prot · G609148 · 1982-12-31 00:00:00 — Det ståruttryckligen i budgetpropositionen, och jag kan gärna säga det igen, attlärlingsutbildningen är ett bra komplement till gymnasieskolansyrkesutbildning, särskilt med inriktning på hantverksutbildning, och att ävenefter en utvärdering som SÖ kommer att presentera kommer gymnasiallärlingsutbildning i en eller annan form att fortsättningsvis vara kvar. AnslagtiU gymnasiala skolor m. m. 31 () replik: Utbildningsministern talar om moderatinkonsekvens när hon gör gällande att vi genom att vilja minska anslaget förundervisningsmateriel med 80 miljoner skulle undandra möjligheterna föreleverna att fä sitt intresseval tillgodosett. Nej, , det ärinte någon inkonsekvens. Jag är väl medveten om att det är många på deyrkesinriktade linjerna som inte får sitt förstahandsval tillgodosett. Men mankan ändå kräva av en utbildningsminister, när hon går upp och kommer med sådanahär beskyllningar, att hon har läst den motion som ligger till grund förreservationen. Det är inte så att vi menar att undervisningen inte skulle kommatill stånd, utan vi anvisar i vår motion andra och billigare vägar för att lösade problem som ni vill lösa genom att plussa på budgetunderskottet. Sedan talar omatt våra förslag rörande planeringsramarna och den långsiktigatrendutvecklingen skulle vara att slå in öppna dörrar. Vi är klart medvetna omden möjlighet som finns och där SÖ har att göra smärre omfördelningar.Det är inte frågan om det. Men genom att fastställer bestämda ramaroch planer för de olika sektorerna ger den också ett klart intryck av att viljastyra verksamheten, och det vill vi frän moderat sida komma ifrån. Får vidäremot vid behandlingen här med ett klart uttalat tillstånd förskolöverstyrelsen att efter det att intressevalen är kända göra de förändringarsom kan vara nödvändiga för att tillmötesgå elevernas önskemål i störreutsträckning, tror jag att det skulle vara bra. 32LARZ () replik: När det gäller JST-sektorn, , är det inte så att det finns någon ambition att slå vakt omluftsiffror. Jag ställde raka och konkreta frågor till utbildningsministern. Omdet nu är sä, som utbildningsministern själv har sagt både ibudgetpropositionen oeh här , att dessa platser skall användas på annatsätt, tala då om på vilken annan sektor, vilken annan utbildningsväg, somutbildningsministern har för avsikt att lägga ut dessa platser och där det ärmer motiverat, jämfört med att försöka fä ut dem på JST-sektorn! Det är baradet beskedet jag kräver. Jag krävde också besked om huruvida utbildningsministerntrodde att landstingen saknade resurser att göra detta. Gör jämförelser med hurvi har pressat på kommunerna och försökt förmå dem attanstränga sig till det allra yttersta för att åstadkomma flerutbildningsplatser i gymnasieskolan! Anslag till gymnasiala skolor m. m. Det är väl en ganska hovsam begäran när man vill förmålandstingen att åstadkomma något hundratal eller ett par hundratal platser meri en utbildning som är önskvärd och angelägen. Utbildningsministern har självnyss sagt att det vore mycket bra. Då får man försöka vara litet mer aktiv föratt åstadkomma det. Man åstadkommer det definitivt inte genom att säga att mannu skall försöka fylla ut det utrymme som finns kvar men att planeringsramarnaåret därefter minskar igen. Och hur det då blir, om man får behälla dem ellerinte, är det ingen som kan säga. Det är ju konsekvensen av det som man nu harredovisat i planeringen för detta och . Sedan sade att jag till det ytterstaförsvarade de lärarlösa lektionerna. Nej, jag försökte att få litet rätsida pådenna debatt. Vad jag har sagt och vad vi säger i denna reservation är ettkonstaterande att de lärarlösa lektionerna, eller självstudietiden, är ettresultat av ett riksdagsbeslut, där vi ålade oss att spara 180 milj. kr. Sedan skulle vi försöka finna former för hur denna besparingskulle kunna tas ut, och en del av denna besparing var självstudietiden. Detvar inte någon innovafion, som sade i sitt första anförande -då