prot · G60922 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:22 1 § Ärendeplan och ändring av tidsplanen AnL 1 TALMANNEN: Till kammarens ledamöter har utdelats en plan förbehandling i kammaren av utskottsbetänkanden den 10 november-den 2december 1982. Av planen framgår bl. a. att detinte bedöms nödvändigt att anordna ett arbetsplenum torsdagen den 25 november.Med ändring av den tidigare upprättade fidsplanen blir sammanträdet nämnda dagdärför ett bordläggningsplenum. Det tar sin början vid i planen angiven tid,kl. 2 §Svar på fråga 1982/83:30 om rätten till sjukpenning för s. k. projektanställda AnL 2 Socialministern : har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder för att inte den ökande arbetslösheten skall leda till attbyggnadsarbetare och andra projektanställda erhåller lägre sjukpenning än vadsom svarar mot deras aktuella inkomst. Den inkomst som ligger till grund för beräkning avsjukpenning är den förväntade årliga inkomsten av eget arbete. Ett meratillfälligt avbrott i arbetet leder enligt praxis inte till att densjukpenninggrundande inkomsten sänks. För att den som blir arbetslös underlängre tid inte skall förlora sitt skydd vid sjukdom finns en särskildbestämmelse. Denna innebär att den sjukpenninggrundande inkomsten inte fårsänkas för den som är arbetslös och anmäld som arbetssökande påarbetsförmedling samt beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning somsvarar mot den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten. 1 stället skall densjukpenninggrundande inkomsten anpassas till löneutvecklingen inom denförsäkrades yrkesområde. I vissa fall kan emellertid problem uppstå av den art herrHagberg åsyftat. Detta gäller i de fall en försäkrad under en följd av år inteförvärvsarbetar Om rätten till sjukpenning för s. k. projektanställda under vissdel av året. Detta kan t. ex. gälla den som sysselsatts medberedskapsarbete och inte kan beredas sysselsättning . De problem som detta medför för bl. a. projektanställdaoch delfidsan-ställda har uppmärksammats och behandlats i sjukpenningkommitténsbetänkande som lämnades . Jag kan också nämna att riksförsäkringsverkethar uppmärksamheten riktad på problemet i sin tillsynsverksamhet. Den socialdemokrafiska regeringen är i fullt arbete medatt ta bort de karensdagsregler och andra försämringar av sjukförsäkringen sominförts av den tidigare borgerliga regeringen. Det är min avsikt att däreftergå vidare i arbetet med att se över sjukförsäkringen. Detta måste dock ske inomramen för de ekonomiska resurser som kommer att finnas tillgängliga under denärmaste åren. Jag vill också avslutningsvis framhålla att bekämpandet avden höga arbetslösheten är den fråga som har högsta prioritet i regeringensåtgärdsprogram. AnL 3LARS-OVE (vpk): Jag har ställt frågan med tanke på detförhållandet att byggnadsarbetare i bl. a. mitt hemlän har råkat illa ut påförsäkringskassan vid fastställandet av deras sjukpenninggrundande inkomst. Dehar där blivit mycket styvmoderligt behandlade. Det som framför allt harframkommit är att , när arbetslösheten är mer permanent äntidigare, har försökt räkna fillbaka den lägre årsinkomst som de har fått tillföljd av att de har varit arbetslösa. Byggnadsarbetarna har alltså haft fleraarbetslöshetsperioder och därför fått lägre årsinkomst. Som framgår av svaret skall sjukpenningen beräknas medhänsyn till den förväntade inkomsten. Detta innebär att de som ärprojektanställda och drabbas av denna svåra arbetsmarknadssituation får enlägre årsinkomst. Ersättningen från A-kassan räknas inte heller somsjukpenninggrundande inkomst. Detta gör att , om jaganvänder ett milt ord, förföljer dessa människor - med vissa reservationer. Defår icke en reallöneutveckling när det gäller den sjukpenninggrundandeinkomsten. Inom har man haft diskussioner om vilkenbedömning man skall göra. Går man fillbaka i tiden, finner man att enbyggnadsarbetare då hade betydligt lägre faktisk inkomst. Om sjukpenningengrundas på den inkomsten betyder det, att om dessa