prot · G60950 · 1982-12-31 00:00:00 — inga pengar att finansiera höjd välfärd. Är viinte beredda att avstå av vår allmänna konsumfion kommer den sociala trygghetenaft bli en allt bräckligare konstruktion, som bara vilar på en ständigt ökandeupplåning av ett folk som inte kan försörja sig självt. Allt defta gjorde viklarf för väljarna under valrörelsen. Vi gjorde helt klarf aft våra löften om sjukförsäkringen,pensionerna, arbetslöshetsersättningen och barnomsorgen också innebar aftmomsen måste höjas. Ingen väljare kan ha svävat i tvivelsmål på den punkten. De borgerliga partierna uppmanar oss nu att svika våralöften till väljarna. Det är infe oväntat att det kommer från de partier somgenom svikna löften åstadkommit en allvarlig förtroendekris i svensk politik.Men def handlar inte bara om respekt för väljarna och valutslaget.Genomförandet av regeringsförslagen har också blivit en väsentlig förutsättningför den svenska ekonomins tillfrisknande. De stora löntagarorganisationerna harenstämmigt förklarat att införandet av karensdagar och ytterligareförsämringar av de arbetslösas villkor skulle riva upp förutsättningarna föravtalsrörelsen. Det vore en stor olycka. De avlämnade buden visar attdet finns goda förutsättningar för en löneutveckling som påtagligt skulleförbättra industrins konkurrenskraft och därmed våra möjligheter attåterställa den fulla sysselsättningen. Genomförandet av regeringens förslag hardärmed blivit något av en ödesfråga för ekonomi och för landefslöntagare och deras sysselsättning. Skulle avvisa de här förslagen ärrisken uppenbar att avtalsrörelsen kommer i stora svårigheter. inäringslivet på en ökad tillförsikt och framtidstro och en vilja att utnyttjadet förbättrade läge som bl. a. devalveringen har skapat. Men skulle avtalsrörelsennu råka i svårigheter är def uppenbart aft också den processen stannar upp, ochdet kan leda fUl en lång och svår period för ekonomi, som i så fall deborgerliga partierna i denna riksdag tar på sig ansvaret för. kommunisterna har hamnat i en någotbesynnerlig position. Man biträder helt våra förslag på det sociala området,men man kan inte acceptera höjningen av momsen därför atf den skulleminska utrymmet för privat konsumtion. I stället vill man höja vissa skattersom framför allt minskar sparandet i ekonomin, det man kallar skaft på kapital.Fast jag redan har sagt det vill jag upprepa att vi aldrig har befraktat vårtförslag om höjd förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt som någon metod atf dra inköpkraft, utan det förslaget har fördelningspolifiska syften. Kommunisternahar aldrig visat någon större förståelse för kravet på att hålla ekonomin ibalans eller för att statsfinanserna ställer krav på de politiska partierna.Men jag undrar om man ändå infe borde fundera ett slag över vad en ekonomiskpolifik som skulle öka budgetunderskottet med skulleinnebära för ett annat problem som ofta tas upp från kommunistiskt håll,nämligen vår utlandsupplåning och vårt beroende av utländska långivare. Enökning av konsumtionen - jämfört med det vi nu kan räkna med - med ytterligare4-5 miljarder kronor skulle öka behovet av utlandsupplåningen med ytterligare 2å . Jag måste fråga: Tar man inga hänsyn fill var etf landhamnar, som uppenbart infe förmår försörja sig självt genom eget arbete ochegen produktion utan föredrar att lura sig självt, men inte kommer att luraandra, genom att låna fill siri välfärd? Sedan har vi frågan om sparandet och investeringarna somgrund för den framfida sysselsättningen. Jag tror att man efter 1970-faletserfarenheter kan dra en slutsats om skillnaden mellan höger och vänster ieuropeisk politik, nämligen att socialism i både väst och öst har visat sinstyrka och sin framgång när den har kunnat hålla uppe det produktiva sparandet,kunnat bygga för framtiden och kunnat lägga grunden för sysselsättning ochvälfärd framöver. Jag måste fråga C.