prot · G60914 · 1982-12-31 00:00:00 — Men låt mig bara påminna om attsocialdemokraterna var det enda parfi i denna valrörelse som talade om försvenska folket att det skulle krävas uppoffringar för att vi skulle kunna taoss ur den ekonomiska krisen. Vi var det enda parti som gick fill val ochtalade om att vi måste höja momsen. Vi var det enda parti som talade om attstandarden icke skulle kunna höjas, utan antagligen måste sänkas för att viskulle kunna få fram de resurser som krävs för en återuppbyggnad av . Vi har inte svikit något enda vallöfte. Det vallöfte somNils Åsling nu talar om, nämligen det som gäller pensionärerna, kommer vi atthålla. Sedan vill jag säga att detta egentligen handlar om dennota från regeringstid som måste betalas. Att intesjälv behöver attestera den notan skall han vara hjärtligt glad för. AnL 20NILS ÅSLING (c): Jag vill påminna om detcitat jag åberopade i mitt förra inlägg, av vilket det framgick att det ärlöntagarna som får betala fiolerna när man gör en devalvering av den här arten. Det var intressant att erinrade om att deborgerliga regeringarnas devalveringar var lika stora som den nu genomfördadevalveringen. Men det var en markant skillnad mellan dessa devalveringar ochden devalvering som socialdemokratin har gått ut med. De borgerliga regeringarnasdevalveringar var motiverade av den svenska industrins internafionellakonkurrenssituation. De var motiverade av kronans övervärdering. Inget av dessakriterier gäller för den nu genomförda devalveringen, som är en renkonkurrensdevalvering och ett rent vågspel, där man har satt inte minstlåginkomstgruppernas situafion på spel för att uppnå vissa klart definieradefördelar för näringslivet. Vi får se hur effekten av detta blir. Jag tror att vi omett år kan se hur detta vågspel faller ut. Men redan nu kan jag säga - eftersomKjell-Olof sade att socialdemokratin var det enda parti som talade omuppoffringar för att komma ur krisen - att den socialdemokratiska valrörelseninte var någonting annat än en våldsam kanonad mot den besparingspolifik ochmot den antiinflationspolitik som regeringarna har bedrivit. redan glömt valrörelsens alla diskussioner? en fråga: Innebär löftet till pensionärerna attATP-pensionärerna nu kan räkna med en hundraprocentig kompensation fördevalveringens effekter? Om vissa följder av devalveringen av den svenska kronan AnL 21 Ekonomi- och budgetministern : försöker tydligen göra gällandeatt den politik han varit med om att föra har varit så framgångsrik att det nuinte krävs några åtgärder för att förbättra läget för svensk industri. Låt migdärför bara påminna om att 160 000 jobb har försvunnit ur svensk industri efter1977 års devalvering. Ni har lånat upp i utlandet därför attindustrin inte förmår sälja och konkurrera. Det var det vi övertog. Det vararvet ifrån den Åslingska regeringsperioden. Så har mage att påståatt vi inte behöver göra någonting åt detta. Sedan några ord om skillnaden närdet gäller de uppoffringar som det här är fråga om. Vår mening är - och vikommer att se till att den meningen får ett reellt innehåll - att löntagarnainte ensamma skall bära uppoffringarna. Det ni gjorde var att ni ensidigt ladeaUt på löntagarna. förbättrade ni villkoren och sänkte skatterna förakfieägare och företagare - det som stod och försvarade härför . Det är skillnaden mellan socialdemokratisk och borgerligpolifik. AnL 22NILS ÅSLING (c); Det är riktigt att svensk industri har haftsvårt och hitfills att hävda siginternationellt och att Om vissa följder av devalveringen av den svenska kronan många jobbdess värre har försvunnit, beroende på att vi har haft ett konkurrenslägegentemot omvärlden som varit ofördelaktigt. Men med devalveringen i september1981 återställdes den svenska industrins relativa kostnadsläge till vad det vari . Och det var alltså en mycket betydelsefull åtgärd,mofiverad direkt av vår konkurrenssituation. Vad som sedan återstått har juvarit att pressa ner inflationen och att, utifrån de fördelningspolitiskavärderingar som vi har och som innebär att de svaga i samhället skall särskiltskyddas, se till att expansionen av den offentliga konsumtionen hålls tillbaka.Så till vida företräder vi samma fördelningspolitik som ni har företrätt. Menhur blir det med den 100-procentiga kompensationen till ATP-pensionärerna?Skulle vi inte kunna klara ut den frågan åtminstone här ? 