prot · G609120 · 1982-12-31 00:00:00 — Och hur länge tänker ni fortsätta med denna trafik? Är ni helt enkelt ute efter att riva upp ATP-systemet? Det är denfrågan vi har ställt, och det finns mofiv för att göra det. Fårjag sedan säga - eftersom har varit inne på det i någrasammanhang- att pensionstillskotten inte utgör någon allmän låginkomstutfyllnad.De tillkom för att förbättra situafionen för de pensionärer som på grund avavsaknaden av löneinkomster eller låga sådana saknade ATP eller hade en lågATP. Låt mig också gärna fillägga att man i pensionskommittén var enig om attundantagandet skulle slopas. Även i fråga om dem som hade begärt undantagandefrån ATP förelåg i stort enighet om att ingen ändring av bestämmelserna skulleske. Det gällde såväl som representant. Centernsrepresentant hade ett i hög grad dämpat förslag om ett halvt pensionsfillskott- det var allt. Och hade ni haft möjligheter att ändra detta. Ni gjordedet inte. Jag vill bara fillägga att det är viktigt med en vakthållning kringpensionstryggheten. Det har varit motivet för att jag denna kväll ingående harredovisat de fakta som föreligger både vad gäller ATP och vad gällerfolkpensionerna. Anslagtill folkpensioner m. m. 140 (): Jag instämmer i det sade i den avslutande meningen, attvakthållningen kring pensionstryggheten är viktig. Den är synnerligen viktig . Men om man verkligen vill slå vakt om pensionssystemet - och jag tror attden enigheten finns - får man inte förneka verkligheten. KristerWickman påstår att man avgiftshöjning kan se till att fondenhar möjligheter att ge avkastning. låter mycket litet, men med en höjningår är man snart uppe i ett mycket högt avgiftsuttag. Finnsdet då reella möjligheter att klara det avgiftsuttaget? ' Dethär är en verklighet som är nog så bister. Att jag pekar på detta är inte föratt skrämma någon, utan jag tycker det är en beskrivning av hur situationenverkligen är. Det visar på nödvändigheten av att man ser över systemet för atträdda så mycket som möjligt av det. Centerpartiethade en annan uppfattning i ATP-frågan. Vi ställde oss bakom förslaget när detvann gehör i . De som skulle ha straffats för att hadeen annan uppfattning är de som inte får sina pensionstillskott, därför attde begärt undantagande från ATP-systemet. I vår reservation har vi framfört attvi tycker det är ett rättvisekrav att de felakfigheter som skett när det gällerdem som har begärt undantagande från ATP skall tillrättaläggas. Det gäller intestora grupper av människor, men de som drabbas av detta, drabbas verkligenhårt. Anslag till folkpensioner m. m. Sedan vill jag säga att sanningenär, att den som har en hög pension också har fått en stor höjning. Den 1januari 1983 fick en ogift ålderspensionär med maximal ATP en höjning med 9 215kr., medan en ogift ålderspensionär med låg eller ingen ATP fick . Såblev det i verkligheten med den solidaritet man talar om. Vi är kritiska motatt man fördelar små ekonomiska resurser på detta sätt. sade att pensionärerna - åtminstone de somfått tala med socialdemokraterna, dvs. PRO - har ställt sig solidariska fillatt vara med att bära de bördor på det ekonomiska planet som vi i ärtvingade att bära. Jag tror att det är viktigt att man tar kontakt också medandra pensionärsgrupper och att man över huvud taget går samman för att lösadessa stora problem. Här behövs en solidaritet grupper emellan för attförbättra svensk ekonomis framtid och på det viset också skydda pensionssystemetför framtiden. 