skall man nämligen vara först med någonting alldeles nytt. Detta var inteheller, som sade , motiverat med att det var en pedagogiskreform. Utskottet trodde också att man skulle kunna säga det, menutskottsledamöterna har läst litet bättre innantill, och det får uppenbarligenockså utbildningsministern göra. Om man däremot skall ta bort de lärarlösa lektionernakostar det pengar. Jag frågade utbildningsministern vad detta uppdrag till SÖbetyder. Innebär det att dessa pengar nu skall tas någon annanstans i skolan?Det innebär det uppenbarligen, för det är utsagt i klartext. Vad är det då somvi skall väga de lärarlösa lektionerna mot? Är det mellanstadiets prao, ellervad är det för någonfing? 33 () replik: Vad gäller de lärarlösa lektionerna är dethelt riktigt att vi har ändrat uppfattning, på grund av den opinion mot dem somförekommit. Jag konstaterade att utbildningsministern i sittinledningsanförande sade att man skulle prioritera denna fråga i höstensbudgetarbete, och vi är glada att ni tänker ta upp den. Men vad vi kankonstatera, med tanke på alla uttalanden som har gjorts, är att ingenting ännuhar klarlagts eller gjorts i denna fråga, i alla fall fram till . Därförkänner man sig inte heller riktigt säker på att frågan blir klar till hösten.Men vi hoppas att vi får se att det verkligen blir så. Det kan ju vara så attungdomar i denna ålder borde kunna klara sig själva, men opinionen har varit såstark att vi väl får lyssna pä dem som känner till och arbetar med dessafrågor. När det gäller lärlingsutbildningen vill jag ytterligaresäga att vad vi ville i detta sammanhang var att få fram en konstruktion somansluter till anställning med lönebidrag. Jag förklarade förut vad dettagällde. Vi tror att det är en stimulans för lärlingsutbildning och att detborde kunna införas på något sätt. hävdar att de har andra metoderför yrkesutbildning, där kommunerna inte skulle behöva satsa sä mycket pälokaler och utrustning. Man tänker dä på företagsförlagd utbildning, förstårjag. Den möjligheten finns , men den är inte så lätt att utnyttja. 1nuet är det helt klart att det moderata förslaget och reservationen, där mandrar bort 80 miljoner från utrustningsanslaget, direkt försvårar för kommunernaatt skapa utbildning som ungdomar är intresserade av. Det är en inkonsekvens,när man hävdar att sökandeintresset har så stor betydelse. Beträffande vårt intresse av styrning avgymnasieplaneringen är situationen sådan att vi tillämpar det planeringssystemoch det beslutssystem som den moderata skolministern föreslogriksdagen och som ställde sig bakom. Vi harhittills funnit att det har varit ett bra system. undrar till vilka sektorer"luftplatserna" inom sektorn jord, skog och trädgärd har gått. De hargått till t. ex. sektorerna ekonomisk-merkanfil utbildning och sektorernavårdutbildning, socialutbildning och konsumtionutbildning. Det är helt rätt,, att man skall vara aktiv för att få saker och ting genomförda.Jag vill agera pä ett mera aktivt sätt än genom att omge mig med luftsiffror istatistiken för att ordna saker och ting. Jag har därför redan inlett ettarbete pä att försöka få en vetfigare dimensionering på JST-sektorn. Jag vet inte ifall vi skall träta om lärarlösa lektionersom en pedagogisk reform. Jag har ett pressklipp, enligt vilket den tidigareskolministern just hävdat att lärarlösa lektioner var enpedagogisk reform. I de officiella dokumenten lär det ha uttryckts någotförsiktigare; det har sagts att lärarlösa lektioner också är motiverade frånpedagogisk utgångspunkt. Vi socialdemokrater invände kraftigt emot detta, när nitrumfade genom förslaget i . Det gör vi fortfarande. Oberoende av huroense vi är om det pedagogiska i det hela tycker vi att företeelsen i sig geranledning till så stark kritik att vi nu måste lägga ner all möda för att fåbort de lärarlösa lektionerna . Anslag tiU gymnasiala skolor m. m. 35GÖRAN () replik: Utbildningsministern säger att det endaalternativ som vi från moderat sida redovisar i vår motion är inbyggdundervisning. Så