-H. om han inte har upptäckt aftvärldsekonomin befinner sig i en kris just därför atf det produktiva sparandethar gått ned så kraftigt och investeringarna sjunkit. Jag måste fråga honom omhan infe har uppmärksammat de umbäranden som arbetarklassen utsätts för, kanskeframför allt i de länder som C.-H. brukar kalla för socialistiska,därför att man lånat till sin levnadsstandard och inte genom produktivtsparande byggt sin ekonomi stark. verkar det som om trygghet och välfärd förSveriges kommunister handlar om huruvida man skall betala moms på mateneller inte. I det världskommunisfiska perspektivet ter sig denna fråga kanske infealldeles överväldigande jämfört med det hot som löntagarna i och i enrad andra länder står inför. Men ändå är def värt aft för kammaren klargöra attden skattehöjning som diskuteras inte kommer att höja priserna på de s. k.baslivsmedlen, dvs. den mat som ansett så viktig att den skallsubventioneras. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. alltså enhöjning av de subventioner som far bort effekten av momshöjningen på priserna. Vidare: Den höjning av momsen som regeringen föreslårinnebär att återgår till den momsnivå som vi hade ,. När momsfrågan den gången behandlades i motsatte sigvänsterparfiet kommunisterna en sänkning av momsen. De förenade sig med osssocialdemokrater i aft motsätta sig den av mittenregeringen - tror jag det var- föreslagna sänkningen av momsen. Jag måste fråga: Varför är den momsnivå omöjlig somvi och kommunisterna ansåg nödvändig att bibehålla? Läget vardå liksom nu aft landet led stor brist på investeringar och sparande. Vi hadesamma perspektiv när det gällde utlandsupplåning och budget, möjligen med denskillnaden att perspektivet är ännu sämre. Vi har ett större underskott ibudgeten. Vi har åtminstone lika stora behov av utlandsupplåning. Jag anseratt kommunisterna borde fråga sig varför de inte kan acceptera den nivå påmomsen som de här i röstade för att bibehålla. AnL 18LARS () replik: Ekonomi- och budgetministern betonade i sittanförande starkt den sociala tryggheten. Får jag då fråga: Varför är def socialtrygghet atf höja momsen och begränsa köpkraften för en barnfamilj som inte kaneller vill få plats på daghem? Varför är def social trygghet atf ge pensionärerrätt fill kompensation för atf skatten på brännvin höjs men inte för att kaffetblir dyrare fill följd av devalveringen? Jag ställde den senaste frågan ett mycket stort antalgånger till kollega socialministern i enfrågedebatt . Han berörde den inte med etf ord. Jag fickinget svar. Def kanske går att få ett svar från den som ansvarar för landetsekonomi. Frågan om pensionerna är intressant. Socialdemokrafiskpropaganda gär ut på att den fulla värdebeständigheten för pensionerna skallåterställas. Det är inte sant vad gäller 1983, men def skall alltså gälla fr.o. 1984, sägs det. Jag skulle vilja fråga : Hur länge skalldet löftet gälla? kommer beräkningar frånriksförsäkringsverket avseende def behov av ökade avgifter till ATP somföreligger . Med hänsyn till den dåliga tillväxt som harrått och förutsätts råda räknar man med atf dessa avgifter kommer aft fä höjasmed en hel procentenhet under den senare delen av . Detskulle dä ske ovanpå andra höjningar av löneskatter, bl. a. för aft genomförafondsocialismen. Det finns naturligtvis i svensk ekonomi inget utrymme förattklara detta. Därför tycker jag aft det är intressant atf höra om det gåratf få svar på följande fråga: Kan garantera att regeringen -om dagens votering beträffande värdesäkring av pensionerna följer densocialistiskalinjen- inte kommer att företa någon ny förändring, även om detskulle krävas exempelvis en höjning av ATP-avgiften med en procentenhet om aretunder ? AnL 19NILS ÅSLING (c) replik: Finansminister inlägg härvar väl mest ett förmaningstal fill vpk, men det hade en del intressanta inslagsom också jag gärna skulle vilja ta upp. om han infeupptäckt den ekonomiska krisen. Jag är övertygad om att vpk i varje fallupptäckt atf regeringen befinner sig i en allvarlig kris inför dagensomröstning. sade att det här är fråga om människorsförtroende för de politiska partierna