141SVEN ASPLING (s): Något som ytterligare är karakteristiskt förcenterns talesmän är tekniken, taktiken, att ställa grupp mot grupp. Här har vihört försöka ställa LO mot oss. Jag kan försäkra KarinIsraelsson att enigheten om vakthållningen kring de grundläggande principernabeträffande ATP är fullständig. LO och socialdemokraterna stred tillsammansför vår tids största rättvise- och trygghetsreform. Vi kommer att göra detockså i fortsättningen. Får jag sedan bara göra ännu ett par påpekanden. Jagredovisade vad hade anfört i ett TT-tal, och jag redovisadehur det verkligen förhöll sig. Det hindrade inte från att gåupp här och i kammaren styckevis upprepa detta, som jag visat, högstmissvisande TT-tal. Jag får väl be att läsa protokollet, såhon får se vad det var fråga om - att det är en konsekvens av värdesäkringen.Ni räknade upp pensionerna precis på samma sätt. Varför kan ni inte föra en uppriktig, hederliginformationsverksamhet i pensionsfrågan och tala om hur det förhåller sig: attATP-pensionären med den höga pensionen betalar skatt på den? När han sedanvisar upp vad nettot blir, framgår det att skillnaderna icke är så därdramatiska som försöker göra gällande. Det är viktigt att man i politisk verksamhet medverkartill att fakta blir redovisade. Det undviker när man för dennapropaganda om pensionerna. Jag skallstanna där, herr talman! Överläggningen var härmed avslutad. Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 17 Nr 120 den Mom. 1 (karensdagar m. m. inom sjukförsäkringen) ]4 apj-jl 1983 Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 53 för reservation 1 av m. fl. 60 ledamöter avstod från attrösta. pensioner m. m. Mom. 2 (sänktkompensationsnivå inom sjukförsäkringen m. Utskottets hemställan bifölls med 203 röster mot 73 förreservafion 2 av m. fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. 3 (slopande av fridagsregeln) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avKarin m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 11 (hemmamakesjukpenning) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 57 förreservation 4 av m. fl. Mom. 13 (egenföretagares val av karensfid) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avAllan m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(beräkningsgrunder för basbeloppet) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 215 röster mot 58 förbifall till hemställan i reservation 2 av m. fl. 8 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets mofivering godkändes med 160 röster mot 74 förgodkännande av den i reservation 1 av m. fl. 47 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (pensionstillskott vid undantagande från ATP m. Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 129 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3-8 Utskottets hemställanbifölls. Transportstöd, m. m. Mom. I (enhöjning av den övre hyresgränsen inom KBT-systemet) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 17 förreservation 4 av . Mom. 3 (en översyn av bestämmelserna om inkomstprövning) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 18 förreservation 5 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 24 § Transportstöd, m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /83:17 om anslag fill Institut m. m. 1982/83:100 delvis).. I fråga om detta betänkande hållsgernensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensammaöverläggningen får yrkanden framställas beträffande samtliga punkter ibetänkandet. 143PER STENMARCK (m): Goda väderprognoser är vi alla beroende av.Jordbruket och sjöfarten, sannolikt också industrin till stor del och inteminst vi alla som privatpersoner är det. Den dagUga resan till arbetet ellersemesterresan måste anpassas efter det väder som för tillfället råder. Därförhar det förmodligen också blivit naturligt för de allra flesta av oss att slåpå radion eller TV och lyssna på tillgängliga prognoser. Väderinformationen i riksradion fungerar säkerttillfredsställande, men i lokalradion är det betydligt sämre. Förhandlingarpågår mellan lokalradio och , dock utanatt något avtal ännu har slutits. Enligt uppgift har inga egentligaförhandlingar ägt rum . tog jag upp problemet i en frågedebatt medkommunikationsministern, väl medveten om att det alltid är svårt för enregering att lägga sig i pågående förhandlingar. ansåg sigföljdriktigt inte heller ha någon möjlighet att göra detta. Likartade svar hargetts av tidigare kommunikationsministrar. frågar man sig ändå hur länge vi skall acceptera ettavtalslöst