byggnadsarbetare blir sjukaunder den tid de arbetar, får de betydligt lägre sjukpenning än de skulle ha.De kommer alltså inte att följa med i den utveckling som sker för derasarbetskamrater. Detta är ett allvarligt problem för de människor som ärprojektanställda. Jag finner i svaret, som jag tackar för, en viss förståelsenär det gäller detta problem. finns det där en brasklapp, att enöversyn skall ske inom ramen för ekonomiska resurser. Jag undrar om inte dettaär en rättvisefråga, en jämlikhetsfråga, för de människor som ärprojektanställda, att arbetslös- het ickeskall drabba på det här sättet. De drabbas ju även när de blirlångtidssjukskrivna och när de. Har de en för lågsjukpenninggrundande inkomst, kommer det att förfölja dem ilivet. Jag skulle vilja fråga socialministern: det inte en rättvise- ochjämlikhetsfråga för en arbetarregering att se fill att i första hand dessabyggnadsarbetare, som drabbas av det kapitalisfiska samhällets arbetslöshet ochplanlöshet, slipper drabbas när de blir sjuka? AnL 4 Socialministern : tyckte sig ha funnit en vissförståelse i svaret. Jag vill påstå att min förståelse för dessa problem ochför dem som har råkat ut för dem sträcker sig längre än så. Jag är helt överensmed om att arbetslöshet inte bör påverka sjukersättningensstorlek. Det är också det som kommer till uttryck i riksförsäkringsverketstillämpningsföreskrifter fill försäkringskassorna, på det sätt som jag harredogjort för i svaret. redovisar erfarenheter av en någotannorlunda tillämpning av reglerna med några fall från . Detantyder att praxis varierar mellan olika försäkringskassor.Försäkringsöverdomstolen har också i något avgörande godkänt enförsäkringskassas beslut att sätta ner den sjukpenninggrundande inkomsten fören person som endast arbetade del av året och i övrigt var arbetslös. Men detrör sig om enstaka avgöranden, och man kan därför inte dra några långtgåendeslutsatser av detta. Det är ombudsenhet som har tilluppgift att genom att föra mål av detta slag vidare tillförsäkringsöverdomstolen få fram en enhetlig praxis. Först sedan en sådanpraxis har fastställts kan det eventuellt finnas anledning att ändratillämpningen med hjälp av förändrad lagsfiftning. Det är, som , den enda möjligheten en minister har att påverka rättstillämpningen,eftersom vi inte har ministerstyre i . Jag vill slutligen, herr talman, än en gång poängtera detangelägna i att arbetslöshet inte bör få påverka sjukersättningens storlek. Om rätten till sjukpenning för s. k. projektanställda AnL 5LARS-OVE (vpk): kanske jag kan tacka helhjärtat försvaret. Såvitt jag förstår kommer det att ske en uppföljning från regeringenssida, så att det inte skall bli några besvärligheter för debyggnadsarbetare som råkar i denna situation. Man kunde då först fundera överom inte A-kasseersättningen skulle kunna räknas in i grundbeloppet. Mångabyggnadsarbetare som hamnar i denna situation är mycket irriterade över att denräknas bort. Dessa problem kan alltså lösas på många sätt. Dessutomsäger nu socialministern att det kanske rör sig om enstaka företeelser. Och omde inte har någon större bredd, kan det inte finnas några större ekonomiskaproblem, som gör att det uppstår träta mellan och socialdepartementeti denna fråga. Jag tror i stället att man kan se detta som en självklarhet. Mennär handlägger sådana här frågor blir 6 protokoll 1982/83:20-22 Om avdragsbegränsningen vid inkomstbeskattningen mannaturHgtvis oroHg över den svenska byråkratin. Det sägs: "Som regel sänksinte den försäkrades SGI, dvs. den sjukpenninggrundande inkomsten, underarbetslöshet. Detta får dock inte bli en självklarhet." Jag hoppas attsocialminister ser fill att det blir en självklarhet att man har enordentlig sjukpenning. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1982/83:18 om avdragsbegränsningen vidinkomstbeskattningen 6 Ekonomi- och budgetministern : Herrtalman! har - mot bakgrund av ett tänkt fall rörandeberäkning av räntetillägg för arrendators bostad - frågat mig om jag avser atti samband med den aviserade översynen av skatteomläggningen ta upp sådanaförmodligen inte avsedda konsekvenser av avdragsbegränsningen som uppkommer idet angivna fallet. Det fall som tas upp i frågan haruppmärksammats. För att undvika oklarheter i tillämpningen kommer ett förslagtill förtydligande av den ifrågavarande bestämmelsen att föreläggasriksdagen. Därav skall framgå att räntetillägg bara görs för bostad som fillhörden skattskyldige. AnL 7 Förstevice talmannen (): Jag tackar ekonomi- och budgetministern försvaret. Det är ett positivt svar, och jag hoppas att den aviserade lagändringenkommer att få en fillfredsställande utformning. Räntefillägg skulle ju enligt beslutet om reformeradinkomstbeskattning "göras med ett belopp motsvarande den del avräntekostnaderna på låneskulderna i förvärvskällan som belöper på den egnabostaden. På bostadsbyggnaden och därtill hörande tomtmark skall anses belöpaså stor del av dessa räntekostnader som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärdeutgör av värdet av samtliga tillgångar i förvärvskällan." Till dem som skulle redovisa bostadsförmån påjordbruksfasfighet hör också arrendatorer som bor på gården. Det betyder, omingen lagändring skulle ha gjorts i det här avseendet, att också arrendatorerskulle ha behövt proportionera sina räntekostnader på mangårdsbyggnaden och påövriga tillgångar i förvärvskällan, och detta trots att de inte äger jordbruketeller mangårdsbyggnaden. har i sitt utbildningsmaterial tvåexempel som belyser detta. Arrendatorn skulle påföras räntetillägg på i det enafallet . och i det andra fallet . Även om detta ärextrema fall, skulle många arrendatorer genom ett sådant räntetillägg kommaöver brytpunkten och påföras tilläggsskatt. Det bästa skulle naturligtvis enligt vår uppfattning varaom hela avdragsbegränsningen frångicks. Är man inte beredd fill en sådanlösning, är det ändåmycket bra att sådana här knappast avsedda konsekvenser rättas til . Jagavvaktar med intresse den aviserade propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:64 om skärptrealisationsvinstbeskattning vid aktieförsäljning AnL 8 Ekonomi- och budgetministern : Herrtalman! har frågat mig om regeringen avser att framläggaförslag om skärpt realisationsvinstbeskattning vid aktieförsäljning. Svaret är nej. Någon skärpning avrealisationsvinstbeskattningen vid akfieförsäljningar är inte aktuell. AnL 9 (): Jag vill tacka ekonomi- och budgetministernför det snabba svaret. I själva verket fick jag det ju genommassmedia. Aktiemarknaden har befunnit sig i ettläge som måste betecknas som nervöst. Det är väl mot den bakgrunden man får segårdagens brandkårsutryckning. Den behövdes helt enkelt efter alla de svepandeoch opreciserade uttalanden som regeringen gjort efter regeringsskiftet. Jag hälsar naturligtvis med tillfredsställelse attregeringen inte överväger några åtgärder då det gällerrealisationsvinstbeskattningen vid försäljning av akfier. Denna glädje förtasdock helt av det som regeringen gör i stället. Att vid sidan av de åtgärder somregeringen aviserat också skärpa realisationsvinstbeskattningen hadenaturligtvis varit ohåUbart. regeringar fick lägga ner stor möda på att fåaktiemarknaden att fungera bättre. Jag efterlyser nu från regeringens sida etthandlag som gör att marknaden kan fortsätta att fungera på ett lungt ochstabilt sätt. Ingen är betjänt av att sparandet på nytt koncentreras moticke-produktiva objekt. Vi har kommit fram fill en situafion där företagensförsörjning med riskkapital fungerar på ett naturligt sätt genom en fungerandeaktiemarknad. Den oro jag kände och som fick mig att ställa frågan var attregeringens åtgärder skulle ändra på detta. Den oron är ingalunda stillad . Regeringen har meddelat avsikten att - som man uttrycker det -begränsa de fördelaktiga villkoren för det s. k. skattesparandet. De åtgärderregeringen aviserar är entydiga och har till syfte att försämra akfieägandetvisavi andra placeringar. Det är självklart att man som liberal oroas av denkollektivisering av samhället som sker. Regeringens nu aviserade förslag att föra över vinstmedelfrån företagen till en kollektiv fond är ett led i en systematisk överföring avresurser och makt från den enskilda individen fill kollektivet. Det uttryckerenligt min mening ett misstroende mot människorna i vårt land, och den skraparpå den Om skärpt realisationsvinstbeskattning vid aktieförsäljning Om skärpt realisationsvinstbeskattning vid aktieförsäljning livsnervför vårt välstånd som en marknadsekonomi, baserad på ett fritt företagande,utgör. 