och berörde det tal om svek som undernågra år präglat debatten här i . Jag skulle då vilja anknyta till dendebatt som och jag förde häri kammaren och sombl. a. rörde socialdemokraternas löfte fill pensionärerna om ful! vitsordade då, på mina upprepadefrågor, om vallöftet till pensionärerna om en fullständig kompensation skulleuppfyllas, att avsikten var att man skulle hålla det löfte man undervalrörelsen utställt till pensionärerna. Jag tycker att det finns anledning för densocialdemokratiska regeringen att tala med små bokstäver om svek, Kjell-OlofFeldt. Det är inget tvivel om att den uppgörelse som man efter vårdebatt träffade med i PRO av många pensionärer kom att uppfattassom ett mycket flagrant svek. Det är oerhört angeläget aft man klarar ut begreppen närdef gäller frågan om pensionerna, kompensationen och finansieringen avpensionerna i det längre perspektivet. Det råder inget tvivel om att det bliren central ekonomisk-politisk fråga i den nära framtiden och där finns det, mötbakgrund av vad som har förevarit, anledning för regeringen att ge klarabesked. säger att en höjning av momsen ärnödvändig för att finansiera åtgärder som har stor betydelse för avtalsrörelsen- att man inte inför karensdagarna har stor betydelse för möjligheterna attgenomföra en lugn avtalsrörelse. Det är ju ändå så, , attförslaget om höjd moms hälsas med mycket blandade känslor också bland de fackligaföreträdarna. Det har vi kunnat se på bl. a. TCO-reakfionen. Upphävandeav beslutet om karensdagar, m. m. AnL 20ROLF () replik: sade att def här är endebatt som gäller förtroendet för de politiska partierna. Det är, tycker jag,en av de allra allvarligaste frågor som kan resas. Jag hävdar bestämt, herr ekonomi- och budgetminister, aftvi har stått för def vi gick ut med i valrörelsen. Jag har sagtatf det var ett kärvt och obekvämt budskap. Det är möjligt att det kostade ossregeringsmakten att tala om för svenska folket att man inte kan fortsätta attleva över sina tillgångar och att vi därför måste göra besparingar som ocksågår in i de olika sociala trygghetssystemen men gör det på etf sådant sätt aftde svagaste grupperna skyddas. Och vet mycket väl att det ivarje besparing som vi har gjort har funnits inbyggt högkosfnadsskydd och andra Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. sådanaspärrar som har undantagit dem som är särskilt beroende av de socialatrygghetssystemen. Den besparingspolitiken skulle vi ha fortsatt atf föra om vihade haft regeringsansvaret även efter årets val. Socialdemokraterna däremot sade i valrörelsen att man nuskulle ge svängrum i stället för de borgerliga svångremmarna. Hur blev def meddet, ? Jag frågar det eftersom ekonomi- och budgetministern särskilt far upp frågan om förtroendet. Den 16-procenfiga devalveringeninnebar ingenting annat än den största reallönesänkning som vi har upplevt iSverige. Det rör sig om en 5-procentig reallönesänkning i ett enda kliv. Detvar inget svängrum, som de svenska löntagarna uppfattar det. Jag är övertygadom atf på de många arbetsplatserna har man knutit näven i fickan och frågatsig; Var det detta som vi röstade fram? Den socialdemokratiska regeringensvänger praktiskt taget och gör tvärtom mot vad man sade i valrörelsen. Låt vara att ni står fast vid dessa fyra vallöften, ivarje fall t. v. Men eftersom jag inte fick något svar från finansutskottetsordförande om hur socialdemokraterna framöver vill angripa det växandebudgetunderskottet vill jag ställa frågan på nyft och fillKjell-Olof : Inser inte ekonomi- och budgetministern atf man måste bådeangripa utgiftssidan och försöka befrämja fillväxtkrafferna? Om ni gör det kanni inte bara gå förbi olika besparingar med tyngd i. Det rör sig om 7,5miljarder kronor som ni nu tar tillbaka. Det blir tungt i def fortsattabudgetarbetet, om infe ekonomi-och budgefministern inser att man måste ha dethär dubbla greppet i den ekonomiska polifiken. AnL 21CARL-HENRIK (vpk) replik; Def är väl inte så bra, , atfbörja en debatt med atf slå in vidöppna