prot · G60926 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag tackar statsrådet för svaren på minafrågor till industriministern. Industriministern har lämnat över frågan omASSLS boardfabrik i till det statsråd som handhar Statsföretag.Jag tycker emellerfid att frågan om boardfabriken i inte kananses som enskild angelägenhet för Statsföretag. Hela branschens möjlighetertill utveckling och överlevnad är avgörande också förSkinnskattebergs-fabriken. Debatten i frågan blossade upp sedan ASSLs ledningbeslutat att lägga ner Skinnskattebergsfabriken. Vi hade en liknande debatt somden här med den förre industriministern . Då beslöts om enuppdatering av den s. k. Åkermanska utredningen som skulle genomföras avindustriverket och som blivit klar. För min del ansåg jag det rimligt att nuta upp frågan om boardtillverkningen i på nytt, eftersomutredningen har lagts fram och vi har fått en ny regering. Men jag ansåg ocksåatt trots aft, frågan är angelägen och brådskande, borde den nya regeringen fålitet fid på sig och få en rimlig chans aft sätta sig in i frågan och komma medegna förslag i linje med vad som sagts tidigare i olika sammanhang. Därför hardet dröjt Htet grand. I svaret säger statsrådet aft det är storöverkapacitet inom branschen, som konkurrensen ökar och marknadensviktar. Såvitt jag vet finns det mycket skilda åsikter om t. ex.marknadsförutsättningar, bl. a. från löntagarkonsulfernas sida. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i Industriverkefs utredning har på en rad områden fått utståhård kritik. Den har inte kunnat försvaras på ett godtagbart sätt avrepresentanter- för industriverket. Man har i trängda lägen bl. a. hänvisattill aft delar av utredningen måste förbli hemliga av s. k. konkurrensskäl. Mot bakgrund av den hårda krifiken mot utredningen bordeden inte få ligga till grund för så drastiska beslut som en nedläggning avfabriken i Skinnskatteberg- en åtgärd som i ett slag slår ut en hel bygd.Länsstyrelsens arbetsgrupp har också granskat industriverkets utredning ochgranskat företaget. Man har kommit fram till en i vissa stycken helt annanuppfattning än utredningen. Man säger att ASSLs fabrik i genomsin modernitet har goda överlevnadsmöjligheter. Man säger att några svårigheteraft skaffa fram råvara till fabriken inte finns. Förutsättningarna för enkonkurrenskraftig export har ökat betydligt genom devalveringen och genomproduktionsbortfall i och , säger man. Och den flexibilitetsom ASSLs boardfabrik har motsvarar de krav som utlandsmarknaden ställer- mankan bl. a. fillverka olika format. Detta är en ganska hård krifik. Vidare säger utredningen aft def inte finns någrasärskilda industripolitiska skäl för att lägga ned just fabriken iSkinnskatteberg. Och man säger - även om jag har en annan uppfattning - att detinfe heller finns några skäl ur regionalpolitisk synvinkel, eftersom ennedläggning drabbar lika hårt överallt. Men jag menar att Skinnskattebergdrabbas extra hårt. Trots utredningens synpunkter säger man aft def bör ske ennedläggning i bl. Def är litet märkligt att komma medsådana slutsatser, trots aft man säger att det inte finns några särskildaindustripolitiska eller särskilda regionalpolitiska skäl. Jag tycker att det vore på sin plats att ställa någrafrågor till statsrådet som jag hoppas få besvarade för att pä så sätt få litetkonkretisering. utredning övervägs nu inomindustridepartementet. Jag måste fråga: Anser statsrådet att industriverketsutredning är riktig? Kan den tjäna som grund för sä viktiga beslut omboardindustrins framtid, eller måste man skaffa fram ytterligare och bättrematerial, innan man går vidare? Vad tror sig statsrådet kunna uppnå i form av förändringargentemot ASSI-styrelsens nedläggningsbeslut genom att kontakta de andraföretagen i branschen, som def sägs i svaret? De andra företagen, i huvudsak privataföretag, är naturligtvis glada över att ASSI-styrelsen springer före och läggerned en stor del av den svenska kapaciteten om marknaden är på väg att svikta.Det är ju ett drömbesluf ur deras synvinkel, och