10 Ekonomi- och budgetministern : debattregler är mycket liberala,och det utnyttjade till att ta upp ett heU annat ämne än hansfråga avsåg. Låt mig bara säga om akfiesparandet, som enligt KjellJohansson skulle kollektiviseras - om jag förstod honom rätt -, att det efterde förslag vi kommer att presentera för fortfarande kvarstårbetydande favörer för dem som väljer att köpa aktier. Vi har gjort på dettasätt, eftersom vi inte önskar,att aktiemarknaden skall utsättas för någon skadaeller några andra nackdelar fill följd av den politik vi för. Men eftersom denna diskussion naturligtvis kommer att pågåmycket länge vill jag bara påpeka en enda sak. Sedan den socialdemokratiskaregeringen tillträdde har aktievärdena stigit med ungefär 10miljarder kronor. Det påstår skulle vara ett resultat av deillasinnade och svepande uttalanden vi gjort för att försämra villkoren föraktiesparandet. Man måste fråga sig hur dessa aktieköpare är funtade. Om defår höra talas om illasinnade och dolska planer och hör svepande uttalanden omkollekfivisering och marknadsekonomins upphörande, så köper de aktier mer ännågonsin! Kan det möjligen vara så, herr talman, att de som agerarpå aktiemarknaden har upptäckt att landet har fått en regering som för enekonomisk politik med en viss kraft och konsekvens, vilket kommer att förbättraindustrins arbetsvillkor, lönsamhet och framtidsutsikter? Det kan vara just detsom ligger bakom en del av reaktionerna på aktiebörsen. Att aktiemarknaden sedan på grund av ryktesspriderier vidnågra tillfällen utsatts för den andra reaktionen, nämligen att aktiekursernatillfälligtvis har sjunkit, är en helt annan sak. Jag bara noterar att efterdet uttalande jag gjorde i går, så hämtade sig kurserna på aktiebörsen och stegt. o. m. . Värre tycks det inte vara ställt med de svenskaaktieägarna än att de uthärdar, överlever och t. o. m. blomstrar under de härvillkoren. AnL 11KJELL (): Jag är ledsen om jag överskridit riksdagensdebattregler. Jag skall inte förlänga den här debatten i onödan och förstår juatt jag kommit litet vid sidan av det ämne som vi egentligen skulle debattera. Jag inser att det är gott och väl när det gällerutvecklingen på aktiemarknaden, och jag hoppas på en fortsättning idet avseendet. Det ligger, tycker jag, i allas intresse att vi kan behålla enfungerande aktiemarknad som gör att näringslivet kan tillföras riskvilligt kapitalpå ett korrekt sätt och i den takt som behövs. Då måste man, som jag sade, haett visst handlag. Jag hoppas att regeringen även i fortsättningen skall visaatt den har ett sådant handlag.- Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1982/83:24 om järnsvampsframställning i AnL 12 Industriministern ; har frågat mig om regeringenhar för avsikt att vidta åtgärder för en järnsvampstillverkning i . Frågan tar upp ett aktuellt problem inom svenskstålhantering, nämligen det ökande skrotberoendet. Behovet av skrot måste isfigande grad täckas genom import. F. n. kan skrot importeras i tillräckligmängd till acceptabla priser. Detta förhållande kan dock snabbt förändras i ettannat konjunkturläge. Den utredning som stålindustrins branschorganisation,, iiufierat för att studera tänkbara alternativ till ökadskrotimport, bl. a. ökad produktion av järnsvamp, är enligt vad jag har erfaritinne i sitt slutskede, och resultatet kommer att redovisas för regeringen närarbetet slutförts. Enligt min bedömning bör denna redovisning föreligga innanfrågan om en eventuell utökad järnsvampstillverkning i landet övervägs