migsom person, därför att jag på grund av oförmåga och obegåvning uppenbarligeninte hade kunnat inhämta tillräckligt mycket information. Jag undrar om helt har missförstått hur ett bra samhälle skall fungera. Det är inte barafråga om att jag skall ha information, utan det är fråga om att svenska folketskall kunna ha bästa möjlighet att göra bedömningar. Så ser i alla fall vi pådet. Det är bakgrunden. Det är inte fråga om att jag, när jag kommer tillhemliga utskottssammanträden, skall kunrta be om allt möjligt material. vet att den arbetsmetoden inte skulle fungera. Utskottsarbetet skullebraka ihop, om jag skulle begära irtformation av den omfattning som man fårfrån rimliga, privata företag som gör nyemissioner. Läs t. ex. Fortiasnyemissionsprospekt, och försök sätta er in i hur utskottsarbetet skullefungera om jag skulle sitta där och begära fram alla dessa olika uppgifter ochmaterial och vi i utskottet tillsammans skulle gå igenom dem! Det är framför allt inte fråga om att jag somutskottsledamot skall ha dessa privilegier, utan det är fråga om att det partisom jag tillhör och andra riksdagspartier skall ha vederbörlig informationinnan vi skriver motioner. Det är fråga om svenska medborgare. Varenda svenskskall i detta fall betala . till statliga företag. Varjeförvärvsarbetande svensk skall betala . i subventioner till dessastatliga företag. Svenska medborgare bör ha en rimlig möjlighet att bilda sigen uppfattning. De är inte nöjda med att och jag kanske vet litetmer än de. Massmedia bör också ha en rimlig förutsättning att kunna sprida deninformation som behövs, och det får man om det skrivs rimliga propositioner. Jag vill gärna säga, till försvar, atttidigare praxis heller inte alls har varit bra. Det var en dålig inledning somsocialdemokratiska industriministrar gjorde , och dennapraxis skulle kanske ha förbättrats under vissa andra perioder. Men nuresonerar vi om dagens proposition. Jag har , även när jagsatt i regeringen, haft synpunkter av liknande slag. Här bör åstadkommas enförbättring, herr talman. Socialdemokraterna pratar uppenbarligen med dåligtsamvete. Det framgår f. ö. av utskottstexten, där de själva framför en delkritik. Vad gäller frågan om ägandet av de statliga företagen, ärdet inte så att statliga företag bara består av förlustföretag som harövertagits, som Hanssonförsökte få det att förefalla. De socialdemokratiska talesmännen intar numeraen mycket blygsam hållning - de brukar vanligen inte sticka under stol med attde vill socialisera och breda ut sig mycket mer än att bara ta hand omförlustföretag. Det är ju inte fråga om huruvida vi skall undergräva denstadiga sektorn eller inte. är det en fråga om hur vi totalt sett kanfå bästa möjliga näringsliv. I finns det, herr talman, speciellaproblem, och därför fordras det också speciella statliga insatser. Jag villdock göra gällande att t. ex. Regioninvest och inte har bidragit här påett tillfredsställande sätt. 12 () replik: Ytterligare några ord om varför det kanfinnas anledning att sälja ut statliga företag. Jag vill då egentligenunderstryka vad jag har sagt. Vad har vi att välja på när det gäller att finansieradenna rekonstruktion av företagen? Vad har vi för möjligheter att välja när detgäller att tillföra dessa företag ekonomiskt stöd i den omfattning som kanbehövas? Det socialdemokratiska förslaget i propositionen är atttillföra dessa företag ur statskassan av skattemedel, somvi egentligen inte har. Vi kan tillföra dessa företag pengarna tack vare att viökar budgetunderskottet och lånar upp till dem. Men strängt taget har vi deminte. Den andra vägen, som vi rekommenderar, är att sälja ut dessa företag viabörsen och därmed få aktier i dem. Vi haren aktiv börs f. n.-jag har t. o. m.hört socialdemokrater säga att den har blivit överaktiverad på grund avskattefondssparartdet. Jag vill naturligtvis inte att det skall gå så illagalet att vi inför löntagarfonder i det här landet, men - om ni skulle göra det- vad skall ni göra av pengarna, om ni inte är beredda att köpa aktier även istatliga. företag för dem? Skall vi fortsätta med att stödja de företagen medskattebetalarnas pengar i stället för att gå ut och sälja aktier i dem påbörsmarknaden? Det här är ett vägval som vi haratt göra. Socialdemokraterna föreslår- och kommer säkert att rösta för det - att vi här skall anslå skattepengar, pengar som vi inte har. 13CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Vad beträffar engagemanget i företagen är detingen kritik från min sida när jag säger att om det finns ett personligtägarintresse, så blir engagemanget med nödvändighet större. Jag tror inte attvi kan komma ifrån detta. Så återigen till frågan om informationen: Jag menar attdet inte enbart handlar om vilken information vi kan få i utskottet. Det är enbetydligt vidare krets som kan ställa rättmätiga krav på information om vartskattemedlen tar vägen - det är ju vad det är fråga om. När det slutligen gäller börsintroduktionen vill jag sägatill att de företag jag nämner som exempel inte har någonting medregionalpolitik att göra. Det är företag som jag tror skulle klara sig bättreom de också hadeprivata intressen, företag där de motiv för statligt ägande som vi i och Nr105 för sigaccepterar inte längre föreligger. Ta t. ex. ! Vilka skäl finns det den för attstaten skall driva restaurangrörelse? 