23Ekonomi- och budgetministern : Herr talman! Jag har redan sagtatt det löfte vi har ställt ut till pensionärerna skall vi hålla. Jag skallinte behöva upprepa det för att det skall gå upp för vi menar med detta. Sedan bara en sak. har svensk export blivit entotal besvikelse. Den borgerliga regeringen trodde att vi skulle få enförbättring av handelsbalansen. Den har kraftigt försämrats. Vi kommer attförlora ytterligare 40 000 industrijobb. Sedan står den för det hela ansvarigeoch säger: Allting är bra, här behöver ingenfing göras. Viskall, herr talman,vara tacksamma för att numera för industripolitik från oppositionsbänken. AnL 24 (): Det var ju för att förbättra den svenskaindustrins konkurrenskraft som vi i regeringarna eftersträvade att, ochlyckades, pressa ner inflationen . Ni löper nu riskenatt få en 15-procentig inflation - en ny kostnadsexplosion av den typ som vihade här i landet och som egentligen är upphovet tillmånga av våra industriproblem samt till industrikriserna 1977 och 1978. Det ärdet höga spel som ni nu bedriver. Det är ett spel med de breda folkgruppernasstandard som huvudsaklig insats. Jag tycker nog att ekonomi- och budgetministern skall tadet litet försiktigt, när han anklagar de tidigare regeringarna för att inte hatagit hänsyn till de breda folkgrupperna. Om det är någon som äventyrar de bredafolkgruppernas standard, så är det socialdemokrafin med dess nya ekonomiskapolitik. Skall man nu tolka det här med löftet till pensionärernasom att ATP-pensionärerna får räkna med en 100-procentig kompensation? Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1982/83:10 om den av devalveringenförorsakade Nr 14 kostnadsfördyringen för ideella och kristna organisationers arbete Torsdaeenden utomlands 25Ekonomi- och budgetministern : Herr talman! frågat mig om jag avser att vidtaga några åtgärder för att förhindra denkostnadsfördyring som uppkommer för ideella och kristna organisationers arbeteutomlands på grund av devalveringen. Till ideella och kristna organisationers arbete utomlandsutgår vissa statsbidrag över SIDA:s budget. Frågan huruvida en höjning av dessabidrag kan ske för att kompensera organisationerna för devalveringen fårbedömas i anslutning till det nu pågående budgetarbetet. Om den av devalveringen förorsakade kostnadsfördyringenför ideella och kristna organisationers arbete utomlands AnL 26 (): Får jag börja med att slå fast att jag numerasitter i på eget mandat, varken som ersättare eller påutjämningsmandat. Jag vill ha det till protokollet, så att det blir slut påfrågorna om jag verkligen är riksdagsledamot. Jag tackar statsrådet för svaret.Min fråga anknyter till just den avslutade debatten mellan ochfinansministern. Jag visar på hur en stor och viktig folkrörelsegrupp - dekristna samfunden - drabbas av devalveringen. Enligt uppgift blirmissionsarbetet utomlands ca 25 milj. kr. Jag skall inte stå här och hyckla, herr talman, genom attpåstå att jag väntat att få ett hundraprocenfigt positivt svar - i varje fallinte i första omgången. Men jag anser ändå att frågan är berättigad. Jag tror att det är viktigt, herr ekonomi- ochbudgetminister, att man, när man diskuterar de kristna samfundens arbete, har iminnet att deras arbete till allra största delen finansieras genom medlemmarnasfrivilligt givna offergåvor. Jag anser också att det är viktigt att stryka underatt medlemmarna i de kristna frikyrkoförsamlingarna domineras av vanliga enklaMedelsvenssöner - både när det gäller samhällsställning och inkomstmässigt. Dearbetar och knegar och betalar skatt på varenda inkomstkrona. Genom sittengagemang i sin församling ger de sina offergåvor, och därför kanförsamlingarna