dörrar. frågar mig om jag infe har observerat attdet finns en ekonomisk kris i världen och i . Jag vet inte om han intevar här när jag höll mitt huvudanförande eller om han inte lyssnade, menfakfiskt ägnade jag hälften av det åt den ekonomiska krisen i världen och iSverige. Det förefaller alltså som om jag hade uppmärksammat den. påstår också att vpk inte är intresseratav produkfiva investeringar och av aft hälla uppe det produktiva sparandet.Faktiskt var etf huvudtema i mitt inledningsanförande just kritiken mot denfinansiella spekulationen och bristen på produktiva investeringar i världen ochi . Det är också ett faktum som borde hauppmärksammat, att vpk har ställt två huvudkrav i polifiken under de senasteåren. För det första har vi krävt aft man skulle skapa förutsättningar för 100000 nya arbetsfillfällen i den offentliga sektorn ,vilket förutsätter stora investeringar som vi har föreslagit. För def andra harvi krävt etf stort investeringsprogram gällande den svenska industrin för hela1980-falet, avseende atf stoppa avindusfrialiseringen och skapa möjligheter föråtminstone 100 000 nya arbetstillfällen inom den svenska industrin under 1980-falef.Visar det, , ointresse för frågan om produkfiva investeringar?Kjell-Olof Feldts polemik på den punkten faller alltså platt till marken. När man tittar på de alternafiva förslag till finansieringsom vi har ställt och som socialdemokraterna totalt har avslagit måste manfråga hur de förhåller sigtilldef produktiva sparandet i samhället. Vi vill,, fa bort representationsavdragen i skattesystemet. Det skullege staten hundrafals . Menar atf derepresentationsavdrag som tillåts utgör ett bidrag fill def produktivasparandet, eller varför vill socialdemokraterna ha dem kvar? Är de mycket kraffiga skaftelindringarna för högavlönadesom ni fillsammans med folkparfiet och har genomfört ett bidragfill det produktiva sparandet i samhället? Jag tror att de verkar i motsattriktning. Här finns alltså mycket aft diskutera. Vi har vidare föreslagit en alternativ finansiering av defyra vallöftena, som vi är överens med socialdemokraterna om att genomföra. Mensocialdemokraterna vill inte acceptera våra förslag, och def tycker jag ärdumt av dem. Vi har också krävt -jag skall återkomma till det - mera vittgåendeåtgärder för att hålla nere priserna på livsmedel över huvud taget. Också påden punkten har socialdemokraterna sagt nej. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 22Ekonomi- och budgetministern : beskriver nu momshöjningen somett hot mot den sociala tryggheten och då särskilt för barnfamiljerna. Men jagsåg ingenfing av denna omsorg om barnfamiljerna när och hansparfi saft vid makten. Då höjde man momsen i etf svep i stället för de2 % som diskuteras. Jag hörde inte atf man beskrev def som ett hot mottryggheten. Under den borgerliga maktperioden sänktes reallönerna med12 %. Jag såg aldrig stå i denna talarstol och fälla en enda fåröver de påfrestningar som det eventuellt skulle ha inneburit förbarnfamiljerna. Då var def helt all right. Vad menas med social trygghet, och vilken anknytning harbegreppet till de förslag som vi nu diskuterar? Om den borgerliga linjen gårigenom får den arbetslöse - och de arbetslösa blev nära 200 000 under denborgerliga regeringsfiden - sin inkomst halverad när han förlorar jobbet. Förden mannen eller kvinnan går det att tala om ett hot mot den socialatryggheten. Vad det handlar om är nämligen om de arbetslösa skall få ettunderstöd, som gör atf de inte drivs i väg till socialvården, vilket nu ärfallet. Det är infe social trygghet, , om den som förlorar sitt jobbockså förlorar halva sin inkomst. Det är vad debatten gäller. Debatten handlar också om de 10 000-tals ungdomar somfortfarande går utan arbete. Def gäller för oss att föra en polifik som gör atfde kan få ett jobb. De har nämligen ingen social trygghet alls. Många av demvet över huvud taget infe vad det innebär. Jag trorinte heller att man kan tala om social trygghet för de arbetare i 3 prolokoU 