är ingalunda fallet. Den inbyggda utbildningen är naturligtvismycket värdefull och skulle kunna användas i större utsträckning genom att mankopplar in de delar av näringslivet som kan erbjuda arbete. Jag tror att justsocialdemokraternas ovilja att använda sig av lärlingsutbildning, inbyggdutbildning osv. gör att det finns ett svalare intresse frän näringslivets sidaän vad som annars skulle vara fallet. Vi har pekat på andra möjligheter. Det finns inom ramenför den verksamhet som skolan bedriver också möjligheter att effektiviseraanvändandet av skolans utrustning, t. ex. genom saxad schemaläggning. Anslag till gymnasiala skolor också poängtera för utbildningsministern att vi frånmoderat sida under innevarande lanserat ett helt nytt förslag till ettlärlingssystem, som skulle kunna vara av stor betydelse i de här avseendena. Beträffande dimensioneringen av gymnasieskolan hänvisarutbildningsministern till att planeringssystemet är någonting som införts aven moderat skolminister. Vi har inte heller klagat på planeringssystemet. Vimenar att planeringssystemet nu är i funktion för andra året i följd, och detkan finnas skäl att göra vissa förändringar i ett eljest ganska väl fungerandesyslem om det visar sig att förändringarna skulle leda till ett bättreresultat. 36 () replik: Jag vill erinra skolministern om att minfråga lydde: Var är det mera motiverat att lägga ut dessa platser än påJST-sektorn? Jag har då fått svaret att det är ekonomisk-merkantil utbildningoch sektorn vård, social och konsumtion. Detta måste jag tolka som så attskolministerns uppfattning är att det finns större elevintresse för dessautbildningsområden än det finns för JST, att det där finns ett störrearbetsmarknadsbehov än vad som finns pä JST-sektorn och att kommunerna där harstörre möjligheter att bygga ut utbildningen än vad landstingen har. Dettamåste alltså bli kontentan av skolministerns svar pä min fråga. Det var enganska intressant information. Jag håller med om att vi kan sluta att träta omsjälvstudietiden. Vi kan i stället koncentrera oss pä det somutbildningsministern och andra frikostigt utlovar, att nu skall det somåterstår av systemet tas bort. Min fråga är dä: Varmed skall det betalas? Omman ställs inför valet mellan det ena eller det andra, vill man också veta vadinnebörden i det som man skall välja mellan är. Då får jag ytterligare en gängupprepa vad utbildningsministern har sagt i sina direktiv till SÖ när detgäller anslagsframställningen: Man skall där pröva och redovisaomprioriteringar av sitt verksamhetsområde, så att eleverna kan fålärarhandledning under den del av studietiden som normalt varitlärarlös. Jag konstaterar än en gäng att detta innebär, att degymnasieskolor som har lyckats att genom omprioriteringar slippa lägga utsjälvstudietid fortsätter som förut, medan de skolor som har lagt utsjälvstudietid nu kommer att få en belöning genom ett extra resurstillskott.Och pengarna skall tas från någon annan del av skolans verksamhetsområde. Frågan är fortfarande från vilkendel de skall tas. Är det den här gången prao-tiden på mellanstadiet som skallstryka på foten, eller vad är det för reform som skolministern nu planerar? Det är en ganska våldsam argumentation från Johanssonssida om den lilla sektorn jord-, skog- och trädgårdsutbildning. Av detenkla skälet att huvudmännen för de utbildningarna inte förmår anordna fler utbildningsplatser än ungefär 2 400, har vi lagt Skall det vara sä förfärligt svårt att förstå? kan se attsökandeintresset är stort, men det går inte att anordna utbildning om de somskall stå för den inte kan sätta i gång den. I det läget för vi i stället överplatser till annan utbildning, som det faktiskt går att anordna. Jag nämndenågra sektorer. Jag tror att förstår detta, om han tänker efterlitet bättre. Beträffande de lärarlösa lektionerna är det naturligtvis viktigast att slå fast ambitionen att de skall avskaffas. Hur detta sedanskall betalas måste vi klara ut i ett normalt budgetarbete. Även