bedriva ett värdefullt arbete till människornas fromma, både härhemma och utomlands. Dessa människor offrar även i svångremstider, även när nii regeringen drar åt svångremmen fyra fem hål ytterligare. Och det är en väldigskillnad mellan den verksamhet som bedrivs genom att beskattade pengar offras-alltså en sådan verksamhet som samfunden har - och verksamhet som lever påstatsbidrag. Men det finns naturligtvis gränser för hur mycket de kristna samfundenorkar med. När regeringen på ett bräde lägger en börda på ytterligare 25 milj.kr. på en ekonomiskt ansträngd folkrörelse blir det svårt. Självfallet krävs strama tyglar när landets ekonomi är iobalans. Det är jag den förste att erkänna - jag är ju moderat. Jag förstårockså att den Om devalveringens inverkan på bostadskostnaderna socialdemokratiskaregeringen i dagens läge inte vill sprätta ut pengar till höger och vänster.Men vi är alla överens om att kyrkornas missionsarbete utomlands är mycketeffektivt. Jag skulle vilja strama upp frågan, med anknytning tilldet mer eller mindre halva löfte som finansministern ger i svaret, med en följdfråga:Vill ekonomi-och budgetministern här i lova att medverka tillatt de kristna samfunden, inom ramen för SIDA-anslaget, skall få ett ökatekonomiskt bidrag? Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1982/83:16 om devalveringens inverkan påbostadskostnaderna AnL 27 Bostadsministern : har frågat mig hur mycketbostadskostnaderna ökar till följd av devalveringen och regeringens ekonomiskaprogram i övrigt. Bostadskostnaderna kommer att påverkas både avdevalveringen och av regeringens ekonomisk-politiska åtgärder i övrigt.Regeringen avser att förelägga en proposition omekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Jag kommer att i anslutning till dennaproposition redovisa min bedömning av de samlade effekterna påbostadskostnaderna av de olika åtgärder som vidtagits och som föreslås. Jag vill emellerfid fillägga attdevalveringen på kort sikt innebär ökad inflation. För att devalveringen pålängre sikt skall leda till en stärkt svensk ekonomi och minskad inflation harregeringen uttalat att ingen särskild kompensation bör utgå för deninflafionseffekt som övergångsvis uppstår. Självfallet kommer dock regeringenatt verka för att bördorna solidariskt fördelas efter bärkraft. AnL 28KERSTIN (): Jag tackar bostadsministern för svaret. Det står helt klart att den devalvering som var densocialdemokratiska regeringens första åtgärd drabbar hårt, inte minst påboendesidan. Min fråga berör bara en del av den kostnadsökning vi har att väntaoss. Det är rätt enkelt att räkna ut vad ökade priser på oljan ger för resultati höjda kostnader per kvadratmeter. Men tyvärr räcker inte det krontalet som svarpå frågan om vad höjningen av hyran bUr. Sammanräknat har denna genomtänktaekonomisk-politiska åtgärd drastiska effekter på boendekostnaderna. Det är illavarslande att man inte kan svara påfrågan om kostnadsökningarna, inte ens nu snart efter beslutet. Detär självklart att alla tänker tillbaka på valrörelsen, de löften som gavs ochde inlägg som förekom i debatten. Det var uppgifter som skulle ge väljarna enklar bild av vad de hade att vänta sig efter valet. Väljarna invaggades då i uppfattningenatt hyreskostnaderna skulle sänkas eller åtminstone kraffigt begränsas. I debatt efter debatt kritiserade oppositionen regeringensbesparingspolitik kraftigt. Under det gångna sade socialdemokraternahär i kammaren konsekvent nej fill alla besparingsförslag - detta trots attbesparingspolitiken syftade till att uppnå balans i samhällsekonomin.Regeringen minskade ökningstakten på bostadssubventionerna som viskyddade de svaga i samhället. Det var en ansvarsfull bostadspolitik och densade socialdemokraterna nej fill. Man sade att man i stället skulle lösa allaproblem på annat sätt, och vad gör man nu? Jo, i stället för att lösa problemenskapar man verkligen nya. kommer det att uppkomma enorma krav påbostadssubventionssystemet: på bostadsbidragen, på räntebidragen