1982/83:50-51 Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. industrinsom, om er linje beträffande karensdagar i sjukförsäkringen vinner, ensamma fårbära kostnaderna för aft det blir sådana. Jag tror åtminstone aft dessaarbetare upplever etf sådant system som en djup social orättvisa. Aft försöka utbyta tankar iavsikt att nå enighet med moderater om vad social trygghet innebär förefallermig infe helt meningsfullt. Även grips ibland av etf socialt patos. Hanhugger här tag i pensionärerna för att utnyttja situafionen därvidlag. Vad hardå striden om värdesäkring i pensionssystemet gällt? De borgerliga parfiernainförde en godtycklig och smygande reduktion av pensionärernas levnadsstandard.Man manipulerade med det prisindex som var basen i ATP-systemets värdesäkring.Därför gällde det här mycket mer än levnadsstandarden för pensionärerna ettvisst år. Vi och en stor del av befolkningen tolkade detta som ett försök attslå sönder det pensionssystem som de borgerliga partierna såhårt bekämpade. Man ville göra det ogenomskådligt och otryggt samt omöjligt förden enskilde att förutse vilken pensionsnivå han eller hon skulle uppnå. Det ärdärför, herr talman, viktigare att vi pä nytt lägger fast grunden förATP-sysfemet. Det vi nu gör är atf öppet och klart deklarera att vi i etfekonomiskt krisläge, med pensionärernas medverkan, måste fördela deuppoffringar som landet måste gå igenom på ett sådant sätt att de allra flestabär dem - i annat fall klarar vi inte av detta. Men för den skull överger viinfe grundtanken i ATP-systemet, i pensionssystemet och i innebörden avvärdesäkringen, inte heller fifflar vi och manipulerar med systemet. I endemokrafi bygger mycket av def man kan göra på människors fria vilja attmedverka - def är detta vi har uppnått - infe på att man smygvägen urholkarpensionärernas standard. ville diskutera budgetunderskottet och hur viskall avhjälpa det. om jag inte är fel underrättad, ha en debattom det . Låt mig bara säga att jag kan svara ja på hans fråga om intebåde besparingar och tillväxtbefrämjande åtgärder är nödvändiga i nuvarandeekonomiska läge. Def var därför som devalveringen blev grunden förden ekonomiska polifik som den socialdemokrafiska regeringen ville föra. Defvar också därför som, och detta måste vara en stor besvikelse för vårapolitiska motståndare, devalveringen i stora kretsar bland de svenskamedborgarna accepterades och sågs som en ganska följdriktig utveckling och ivarje fall inte i något avseende stridande mot det politiska budskap och defekonomiska program som socialdemokrafin lade fram i valrörelsen. Jag har läst era tidningar - de borgerliga fidningarna -som försöker piska upp indignationsstormar, den ena efter den andra, men detblir inte mycket till blåst. Det måste bero på aft väljarna faktiskt kännerigen oss med den politik vi för och den politik vi sade att vi skulle föra. Han säger nu atthan vill hålla uppe det produktiva sparandet. Det är litet märkligt att då somfrämsta insats i den politiken nu gå ihop med de borgerliga, vilket har antyttshär, för att öka den privata konsumtionen. Hur manifesterar man på det sättetviljan att öka def Förutom påståendet att man för eri politik för ökat sparande, som irealiteten innebär ökad konsumtion, säger man aft ytterligare 100 000 nya jobbskall komma till i den offenfiiga sektorn. Vad kostar det, C.-H. ?Def kommer atf kosta ungefär 10 miljarder i ökade offentliga utgifter. Är detinte värt att fundera på hur det offentliga samhället skall skaffa inkomsterfill att avlöna dessa 100 000 nya stats- och-kommunalanställda? ställer också en retorisk fråga till mig,om han visar ointresse för investeringar och sysselsättning. Nej, det påstårjag definitivt inte att C.