det tror jagatt , med sin bakgrund i kanslihuset, kan ha en viss förståelseför. Hans frågor är mest ett spel för galleriet. Till vill jag säga att jag håller med om attplaneringssystemet bör ses över i vad det gäller hur gymnasieskolan skalldimensioneras. Det har vi också tagit upp i budgetpropositionen. Regeringen harsedan på mitt förslag fattat beslut om att ge SÖ i uppdrag att genomföra ensådan utvärdering. I denna fråga är vi helt överens. Detta klargör ytterligareatt reservationen slår in öppna dörrar. Slutligen vill jag på det bestämdaste motsätta migpåståendena om att socialdemokraterna skulle ha en ovilja mot att förläggautbildning till arbetsplatser. Vi har medverkat till detta. Jag ställer miggärna bakom sådana utbildningar under den mycket bestämda förutsättningen attkvaliteten kan garanteras och att vi får en kvalitativt högtståendeyrkesutbildning med tillräcklig bredd. Anslag till gymnasiala skolor m. m. Talmannen anmälde att och att till protokollet fä antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 38LENNART (): Till utbildningsutskottets betänkande1982/83:21 har fogats 24 reservationer och två särskilda yttranden. Jag skallnågot kommentera reservationerna 1-4, 6-13, 18-20 samt 23 och 24. senare att beröra övriga reservationer och utskottets hemställan därvidlag. I gymnasieskolan finns ett stort antal studievägar i formav 25 linjer och ca 400 specialkurser. Dessutom finns som försöksverksamhetgymnasial lärlingsutbildning. Man kan utan överdrift påstå att nästan varjefamilj i vårt land på något sätt kommer i beröring med utbildning av gymnasialkaraktär. Statsmakternas målsättning är att alla ungdomar som lämnargrundskolan skall garanteras utbildning, arbete eller praktik. Vidare skallgymnasieskolan kunna bereda plats åt alla 16-17-åringar som vill ha en gymnasialutbildning. Denna målsättning förpliktigar till verkställighet. Den innebär attdimensionering av de olika utbildningar som är aktuella för både samhället ochdem som söker är oerhört viktig, varför det måste bli fråga om den mestnoggranna prövning. Här kan inte önsketänkande få avgöra, utan alla sakligaskäl och planerad utbildning måste beaktas. I debatten som pågått harvi hört hur dimensioneringen skall kunna göras. Anslag till gymnasiala skolor m. m. Utskottet har behandlat frågan mycket noga och tillstyrkerförslaget om planeringsramar. Likaledes tillstyrker utskottet förslaget omlänsskolnämn-dernas uppgifter och de fastlagda planeringsramarna. Statsrådet skriver i propositionen om svårigheterna att fåen dimensionering som sammanfaller med utbildningens och arbetsmarknadensbehov på både kort och lång sikt. Det stora problemet är ju att kunnaförena samhällets behov av utbildad arbetskraft och det önsketänkande somibland finns - stundom också ett realistiskt tänkande - såväl bland gamla sombland unga människor. Därför är dimensioneringsdebatten oerhört intressant. Jagskall inte gå in på denna sak mera, eftersom den redan penetrerats mycket noga,utan direkt gå in pä reservationerna. Här är, enligt min mening, den första biten avklarad. Närdet gäller den moderata reservationen 1 förvånar jag mig över att moderaternamera tror på ungdomarnas önskningar än på samhällets välplanerade målsättning.Beträffande denna målsättning har alla grupper som har med utbildning att göravarit med och lämnat sakliga skäl och därmed skapat ett underlag, varvid detgivetvis också har tagits hänsyn till ungdomarnas önskemål. Jagkommer inte att gå in på dimensioneringstalen, utan yrkar avslag på reservation1. När det gäller planeringsramarna, reservationerna 2, 3 och4, har frågorna noga penetrerats av statsrådet och de berörda reservanterna.Jag har bara att yrka avslag på dessa reservationer. Sedan till reservation 6 - betyg i ämnet svenska somfrämmande språk. Detta är en gammal bekant som har kommit tillbaka. Förslagethar tidigare avstyrkts, eftersom - som har framhållits frånsakkunnigt håll - dubbel betygsättning inte bör förekomma. Jag yrkar därföravslag pä