närmare. AnL 13 (vpk): Jag förstår mycket väl att industriministerni nuvarande utredningsläge inte vill ge något entydigt och slutgiltigt besked ifrågan. Men det är egendomligt att man inte på något sätt anger en regeringensmarschriktning i det här avseendet - det finns ju en arbetande utredning. Läget i malmfälten är svårt, och man upplever en väldigtdjupgående kris inom . Förutsättningen för att den krisen skall kunna lösasär att man tar till vara de förädlingsmöjligheter som finns i malmfälten. Då frågar jag: Anserindustriministern att jobb åt malmfältens arbetare i är ett bärandeskäl för satsning på exempelvis järnsvampstillverkning-om nämnda utredning iövrigt skulle ge ett positivt besked? Och är knappheten på skrot i sig inteskäl nog för att investera för framtid? Jag har självfallet ingenting emot attmedverka till ny produktion och ny sysselsättning i malmfälten, tvärtom. Jagskulle vara utomordentligt glad om det fanns projekt att tillföra Norrbottenoch malmfälten, just för sysselsättningens skull. Men när man studerar olikaprojekt måste man veta om det är fråga om projekt som har bärighet.Utgångspunkten måste också vara ekonomisk bärighet. Jag har studerat frågan mycket noga. Jag delarfrågeställarens uppfattning att järnsvamp utifrån tekniska utgångspunkter ärett utmärkt ersättningsmaterial för skrot och att vi så långt det är möjligtockså bör klara vår stålindustri med jus* inhemsk råvara. Järnsvampensbetydelse som råvara för stålindustrin är naturligtvis stor, men av främst ekonomiskaskäl är den marginell just . Enbidragande orsak till att man inte utan vidare kan göra en bedömning Omsysselsättningen vid Håvreströms Bruk utan att ha fått framutredningsmaterialet är den svaga internationella stålkonjunkturen, som innebäratt efterfrågan på skrot och andra stålråvaror, t. ex. järnsvamp, nu är svag. Jagtycker att det är utmärkt att svenska företag bedriver ett utvecklingsarbetepå järnsvampsområdet. Jag vill tillägga att det är av betydelse att vi kananvända järnsvamp som råvara i stålindustrin. Detutvecklingsarbete som bedrivs kommer jag att följa med stor uppmärksamhet.Jag tycker att vi bör avvakta den utredning som jag nämnde i mitt svar, så attvi inte först gör ett ställningstagande och sedan får utredningen. Det dröjerändå , och om det blir aktuellt kan ju med en ny fråga. AnL15 (vpk): Jag vill notera det posifiva i att industriministern är beredd attsatsa på , om realistiska projekt kan komma fram. Medhänsyn till den delen av innehållet vill jag också tacka för svaret. Jag ämnarinte utöka debatten ytterligare. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Svar på frågorna 1982/83:35 och 36 om sysselsättningen vid Håvreströms Bruk i och har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att trygga sysselsättningen vidHåvreströms Bruk. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. HåvreströmsBruk ägs av , som är ett belagt dotterbolag fillSödra . Bruket ligger i kommun och sysselsätter ca 490personer. Produktionen är helt inriktad på papperstillverkning. SödraSkogsägarna har beslutat att möjligheterna att avyttraHåvreströms Bruk skall undersökas. Lyckas bolaget inte med en försäljningkommer nedläggning av bruket att övervägas. I avvaktan på resultatet av bolagetsförsäljningsansträngningar är jag för dagen inte beredd att göra någotuttalande. AnL 17 iBengtsfors (c): Jag tackar industriministern för svaret. Svaret är litet magert medtanke på de yviga uttalanden som gjorts av regeringsrepresentanter på senaretid. Närjag fick meddelande om att Håvreströms Bruk med dess 463anställda var nedläggningshotat kände jag det som en nödvändighet att här ikammaren uppmärksamma frågan. viktig för Mellerudskommun och i synnerhet. HåvreströmsBruk är det dominerade företaget i kommunen. hararbetsstyrkan minskat från 626 fill 463 personer, alltså en minskning med 163personer . Självfallet är rationaliseringar nödvändiga, men om dennautveckUng fortsätter kommer ju bygden att dö ut. Mellerudskommun har drygt 11 000 invånare, och