tillstånd. Någonstans måste det ju ändå finnas en toleransgräns, dären regering så att säga slår den berömda näven i bordet och kräver en lösningpå problemet. Förhandlingarna har pågått i tre eller -uppgifterna varierar något beroende på vem man talar med. Det måste vara fulltklart att det inte kan få pågå till. verkar vara tämligen ensamt om att tafrågan på allvar. I sitt betänkande 27 /81 skrev utskottet- medhänvisning till tidigare gjordauttalanden - att "utskottet fäster stor vikt vid att frågan kanges en snarlösning". Det skrev man och man fortsatte med att utgå frånatt "överläggningarna kan avslutas och att regeringensenast i nästa års budgetproposition för redovisar ett förslag tilllösning". "" - det var ! Då fannsfortfarande ingen lösning. sade sig då "ånyo understrykaden betydelse som den lokala väderinformationen har för bl. Man avslutade i traditionell ordning med att förutsättaatt "regeringen tillser att" en "överenskommelse träffas mellanparterna". I årets budgetproposifion talas knappast om detta problem,men trafikutskottet tar ånyo upp frågan till behandling. Utskottet betonar däratt man "understrukit den betydelse som den lokalaväderinformationen har". Frågan är väl därmed om inte det största felet är att ettflertal regeringar inte har tagit problemet tillräckligt mycket på allvar. finns det naturligtvis skäl till att inget avtal harslutits. Skälet heter, som så ofta, brist på pengar. bedömer den totala kostnadentill 1 milj. kr. , lokalradion är beredd att betala betydligt mindre. Förett år sedan avsatte . för att, som det hette, underlättaompriorite-ringar inom det totala utbudet av väderinformation. En förutsättningför att skulle få disponera pengarna var att en överenskommelse nåddes medlokalradion. Så har alltså ännu inte skett. Läget är förmodligen, trots detta, inte helmörkt förtillfället. Särskilda avtal finns nu med lokalradiostationerna på och iJönköping. Ytterligare fyra lokalradiostationer har visat intresse för detta.Delvis har avtalen möjliggjorts genom att andra intressenter kommit in ibilden, villiga att stå för en del av kostnaden, såsom kommuner ochlänsstyrelser. Kanske kan just detta vara en öppning. Ju fler uppdrag,desto mer kan kostnaderna spridas. Rimligtvis borde många vara intresserade avaktuella väderprognoser, spridda genom lokalradion. LRF borde vara det, förväderinformation fill jordbrukare, fiskenäringen borde vara det och likaså försäkringsbolagen.Ju bättre väderprognoser desto färre bilolyckor och desto lägre kostnader förförsäkringsbolagen. Trots att det förhoppningsvis nu kan finnas anledning viss optirnism, är det nog ändå på sin plats med en gardering för denhändelse inget avtal slutits . I det läget bör, enligt mittförmenande, de . som avsattes och som fortfarande finns kvarfå användas för väderinformation i de delar av landet som oftast drabbashårdast av de snabba förändringarna i vinterväderleken. Jag har i denna del inget yrkande utöver trafikutskottets Transportstöd, m. m. Transportstöd, m. m. hemställan, men jag tycker att det är hög tid att fråganbörjar tas på allvar och att de förhoppningar som framförts i trafikutskottetsmånga olika skrivningar under en följd av år skall kunna vara infriadeåtminstone till nästa års budgetproposition. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 144ANNA (): I det betänkande från trafikutskottet som vinu diskuterar finns två reservationer. Låt mig ta dem i omvänd ordning. Reservation 2, bakom vilken står och ,handlar om transportforskningsdelegationen och kollektivtrafikberedningen.Utskottets majoritet säger ja till regeringens förslag att anvisakollektivtrafikberedningen 3,5 milj. kr. Vi reservanter har inget emot att beredningen får dessapengar, men vi anser inte att anslaget fill kollektivtrafikberedningen bör tasupp separat utan tas upp under anslaget tilltrafikforskningsdelegationen. Ett separat anslag kan tyda på att regeringeneventuellt vill permanenta kollektivtrafikberedningen, och det tycker