reservation 6. Beträffande reservation 7, kombination av specialintresseoch gymnasiala studier, finns det en intressant sak. Bara för några är sedanhade vi svårt att acceptera t. ex. idrottsgymnasier. har vi funnit att dessaslår väl ut. Ungdomar som har ett specialintresse har också fått ett störreintresse för allmänna och breda studier. Därför är man nog inne på rätt väg. reformerade gymnasieskolan finns det möjligheter till en utvidgning. Enutredning undersöker också på vilket sätt andra specialintressen kan komma ifråga. Det är klart att musikintresse och andra konstnärliga intressen kanutgöra en kombinationsmöjlighet och därmed hjälpa både individen och samhälleti dess helhet. Eftersom det pågår en utredning yrkar jag avslag på reservation7. Därmed anser jag också att de särskilda yttrandena är besvarade. Sedan har vi då självstudiepaketet - reservationerna 8, 9och 10. Även här har det varit en intressant debatt, och mar var till slut rättöverens om att man inte skulle tala mer om skyldigheter och rättigheter. Jag yrkar avslag pä reservationerna 8, 9 och 10 liksom också päreservation 20, som gäller 5 milj. kr. till handledarkurser för teknisk årskurs4. Det intressanta är ju att yrkar på en ökning med 5 milj. kr. somandra inte tycker att vi har råd med. Det får självt stå för. Därmed är jag inne på reservation 11 som gällerdatautbildning. Det är en intressant reservation, och också en intressantfråga. Om någon utbildning är aktuell , så är det just datautbildningen.Snart sagt varje kommun försöker nu föra in något slag av utbildning pådataområdet. Självfallet behövs det också utbildat folk. Som framhållits ibetänkandet har vi också gjort en hel del på detta område. Datalära har införtssom undervisningsämne på gymnasieskolan, där ämnet finns med som huvudmoment isamtliga kursplaner i matematik och i kursplanen i samhällskunskap.Undervisning om datorer oeh i datoranvändning sker dessutom i tekniska ämnen.Det finns alltså möjligheter att genomgå utbildning på datasidan. Vidareföreslås att 15 000 lärare skall fortbildas inom dataområdet . Här föreligger alltså förslag som väl täcker det som yrkasi reservationen, och utskottet har därför avstyrkt kraven som ligger till grundför densamma. Reservation 12 gäller en gammal bekant fråga, nämligenOsby samskola och den statliga tillsynen över den. Också det är en mycketintressant fråga, och skolan kan f. ö. sägas vara nästan granne till mig. Jagtror att det är klokt att i den här frågan bifalla utskottets hemställan, dvs.att ge regeringen ansvaret för de åtgärder som skall vidtas. Utskottet haravstyrkt de krav som framförs i reservation 12. Japanska och arabiska såsom C-språk har behandlats ireservation 13. Naturligtvis är det sä att vi för att kunna hävda oss i deninternationella konkurrensen måste se till att utöka våra språkkunskaper. Vihar ju infört kinesiska som C-språk. Utskottet framhåller dessutom att SÖ skallvara observant när det gäller vilka ytterligare språk som kan behöva införlivasi undervisningen, och med detta har utskottet avstyrkt de aktuella motionskraven. Reservation 18 gäller förändringar av gymnasieskolan ochstatsbidragssystemet. Även här hänvisar utskottet till att det pågår enutredning om ett nytt statsbidragssystem. Utskottet anser därför att man böravvakta utredningsresultatet och yrkar avslag på motionskraven i fråga. Jag skall beröra den moderata reservationen 23.Den gäller de 80 miljoner som man vill spara in genom att möjliggöra billigareutbildning i det privata näringslivet. Statsrådet har på ettmycket bra sätt sagt vad som är att säga om detta. Det måste också vara så attom vi skall få en yrkesutbildning som ger någonting, då måste vi ha ordentligutrustning. Det är alldeles självklart. Det låter fint att säga att man kanspara 80 miljoner och likväl erbjuda den utbildning som behövs, men det är intemöjligt att göra det. Utskottet har biträtt propositionens förslag, och jagyrkar på den här punkten bifall till utskottets hemställan och avslag påreservation 23. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter och avslag på samtliga reservationer. Anslag till gymnasiala skolor m. m. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Nr 148 Anf. 39 () replik: Anslag tiU gym nasiala skolor m. m. är förvånad över att moderaternamera tror på ungdomarnas entusiastiska intresseval än på samhälletsvälplanerade organisation av utbildningen - det var ungefär vad han sade, ävenom han inte exakt uttryckte sig så. Jag vill bara helt kortfattat säga tillLennart : Se på universitets- och högskoleutbildningens organisation ochlär! 40LARZ () replik: Jag noterade att tyckte att decenterpartistiska reservationerna "var intressanta"; ungefär det vardet stående uttrycket. Sedan redovisade han beträffande reservation 11 omdatalära i gymnasieskolan i princip samma saker som jag redovisade i mittanförande. Han redogjorde än en gång för alla de synpunkter som utskottet tagitfram. Men han sade icke ett ord om vår "point" i reservationen,nämligen att dessa kunskaper också måste kombineras med insikter ochmedvetenhet om konsekvenserna för individ oeh samhälle av datateknikensanvändning. Det är detta reservationen handlar om, och jag noterar - som jaggjorde förut -att den medvetenheten inte står att finna hosutskottsmajoriteten. använde ungefär samma uttryck om Osbysamskola, att den "var intressant", därför att han var granne medskolan. Han tyckte att det var bäst att göra som utskottsmajoriteten hadebestämt, nämligen att lämna frågan till regeringen för avgörande. EftersomLennart är så väl insatt skulle jag vilja fråga: Har inte egen uppfattning om ? Är verksamheten bra, eller är den intebra? Det kunde vara intressant att få höra om delar denuppfattning som vi reservanter har fört fram, nämligen att verksamheten är avden kvaliteten att den också fortsättningvis borde ha ett statligt stöd. Sedankan naturligtvis för sin del lämna ät regeringen att fattabeslutet, men någon uppfattning borde han väl ändå ha i sakfrågan. 41 () replik: Jag konstaterar med glädje att socialdemokraterna kan tänka sig att ungdomar med andra specialintressenän idrott skall få studera inom sitt eget område. Jag hoppas att visnart får se förslag i den frågan. uppfattar detta som något mycketangeläget. Jag tror att det här betyder mycket för de ungdomar som har andraintresseområden än idrott oeh önskar studera vidare inom sina resp. områden.Jag förstår att man först vill avvakta utredningen, men jag hoppas verkligenatt det, sedan utredningen är klar, kommer ett förslag sä snabbt som möjligt. 42 () replik: Jo, , vi tror på ungdomen. Det visar vi också i Men i reservationen kommer inte tron pä ungdomen fram närdet gäller de prakfiska bitarna. Ungdomarnas önskemål kan inte 46 ensidigt få vara avgörande förstudieplaneringen. Detta är vi överens om. Vi tror, , att det behövs en utbyggddatautbildning. Den teoretiska delen och medvetenheten om konsekvenserna avdatateknikens användning måste samordnas inom ramen för utbildningspaketet. Mankan inte sära den ena biten från den andra. sade att utskottetssvar nästan var i takt med motionen. Ja, även i propositionen står det rättmycket om datautbildning, så motionen kanske hade varit helt obehövlig i dethär fallet. , , ligger som alla vet mitt ien triangel Älmhult-Kristianstad-Hässleholm. Problematiken har varit att där fåunderlag för utbildning i . Det är en gammal skola som en gång itiden hade sin speciella karaktär, då man hade elever från olika delar avlandet. Den tiden är nu förbi. Jag tror att man kanske kan ha skolan kvar; detär möjligt att det kan bli kombinationer på andra sätt. Jag tror också att detär viktigt att man, om det finns underlag, har utbildningsmöjligheter pä närahåll, och ligger som sagt mitt i den här triangeln. Men man kan inteheller ha alltför många utbildningsanordningar, som dä tar bort udden frän deövriga orternas utbildningsvägar. Vi får avvakta och se. Jag har ingen kunskapom undervisningens karaktär - hur bra eller dålig den är.