och påränteavdragen. Det måste till åtgärder för att fånga upp t. ex. barnfamiljerna,som alltid drabbas hårt. Det vore intressant att höra vad bostadsministern trorom det sug efter ökade subventioner som måste komma och om han anser att dennödvändiga ökningen innebär en ansvarsfull politik. Om devalveringens inverkan på bostadskostnaderna AnL 29 Bostadsministern : Jag föreställer mig att vi i andra sammanhangfår tillfälle att återkomma fill de borgerliga regeringarnas bostadspolitik ochinte behöver behandla den i samband med den här frågestunden. Så till frågan om devalveringens effekter. att det är lätt att räkna ut hur mycket devalveringen höjerenergikostnaderna. Då kan det ju inte heller vara så farligt om man väntar tillden tidpunkt jag har angivit med att lämna en mera fyllig redovisning av bådedevalveringens och de övriga ekonomisk-politiska åtgärdernas effekt påbostadskostnaderna. Jag ber också läggamärke till att jag i mitt svar klart uttalat att vi skall fördela bördornasolidariskt. Det innebär att vi tänker föra en politik som gör att de somdrabbas hårdast av den nedgång i vår ekonomi som vi haft nu under en längre fidockså får det bästa stödet. Jag är alltså beredd att återkomma fill kammarenoch redovisa vilka effekter det här kan få. Det är för tidigt att dra någraslutsatser om vad regeringens bostadspolitik kan komma att innebära - vi ärännu inte färdiga att lägga fram förslag i den frågan. AnL30 (): Bostadsministern förstår säkert attmänniskorna är oroade och undrar över vad som kommer att hända. Att man frånolika utgångspunkter diskuterar bostadspolifiken är ganska naturligt. Som jagser det kommer den politik som socialdemokraterna tydligen tänker föra attmedföra ett så stort tryck att människorna har all anledning att känna oro.Bostadsbidragen måste öka. Vi får en hög inflafion och vi har hög ränta. Meddet ränteavdragssystem som vi har blir det ett starkt tryck på bostadssubventionssystemet.Allt detta måste leda galet, och då kanske det kommer Om devalveringens inverkan på bostadskostnaderna drasfiskasparåtgärder som drabbar människorna hårt. Människorna har all anledning att kännaoro. AnL 31 Bostadsministern : Jag delar uppfattning att detfinns en viss orsak till oro, men det beror knappast på de åtgärder som tas uppi frågan. Det oroande för hyresgästerna är att bostadsorganisafionerna harkrävt hyreshöjningar på som inte har anknytning till devalveringen. Dekraven framfördes långt före devalveringen. De är i huvudsaken konsekvens av enborgerlig bostadspolitik, då man förändrade den garanterade räntan och gjordeförändringar i bostadsbidragen som innebar att ungefär 250 000 familjer, somtidigare hade haft bostadsbidrag, blev utan det. Det är i och för sig riktigt att det finns anledning tilloro, och jag skall som sagt återkomma till kammaren och redovisa vad vi kangöra för att återställa ordningen efter det som hände under de år då deborgerliga regeringarna bedrev bostadspolifik. 32 (): Det är ju fakfiskt så, , attde åtgärder som har vidtagits efter regeringsskiftet har ökat våra bekymmer. Viansåg att man kunde klara av detta - man kunde skydda de svaga i samhället, ochman kunde t. ex. ge riktade subventioner. Vi har inte fått något ordentligtsvar på frågan hur ni skall kunna klara av verkningarna av de här nyapålagorna. AnL 33 Bostadsministern : Från de boendes synpunkt är effekterna avdevalveringen obetydliga jämfört med effekterna av de åtgärder som är enkonsekvens av den borgerliga bostadspolitiken. Det vore inte särskilt svårt attkompensera för devalveringen. Problemet är att försöka återställa vad somraserades . Jag har redovisat att jag tänker återkomma till kammarenmed en fyllig redogörelse, och jag tror att både hyresgästerna och andra ärberedda att vänta till dess för att få ett ordentligt underlag för en bedömningav hyreskostnadernas utveckling. Då kommer Kersfin också att få rikligatillfällen att medverka till att försöka förbättra situationen. AnL 34 (): Jag tror attmänniskorna känner oro just