14 () replik: Rekonstruktion är indignerad överatt jag vände y Statsföretags-mig mot honom som person. Men är ju truppen företrädare för sitt parti här i riksdageni dag, och jag måste då få vända mig mot hans uttalanden. påstår att det inte är han sombehöver den här informationen utan att det mera är svenska folket som behöverden. Han pekar på de privata företagens skyldigheter när det gäller att geinformation i samband med nyemissioner. Jag skulle då vilja fråga; Hur förhållerdet sig egentligen med den "öppna" informationen från det privatanäringslivet? Jag tänker på omfattande nedläggningar som vi får bevittna ochsom vi bara får acceptera, utan att vi har fått någon som helst information omföretaget och hur det har sett ut. Här påstås vidare att det skulle vara dåligt samvete frånvår sida som gör att vi har påpekat i betänkandet att regeringen skall ge information som anses möjlig att lämna. Det är en uppfattning som vi har.och det är inte fråga om något dåligt samvete. Ett sådant påpekande tillregeringen tycker jag att det finns all anledning att göra. Det fanns allanledning också för de borgerliga regeringarna att ändra på den praxis som råttunder , men det gjorde de ju inte. Till : Tillförseln av kapital skall nu skevia statsbudgeten. Vi menar att vi på det sättet skall kunna genomföra enrekonstruktion och få företagen inom att klara sig, så attde får en likviditet och en soliditet som kan göra det möjligt för dem attexpandera och få en bättre position. Ni säger ju faktiskt i er reservation nr 4att ni kräver en plan för försäljning av statliga företag. Jag kan inte seannat än att detta generellt innebär att regeringen skall lägga fram en planöver hur försäljning av statliga företag skall gå till. frågar varförStatsföretagsgruppen skall driva restaurangrörelse. Varför skall den inte göradet? Det är först sedan kom in i Statsföretagsgruppen som företaget börjatgå bra. 15STEN (): Någon har sagt: Det finns fyra typer avföretag: för det första de som får saker att hända, för det andra de som ser pånär något händer, för det tredje de som undrar vad som händer och för detfjärde de som frågar om det har hänt något. Handen på hjärtat, statsrådet : Till vilken grupphör Statsföretag? Det råder en sammanblandning i statsmakternas sättatt hantera arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiken. Effekten av dennasammanblandning har fått till följd att resultatet av besluten inte kunnatmätas. Enavgörande brist med nuvarande förhållanden är att kostnaderna för statsmaktenär oförsvarligt höga. Självfallet måste vissa åtgärder av sociala och andraskäl vidtas i de områden som regionalpolitiska insatser skall inriktas mot. Menjust därför är en klar gränsdragning nödvändig. Propositionen om Statsföretagsgruppen är en tydligbekräftelse på den oreda som råder. Det är dessutom betecknande att ord sommarknadsförutsättningar, produktutveckling, forsknirtgs- ochutvecklingsinsatser nästan helt lyser med sin frårtvaro i motivtexterna.Strängt taget har regeringen inte mycket mer att komma med än att föreslåsocialisering av redan statliga företag. köpte staten avGrängesbergsbolaget. Staten övertog alla aktier och gruvjätten förstatligades.Nu skall staten köpa en gång till - den här gången av sig själv! Staten övertar aktierna irtte bara i utan också iSSAB, och , och det handlar till största delen omföriustbringande verksamhet. Notan blir på . Dessutom pumpasytterligare in i . Totalt kommer propositiortens förslag att kosta bortåt 5miljarder kronor, kanske mycket mer, något som i sin tur ökar det avsocialdemokraterna i den gångna valrörelsen så hårt kritiseradebudgetunderskottet med motsvarande antal miljarder. Detta sätt att lösa problemen för statliga krisföretagöppnar onekligen intressanta perspektiv. Först har staten köpt upp privataföretag. När sedan dessa företag börjar gå med förlust köper staten dem en gångtill. Blir det nya förluster köper staten ytterligare en gång och en gång till,och en gång till, hur länge det nu kan hålla på. Man kan också fåägartillskott. Har man inte pengar så lånar man, påpekade för enstund sedan. I slutändan blir det alltid