inte viär lämpligt. De arbetsuppgifter som denna beredning har är motiverade men börpå sikt tas om hand av redan befintliga myndigheter, t. ex.trafikforskningsdelegationen och väg-och trafikinstitutet. Därmed yrkar jagbifall till reservafion 2. Reservation nr 1 rör verksamhet, närmare bestämtSMHLs bemannade väderstationer, eller synoptiska observationsstationer, som deockså kallas. När vi förra gången, , behandlade och verksamhet var frågan om de synoptiska stationerna uppe tillingående debatt. Då, 1981, ville lägga ner ett flertal bemannadeväderstationer för att på det viset få pengar över till att betala ett nytt,tekniskt avancerat system kallat PROMIS 90. PROMIS betyder Program för ettoperationellt meteorologiskt informationssystem. Ett enigt trafikutskott sadeden gången nej till detta. Eftersom det nya systemet innebar mycket storaförändringar av vädertjänstens organisafion och de ekonomiska konsekvensernavar osäkra, borde systemet, enligt trafikutskottets mening, först prövas påförsök inom ett begränsat område. När detta försök var genomfört skulle detutvärderas och få tillfälle att uttala sig om huruvida man skulle gåvidare på den vägen. "För att inte förekomma utvärderingen avförsöksverksamheten anser utskottet att nedläggningar av observationsstationenutöversådana som är ett led i SMHLs normala rationaliseringsarbete ej bör komma ifråga. Enligt utskottets bedömning innebär detta att nätet av bemannadestationer i avvaktan på försöksverksamheten åtminstone bör ha den omfattningsom föreslås i . Då nedläggningar av stationer diskuteras ärdet angeläget att även regional- och sysselsättningspolitiska hänsyn tas.Utskottet anser vidare att då resultatet av försöksverksamheten presenteras bör redovisa om och på vilket sätt denuvarande bemannade stationerna kan effektiviseras genom att förbättra dentekniska utrustningen." Den omtalade försöksverksamheten har ännu ejpåbörjats, ännu mindre genomförts och utvärderats. Något förslag från ompå vilket sätt de nuvarande bemannade stationerna kan göras effektivare genomförbättring av den tekniska utrustningen har inte heller presenterats. Deregional- och sysselsättningspolitiska skälen för att bevara de synoptiskaväderstationerna är minst lika starka nu som 1981. Trots detta sägertrafikutskottets majoritet nu ja till SMHLs och föredragandens begäran att SMHIsjälvt och utan att höra skall få bestämma vilka och hur mångabemannade väderstationer som skall läggas ned. Man gör helt enkelt enhelomvändning och ger verket fullmakt att i sin egen takt avveckla dessastationer. Detta kan inte gå med på. Utskottsmajoritetens förslag att i fortsättningensjälvt bör få bestämma över antalet bemannade väderstationer från meteorologisksynpunkt utesluter hänsyn till de regional- och sysselsättningspolitiskasynpunkter som trafikutskottet betonade 1981. En fortsatt indragning avbemannade stationer får svåra konsekvenser ur dessa aspekter. Stationernaligger för det mesta på landsbygden, i fjälltrakter, i kustbanden eller i annanglesbygd. återfinns.i Norrlandslänen och ytterligare iglesbygdsregioner i övriga landet. Flertalet stationer är också lokaliseradetill små kommuner med dåligt skatteunderlag och stora arbetsmarknadsproblem.De utgör oersättliga arbetsplatser i många utkanter av vårt land och fullgörockså på många håll, vid sidan av det meteorologiska arbetet, viktiga uppgiftertill hjälp för turister, samfärdsel och försvar.- har kommit ut med en rapportsom heter Effekter på sysselsättning och ekonomiska konsekvenser avnedläggningar av bemannade väderstationer. Denna rapport ger sannerligen inteunderlag för att, som utskottsmajoriteten vill, riva upp beslut, utanvisar på svåra samhällsekonomiska förluster vid sådana nedläggningar. Att lägganer bemannade väderstationer är både ekonomiskt och regionalpolitiskt fel. Att göra här berörda människor arbetslösa genom att ersättadem med automater, om vars utseende och funktionsduglighet man ännu inte vetnågonting, att sedan betala ut arbetslöshetsunderstöd i stället för löner fören vettig sysselsättning och ovanpå detta dryga pengar för att skicka ut folk ibåt och helikopter för att serva de utsatta automaterna, att inte först prövavägar att effektivisera den nuvarande organisationen innan man slår sönder denför ett nytt, oprövat, tekniskt komplicerat och dyrbart system - detta ärteknikens triumf över människan och strider mot allt sunt förnuft. Det finns ingen anledning att riva upp det beslut vi fattade 1981. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. Transportstöd, m. m. 145SVEN (vpk): . Detta betänkande behandlar, bl. a. underpunkt 6, Bidrag till . I dethär inlägget vill Transportstöd, m. m. jag kommentera dels vpk:s motion 1982/83:778, delsreservation 1, som avgivits av och vpk. Vi har i vårt land för vana att grunda de parlamentariskabesluten på mer eller mindre ingående utredningar. Så gäller också besluten omden framtida inriktningen av vädertjänsten, vilken bl. a. genom sinprognosverksamhet och dess tillförlitlighet spelar en viktig roll i helasamhällsverksamheten. Det kan t. ex. gälla jordbruket, transporterna,byggnadsverksamheten och energiproduktionen, men främst kanske verksamheten harbetydelse för säkerhetens förstärkning - inte minst när det gäller sjö- ochluftfart, liksom då det gäller arbetsplatser eller verksamhet i fjällförhållanden. Den s. k. analyserade ingående helaproblemområdet och tog ställning fill en delstudie som kallas PROMIS 90 medförslag om den framtida vädertjänstens utformning. I PROMIS 90 föreslås enambifiös satsning på avancerad teknik och automatik. Ett genomförande skulleinnebära betydande kostnader- uppskattningsvis 60 miljoner i investering, sademan. Det var en kostnad som efteråt visar sig bli betydligt högre.Enbart den föreslagna s. k. pilotanläggningen beräknas nu kosta omkring 48milj. kr., och då är inte 15 väderradarsystem och omkring 270 automatiskaobservationsstationer medräknade. Såväl tidigare SMHI-utredning som trafikutskottet ochriksdagen var av den meningen att det synopfiska observationsnätetskulle behållas vid ca 150 stationer. Det har f. ö. i sitt inlägg. Med i bilden finns givetvis regionalpolitiska,ekonomiska och sociala effekter, eftersom de synoptiska stationerna oftast ärbelägna i områden av landet - det kan vara glesbygd, fjällbygd ellerkustregioner- med omfattande sysselsättningsproblem. Härtill kommer att dettaarbete kan utföras av människor som i övrigt har svårt att finna ett lämpligtarbete på grund av yrkesskador eller andra handikapp. Det är alltså synnerligenlämpliga arbeten i områden där man har svårt att få fram arbeten som passar förexempelvis handikappade. Men som vi tolkar saken var det ändå inte dessa skäl somvar de avgörande när man gjorde det här ställningstagandet, utan här speladefrågan om utvecklingen av den meteorologiska verksamheten en avgörande roll.Den moderna tekniken med datorer, radar, osv. kan även på detta område bli tillstor nytta - det är vi säkert alla överens om. Men när det gäller själva övergången till användning avhögteknologiska lösningar visar all erfarenhet att man är betjänt av enrealistisk försöksverksamhet. I detta fall innebar också fjolårets beslut atten sådan försöksverksamhet vid s. k. pilotanläggning i skulle kommai gång för att man därigenom skulle kunna utröna vad som var bäst.Försöksverksamheten borde, tyckte man, även innefatta prövning av möjlighetenatt förse de nuvarande synopfiska stationerna med förstärkt teknisk utrustning.Vi måste i detta sammanhang komma ihåg att många av dessa stationer i dagsaknar de mest elementära medel av teknisk karaktär. Enligt uppgift som jag har inhämtat har bara hälften av desynoptiska stationerna moderna barometrar eller elektriska vindmätare. exempel vill jag alltså nämna att de synoptiskastationerna har bristfällig utrustning. I denna försöksverksamhet skulle en pilotanläggning iNorrköping byggas upp och utgöra basen för försöksverksamheten. Man skulle såsmåningom komma fram till hur det