med anledning av de åtgärder som densocialdemokratiska regeringen har vidtagit. Jag väntar verkligen på de beskedsom vi skall få framöver och på den debatt som vi då skall föra. Det är en ganska underlig inställning att detär den minsta delen av hyreskostnadshöjningarna som skulle skapa så stor orohos hyresgästerna, medan den betydande höjning som är en följd av den borgerliga bostadspolitiken inte skulle ge anledning tilloro. Det är ju här de stora beloppen finns och det är de som är pressande förhyresgästerna. AnL 36 (): Det är synd att vi inte har kunnat fåen utförligare beskrivning av vad devalveringen innebär för bostadskostnaderna- det var detta som min fråga gällde. Då kanske oron kunde ha minskat. Om utbyggnaden av närradion Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1982/83:2 om utbyggnaden av närradion AnL 37 Statsrådet : har frågat mig om jag villverka för en utbyggnad av närradion i den takt som möjliggörs av televerketsutbyggnadskapacitet och närradionämndens administrativa resurser. Man har ibland velat få socialdemokraterna att framstå somnärradiomot-ståndare. Det stämmer inte med verkligheten. I två radioutredningarhar våra representanter förordat försök med närradio. I försöksverksamheten mednärradio har arbetarrörelsen deltagit på många orter. Som folkrörelseman ärjag lockad av de möjligheter närradioverksamheten kan ge det lokalaföreningslivet. Närradions framtid avgörs av de grupper och de människorsom arbetar med närradion, inte av riksdagsbeslut om organisationsstrukturen.Den slutliga organisationen bör beslutas mot bakgrund av erfarenheterna från enmer utvecklad försöksverksamhet. Jag är därför beredd ätt föreslåregeringen att närradiokommittén får leva vidare. Inrättandet av ennärradionämnd bör med andra ord anstå. Det innebär att närradioverksamhet skallfortsätta och att inget obönhörligt stopp sätts för nya tillstånd. AnL 38JAN-ERIK (): har övertagit ett spännandeoch välskött pastorat. Med tanke på de vikfiga områden han nu övertar ansvaretför -kultur, medier och skola - vill jag önska honom allt gott i det fortsattaarbetet. Jag tackar också för svaret. Min fråga föranleddes av att motstridiga besked eftervalet har lämnats från socialdemokratiskt håll om avsikten att fullföljautbyggnaden av närradion i enlighet med beslut i varas. Dessa olika uttalanden har skapat oro inom de mångaorganisationer runt om i landet som efter riksdagsbeslutet gjort långtgåendeförberedelser för att börja sända närradio under de mera permanentaförhållanden som den nya närradiolagen förutsätter. harhittills beviljat tillstånd för sändningar på 34 orter, och på ett stort antal andra orter är Om utbyggnaden av närradion förberedelserna så långt komna att villkor som förändras iförhållande till riksdagsbeslutet skulle innebära en svår besvikelse. 1 statsrådets svar ges inte någon garanti för attriksdagens intentioner kommer att fullföljas och att det därmed skapasförutsättningar för den successiva utbyggnad som riksdagsbeslutet förutsätter. Vad organisationerna vill veta är just hur det skall blimed utbyggnaden. Man kan, enligt min mening, inte hävda att fattade beslutkommer att gälla och hävda att den påbörjade utbyggnaden skallgenomföras i långsammare takt än vad investeringskapacitet ochnärradionämndens resurser medger. Riksdagsbeslutet innebär nämligen att utbyggnadenskall begränsas endast med hänsyn till knapphet på resurser i dessa tvåavseenden. Det förefaller litet omotiverat att skjuta påtillsättandet av närradionämn-den med hänvisning till att ytterligareerfarenhet behöver vinnas av olika typer av föreningssändningar, innan manlåter en permanent närradiomyn-dighet träda i funktion. I propositionen uttalade jag att närradioverksamheten ännuinte funnit sin slutgiltiga form. Jag föreslog därför att närradionämndenskulle få i uppdrag att fortlöpande följa och utvärdera verksamheten och tillregeringen lämna förslag om de förändringar av villkoren som erfarenheternakunde ge anledning till. Enligt riksdagsbeslutet