skattebetalarna som får stå förfiolerna. Att något måste göras åt de statliga, väldigaförlustföretagen har ju stått klart. Den tidigare akutmottagningeni industridepartementet, som bemannas av tre statsråd, har alltså hittatmelodin. Det är bara att låta staten köpa statens olönsamma företag, så ärproblemen ur världen. Går det inte bra får man köpa en gång till.Skattebetalarna står för kostnaderna. Men hur länge? Under en följd av år har på det här sättet åtskilligamiljarder lagts ned i stöd till företag som gått dåligt. De enormaindustrisubventionerna har försämrat statsfinanserna, bromsat den nödvändigastrukturomvandlingen inom industrin och försämrat villkoren för dekonkurrensutsatta delarna av näringslivet. Och allt detta utan att delångsiktiga överlevnadsmöjligheterna för de branscher och företag som fåttmiljardstödet har förbättrats. De ytterligare ca som nuföreslås späda på dessa utgifter förefaller att försvinna på samma sätt. Dennaenorma "satsning" som regeringen vill göra motsvarar en veckaskarensdagar eller en höjning av momsen med . Propositionenger ingen vägledning när det gäller att göra bedömningar av den framtidalönsamheten, och ännu mindre finns det några förslag om alternativ användningav dessa medel. förmåttsig till att dra slutsatsen, att ett flertal företag borde få övergå tillprivat drift för att de skall kunna motsvara kraven från det förändradesamhället och påskynda sitt eget finansiella tillfrisknande. Så längesom företagen behåller sin status som statsägda företag, som enligtindustriministern "inte kan göra konkurs", kommer de att utgöra enalltför betungande belastning för regeringen och därmed för staten. Eftersom t.ex. och inte är börsnoterade, kan man knappast få en adekvatbedömning av företagens marknadsvärde. Som ombud för skattebetalarna måste vi fråga: Vad får viexakt för dessa miljarder som socialdemokraterna begär att nu skallbevilja? Vad händer om dessa medel inte placeras i Statsföretag? Vilkaalternativ har socialdemokraterna till dessa placeringar? Vilkasamhällsekonomiska värden har i så fall en alternativ artvärtdning av dessapengar? Hur mycket av framtida och mer lönsam sysselsättning hotas avindustristöd som konserverar en föråldrad företagsstruktur? Var finns desamhällsekonomiska lönsamhetskalkylerna? Som framgår av den moderata partimotionen har vi accepteraten uppdelning av Statsföretag, men inte på det sätt som regeringen nu föreslår.Inom Statsföretagsgruppen finns företag som under normala affärsbetingelserborde vara lönsamma. Dessa bör avgränsas från Statsföretag och börsintroduceraspå lämpligt sätt. Vi har därför föreslagit att aktierna i samtliga dotterbolag,med undantag för , , , Svenska , NJA och Regioninvest iNorr AB, genom apportemission tillförs . Samtidigtföreslår vi att det utökade säljs ut successivt på börsen. Vad beträffar upprepar vi tidigare kravpå en snar avyttring eller avveckling av företaget, med de motiv som vitidigare gett till känna här i kammaren. För ASSLs del är en konstruktivlikvidation i enlighet med aktiebolagslagens bestämmelser den bästa lösningen.En finansiell rekonstruktion genom ensidiga kapitaltillskott från ägaren/statenär inte längre realistisk. ASSLs problem har sin grund i ett stort risktagande. Vihar noterat att statsrådet känt sig nödsakad att rikta en kraftigerinran till företaget om att en fortgående strukturrationalisering och enkoncentration av resurserna till lönsamma och utvecklingsbara enheter ärnödvändig. Likaså säger statsrådet att styrelsen och ledningen skall se överASSLs företagsstrategi och inriktning. Detta uttalande vittnar, herr talman,om regeringens oro för företagets framtid. Det antyder att man inom regeringenanser att ASSLs nuvarande politik inte kan betraktas som en garanti förframgång. Som vi anger i vår partimotion och även i våra reservationer är enkonstruktiv likvidation ett väsentligt bättre alternativ än fortsatta försökatt på basis av en stor kapitalinsats driva verksamheten vidare på det sätt somnu sker. Aktierna i det företag som inte förs in under Procordiastannar enligt vårt förslag kvar i Statsföretag. Det är viktigt, som sägs i vårpartiinotion. att den ledningskapacitet som trots allt finns i Statsföretaganvänds för att samordna och omsätta statsmakternas intentioner på dettaområde. direktunder industridepartementet försämrar kontrollmöjligheterna, och dessutomminskar kompetensen. Vi har därför föreslagit att regeringen skall återkommamed förslag till program enligt de riktlinjer som jag nu har redovisat i syfteatt stärka lönsamheten för enheterna inom . Ävenmoderbolaget bör rekonstrueras finansiellt. På två punkter har dess bättre insikten om att regeringen"är fel ute" inställt sig hos socialdemokraterna i utskottet.