framfida vädertjänstsystemet borde utformas. Genom skrivningarna i såväl propositionen som betänkandetlämnas nu öppet för SMHLs ledning att lägga ner synöptiska stationer av t. ex.besparingsskäl. Allt tyder nu på att SMHLs ledning har en mycket stark tro påde superteknologiska lösningar och på behovet av s. k. korta prognoser. Man kanjämföra dessa högtekniska lösningar med de i många fall tekniskt försummadenuvarande synoptiska stationerna, som jag talade om . Med denna nya öppningfinns dessutom risk för att man av finansiella skäl forcerar indragningen av desynopfiska stationerna för att få pengar över fill utveckling av den dyra nyatekniken. Här ligger då en viss fara i att man mer eller mindre tarbort basen för den nuvarande observationsverksamheten, innan man vet vad de nyatekniska lösningarna innebär, dvs. innan en ordentlig försöksverksamhet hargenomförts. Enligt vår mening finns det anledning att först genom den omnämndaförsöksverksamheten få fastslaget att det nya högteknologiska system som manvill använda sig av fungerar tillfredsställande, innan man raserar den nufungerande ordningen. Detta leder till att vi anser att man fortfarande skallstå fast vid det polifiska beslut om de synoptiska väderstationernas bibehållandefill angivet antal som fjolårets fattade på förslag av utskottet.Såväl meteorologiska fakta som regionalpolitiska effekter liksom sociala ochekonomiska aspekter talar härför. Jag vill med hänvisning härfill, herr talman,yrka bifall fill reservation 1 vid punkt 6 i det nu aktuella betänkandet och iövrigt till utskottets hemställan. Transportstöd, m. m. 146OLLE ÖSTRAND (s): När vi nu behandlar trafikutskottetsbetänkande om anslag till institut m. m. - det rör sig om ungefär700 milj. kr. - säger det naturligtvis inte så mycket för den oinvigde. Menbetänkandet behandlar flera vikfiga avsnitt inom kommunikafionsdepartementetsverksamhetsområde, av vilka jag nu skall beröra de viktigaste. skalljag naturligtvis kommentera de reservationer som har fogats till betänkandetsamt några av de fem särskilda yttranden som avgivits. När det gäller transportstödet till är detglädjande att kunna konstatera att anslaget nu har räknats upp med hela 50milj. fill 176 milj. kr. a. på att med anledning avsocialdemokratiska motioner beslöt om vissa mycket viktigaförstärkningar av transportstödet. Vi återinförde då uttransport för vissajärn- och stålvaror. Vi återinförde också stödet för hyvlade och sågadeträvaror för de kustsågar efter som arbetade under sammabefingelser som inlandssågarna. Vi höjde också bidragsprocenten för vissaregioner. De här åtgärderna räddade fortsatt verksamhet vid många företag, somi annat fall 9 protokoll 1982/83:119-123 Transportstöd, m. m. skulle ha hamnat i väldigt stora svårigheter. Även har det väckts motioner om införande av ettsjötransportstöd. Personligen tror jag att mycket talar för att tiden nu snartär mogen för att införa ett transportstöd för sjöfarten, bl. a. för att räddafortsatt sjöfart över Norrlandshamnarna. Men eftersom den regionalpolitiskautredningen nu prövar frågan om införande av ett stöd för sjötransporter, anservi att det i det här läget är riktigt att invänta resultatet av den prövningen. Gotlandstrafiken har varit en källa tillbekymmer, beroende på ett mycket kraftigt ökat behov utav stöd. 1978utbetalades ett transportstöd till Gotlandstrafiken på 19 miljoner. Det stödetvar 1981 uppe i över 80 miljoner. Mot den här bakgrunden har en enig riksdag vid fleratillfällen uttalat sig för att det måste vara en angelägen uppgift förtransporträdet att medverka till fortsatta rationaliseringar iGotlandstrafiken, i syfte att med upprätthållande av en fillfredsställandetrafikförsörjning också minska bidragsbehovet. Det är också mot den här bakgrunden man får se derationaliseringsåtgärder som har genomförts utan att det för den skull hartummats på kravet om en tillfredsställande trafikförsörjning. Medelsbehovet förnästa budgetår har kunnat minskas fill ca 62 miljoner.