-H. gör, men jag har aldrig sett honomvisa något intresse för hur allting skall betalas. Hermanssonaft vpk har en mängd förslag till att finansiera de sociala frygghetsförslag vihar. Jag tycker inte atf det ligger mycket i detta. Representationsavdragenvill kommunisterna slopa; han säger att det är ett så kraffigt ingrepp mot denprivata konsumfionen, och det kan def ligga någonfing i. Jag vill bara peka påatt någon effekt på statsinkomsterna ger infe denna åtgärd , om tvåår. Sä är def med det mesta som kommunisterna föreslår - i den mån de någongång vågar föreslå åtgärder som biter någonsfans - atf det infe ger effektersom hjälper oss i den stafsfinansiella situafion vi har. Vi är infe ointresserade av frågan omrepresentationsavdragen - den har varit uppe fill diskussion här ikammaren - men att säga att ett slopande av dem löser den stafsfinansiella krislandet befinner sig är att göra sig skyldig fill en betydande överdrift, föraft uttrycka sig försikfigt. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 23LARS () replik: Momshöjningen är bara en del av denekonomiska polifik som utgör ett hot mot den sociala tryggheten, Kjell-OlofFeldt. Vad ni socialdemokrater nu åstadkommer är ju atf ni förvärrar obalansenpå alla dessa vikfiga områden. Er ekonomiska polifik förstorar underskottet ibytesbalansen, förstorar underskottet i statsbudgeten, driver upp inflationenfill en nivå som är tvä ä högre än i viktiga konkurrenfiänder. Meden så hög inflationstakt får vi också effekter i form av en ökad arbetslöshet. sade att när det har diskuteratsom att reallönerna harsjunkit har jag inte haft ett ord atf säga för attbeklaga det. Det är nog, om tänker efter, alldeles galet. Jaghar i flera debatter varnat för reaktionerna bland deyrkesverksamma med den politik som förts men som socialdemokraterna velat föraännu längre, nämligen aft öka de offenfiiga utgifterna, höja skatterna ochdärmed beskära den ersättning för sitt arbete som man får behålla. Jag skulle vilja fästa kammarens uppmärksamhet på aftKjell-Olof Feldts inlägg i dagens debatt klart utvisar aft den regering somberömmer sig av beslutsförmåga och handlingskraft i själva verket har en svagställning. Minoritetsregeringar är definifionsmässigt svaga. Det visade demitfenrege-ringar som i olika skepnader förekom . Det visade den förra regeringen under jämviktsriksdagensoch Hagapoli- Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. De enda i den här meningen starka regeringar som förekommit sedan 1970är de majoritetsregeringar där vi moderater har ingått. Jag tror infe att var här i fid påmorgonen för atf höra mitt första anförande. Där konstaterade jag atf en klokutväg ur dagens dilemma för socialdemokraterna vore att ni står fast vid att deav er föreslagna åtgärderna måste finansieras och att ni godtar detförhållandet aft det infe går atf vinna majoritet i kammaren för hur de skallfinansieras. Då blir allt vid def gamla, vid vad den borgerligariksdagsmajorifeten fastställde. Med hänsyn till utgiftsandelensstorlek, skattetryckets höjd osv. - handen på hjärtat, , voreinte det bättre? Då skulle man också undvika den situationen atf det i dagfastslås atf de här områdena - pensionerna t. ex. - inte i längden kan varafridlysta. Hur var det? Jag fick inget besked efter min undran på den punkten idef förra inlägget. AnL 24 () replik: säger att jag visar ettsocialt patos när det gäller pensionärernas situation mest därför att det -underförstått - är en politiskt opportun fråga att ta upp. Men det är en frågasom egentligen har en långt vidare syftning än aft vara ett inslag i den mestaktuella och populära debatten. Det är på lång sikt en fråga om hur vi skallbemästra våra ekonomiska problem och hur vi skall värdera den aktivagenerationens insats kontra vilka förpliktelser vi skall uppfylla gentemot demänniskor som har sin aktiva gärning bakom sig. Def är en stor fråga i vårtland - def råder inget tvivel om det. Jag försökte ta upp denna fråga i debatten här i kammarenden , då frankt, utan prut, sade atf de utfästelsersom socialdemokraterna hade gjort fill pensionärerna om hundraprocentigkompensafion för kostnadsutvecklingen skulle infrias. Det gick, som jag sade,, och sedan var man beredd aft undanta den kostnadskonsekvens somligger i devalveringen. O.K., jag kan förstå detta.