de drabbas givetvis hårt av dessaneddragningar. Därför är det viktigt att den uppkomna krisen kan lösas på etttillfredsställande sätt. Samhället måste här ta ett speciellt ansvar för denuppkomna situationen, och inte minst regionalpolitiken måste spela en avgöranderoll. Industriministernbesökte , och jag vet att uttalanden då gjordes omatt dalslänningarna skulle kunna känna sig tryggare om socialdemokraterna vannvalet. Jag nämner detta för den händelse industriministerns minne skulle svikahonom. Vilever i ett samhälle som ständigt förändras, ett samhälle där näringslivet harstora lönsamhetsproblem, industrier läggs ner och människor drabbas avarbetslöshet. Den långa och djupa internationella lågkonjunkturen förvärrar ochpåskyndar givetvis denna process. Många delar av vårt land har drabbats undersenare år, och för att mildra uppkomna problem har staten i regionalpolitisktsyfte aktivt bidragit med lösningar. I har socialdemokraterna iopposifion som regel bjudit över. Jo, givetvis för att de vill verkapådrivande. Jag kan som ett exempel på detta nämna debatten om Svenska Varv,där socialdemokraterna var med och strödde miljarder omkring sig. Motden bakgrunden är det, herr talman, litet märkligt att höra industriministernvid upprepade tillfällen yttra att det nu är slut med att ge pengar tillindustrin. Jag vill därför fråga industriministern: det någon fara förHåvreströms Bruk med tanke på det nya synsätt som industriministern nu hardeklarerat? Vilka stödformer är det som skall upphöra? Omsysselsättningen vid Håvreströms Bruk AnL 18 RUNEJOHANSSON (s): 1 motsats tillIngvar i skall jag försöka hålla mig fill det som frågangällde, nämligen sysselsättningen vid Håvreströms Bruk. Jag tillstår gärna attdet kanske är mindre lämpligt att debattera frågan med tanke på deförhandlingar som pågår. Industriministernsäger i svaret, att om bolaget inte lyckas med en försäljning av bruket, kommernedläggning att övervägas. Givetvis tvingas man ibland att acceptera attföretag som så att säga har framtiden bakom sig måste läggas ner. men detta ärinte fallet när det gäller Håvreströms Bruk. I en intervju i Rapport den24 oktober svarade industriministern på en. fråga om var samhällets satsningarfrämst borde ske att han i första hand skulle satsa på pappersindustrin, och dåspeciellt på förädlade produkter, alltså inte enbart massa. Detta uttalande,herr talman, stämmer perfekt in på produktionen vid Håvreströms Bruk. Eftersom staten äger 40 %av aktierna i företaget, har man ett stort ansvar Om lokaliseringen av det planerade internationella centretför gen-och bioteknik för att deförhandlingar som pågår leder till ett positivt resultat. Jag skuUe i detsammanhanget vilja vädja till industriministern om att han medverkar till attregeringen sätter in all den kraft som behövs för att säkra en fortsattproduktion av kvalitetspapper vid Håvreströms Bruk. I debatten säger man oftaatt en eventuell nedläggning av ett företag måste ske under socialt acceptablaformer. En nedläggning av verksamheten vid Håvreströms Bruk kan aldrig bli varesig socialt eller samhällsekonomiskt acceptabel. AnL 19 Industriministern : i betecknade mittsvar som magert. Svaret var ett besked om att försäljningsansträngningar pågår.Ägaren försöker alltså nu att sälja Håvreströms Bruk för att rädda jobben vidbruket. Jag hoppas att man skall lyckas i förhandlingarna. Men jag vill tillägga,herr talman, att med hänsyn fill vad sade kan man undra om han ärute efter att störa dessa förhandlingar. 20 i (c): Självfallet är jag inte ute efter att störaförhandlingarna på något sätt. Jag vill bara påminna om fidigare debatter i denhär kammaren. Det här är min första debatt, men eftersom jag har lästsnabbprotokollet vet jag att i liknande ärenden inte har hafttunghäfta utan talat ganska frimodigt. Därför tycker jag att man i en debatt iden svenska kammare kan ta upp de här frågorna. Jag förstår mycket väl när industriministern säger attförhandlingar pågår och att han i och med det inte vill uttala sig.