ingår det också inärradionämndens uppgifter att uppmärksamt följa andra former avföreningssändningar än de som förekommer i närradion. Riksdagsbeslutet innebär alltså att inga ovidkommandehinder skall resas för fullföljandet av beslut om en successivutbyggnad av närradion. Jag vill därför fråga statsrådet om han är beredd attklart uttala att utbyggnaden av närradion skall fortsätta enligtriksdagsbeslutet. AnL 39 Statsrådet : Låt mig säga att inga ovidkommande hinderkommer att läggas för närradioverksamheten. När socialdemokratin talar för en försöksverksamhet pådetta område gör den naturligtvis det mot bakgrund av att försöksverksamhetbedriver man med sådant som är möjligt, inte med sådant som man betraktar somomöjligt. Jag tycker det bör vara en tillräcklig garanti för att de grupper ochde människor som arbetar med närradion skall kunna känna sig lugna. Det ärfaktiskt de som avgör om närradion har livskraft och utvecklingsförmåga. AnL 40 (): Det vore fel av migatt dölja att jag känner tillfredsställelse över den här repliken. Jagbetraktar detta som andens seger över materien. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1982/83:17 om utbildningsstödet AnL 41 Arbetsmarknadsministern ; har frågat mig om jag avserföreslå regeringen några förändringar avseende det utbildningsstöd som kanlämnas till företag när det finns påtaglig risk för permittering elleruppsägning av anställda. Frågan har ställts mot bakgrund av att det nuvarandestödet om per anställd och utbildningstimme inte har givit avsedd effekt. Jag kan nu meddela att regeringen har beslutat om ensådan höjning, dvs. att bidraget för utbildning vid risk för permittering elleruppsägning inom tillverkningsindustrin höjs . AnL42 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för detpositiva svaret på min fråga. har antalet varsel om permittering elleruppsägning ökat kraftigt i prakfiskt taget alla delar av vårt land. Enbart i detvå bruksorterna och , som ligger mig nära, står drygt 3 000anställda inför hotet om permittering. Det akuta behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser är därför mycket stort. En höjning av utbildningsstödet borde enligt min mening haskett . Så hade också kunnat ske, eftersom redan hösten1981 gav den dåvarande borgerliga regeringen fullmakt att lämna ett' högreutbildningsbidrag än till industriföretag som väljer attvidareutbilda sina anställda i stället för att permittera dem. Den möjlighetentog man beklagligtvis inte till vara, och följden har därför blivit att dennastödform har utnyttjats allt mindre av företagen. Det är nu min förhoppning att man ute i företagen ibetydligt högre grad tar till vara möjligheten att utbilda sina anställda i ochmed det förbättrade stödet, i stället för att tillgripa permitteringar. Detmåste ur alla parters synpunkt vara en riktig politik att i en lågkonjunkturutnyttja möjligheten att utbilda personalen i stället för att permittera. Jag vill med detta än en gång tackaarbetsmarknadsministern för det glädjande beskedet. AnL 43 Arbetsmarknadsministern : Låt mig bara kort säga att jag delar den förhoppning som Westbergger uttryck för, att företagen också skall utnyttja den här möjlighetentill utbildning i stället för permittering. Överläggningen var härmed avslutad. Om kompensation till barnfamiljerna för devalveringen ochden aviserade momshöjningen 12 §Svar på fråga 1982/83:15 om kompensation till barnfamiljerna för devalveringenoch den aviserade momshöjningen AnL 44 Socialministern : har frågat mig om regeringenavser att fullt ut kompensera barnfamiljerna för effekterna av devalveringenoch den aviserade momshöjningen. Riksbanksfullmäkfige beslöt att skrivaner den svenska kronans värde . Regeringen har dessutom aviserat attmomsen skall höjas. Ett allmänt prisstopp har införts. Av regeringsförklaringen framgår att olika åtgärder kommeratt vidtas för att göra devalveringen fördelningspolitiskt acceptabel. Inom pågår f. n. beredningen av deekonomisk-politiska åtgärder som behöver vidtas .