def är svårt att tänka sig attde skall göra något annat än försöka ligga lågt tills nedläggningen ärgenomförd. Anser statsrådet att ägarsplitfringen - det gäller delvisstatliga företag och delvis privata anläggningar- försvårar möjligheten attfatta def ur samhället och de anställdas synvinkel bästa beslutet? Kan def varaett hinder aft staten och regeringen inte kan kontroUera hela branschen? Jag går vidare i svaret. Av det framgår aftöverläggningar med ASSI-styrelsen skall ske pä inifiativ av regeringen - och det är Men jag antar - och jag hoppas få det bekräftat - att regeringen då kommeratt försöka få ASSI-styrelsen aft ändra sitt beslut. Vad skall man annars medöverläggningar till? Det sägs också i svaret: "Om ASSI-styrelsenstår fast vid sitt beslut att genomföra en nedläggning ." Då måstejag fråga: Avser regeringen att i de här överläggningarna lägga fram ettalternativt förslag för ASSI-styrelsen, som skulle kunna innebära något annatän en nedläggning av Skinnskattebergsfabriken? I sista stycket i svaret trycker statsrådet på dearbetsmarknadspolitiska insatser som blir nödvändiga omSkinnskattebergsfabriken läggs ned. Vilka insatser kan det bli i så fall? Jagtror inte att det är någon hemlighet att det fordras stora insatser direkt iSkinnskatteberg om man, som det står i svaret, skall kunna lindra verkningarnaav en eventuell nedläggning. Det är knappast obekant hur def ser ut iSkinnskattebergs kommun och i de andra kommuner som finns i närheten i det treberörda länen, , och län. I de kommunersom finns i varje fall i har stålkrisen redan slagit hårt, ochden kommer att slå hårt genom den strukturering som också specialstålsindustrinkommer att uppleva . Det finns alltså inga jobb att få ide angränsande kommunerna - där är arbetslösheten redan stor. Det säger någotom vilka enorma insatser som behövs i , om man kommer så långtsom till en nedläggning. Jag måste säga direkt: Det känns mycket olusfigt aft överhuvud taget ta ordet nedläggning i min mun. Det är ju infe defta man skall talaom. Man måste naturligtvis kämpa för att en av modernaste fabriker, denkanske allra bästa, får möjlighet att överleva. Men eftersom def ändå fattatsett beslut i ASSI-ledningen måste man tänka på fortsättningen. Sådananedläggningsbeslut brukar ju vara självuppfyllande - när de en gång har fattatsoch stenen satts i rullning, kan det vara oerhört svårt aft sätta stopp. Dä är det viktigt att komma in på frågan om det socialaansvaret när det gäller och . Det har skrivits och debatteratsen hel del om den frågan, och man har ifrågasatt om inte staten, borde ta ett mycket större ansvar än privafkapitalister, somlägger ner fabriker för snabba vinsters skull. Anser statsrådet att def börfinnas någon skillnad därvidlag mellan ett statligt företag och ett privatägtföretag? Eller är det betydelselöst för den sociala tryggheten om man äranställd av staten eller av privatkapitalet? Debatten kommer aft bli lång, och jag skall inte förlängamitt anförande utan lämna plats för andra från länsbänken som vill vara med ochsom har ställt frågor. Jag tycker det är bra att representanter från fleraparfier säger sitt. I den första omgången skulle jag ändå vilja bestatsrådet att låta förnuftet och hänsynen fill samhällsekonomin råda i deffortsätta hanterandet av frågan. Ta initiafiv för att hindra att man läggerner den kanske modernaste och bästa av de här fabrikerna! Ta initiafiv somhindrar massarbetslöshet och ekonomisk katastrof! Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i att dennya regeringen vill någonting annat än den gamla och att det lönade sig förfolket aft byta regering! AnL 68 (): Också jag vill tacka statsrådet för svaret. Oron är helt naturligt mycket stor iSkinnskatteberg. Jag tvivlar faktiskt på att svaret på min fråga skulle kunnaskingra den oron på etf mera påtagligt sätt. Svaret är i och för sig intedirekt negafivt, men det har mycket liten substans och ger inga klara besked. Först några ord om vad som är aktuellt och om vad som harhänt i frågan. Jag vill börja med att konstatera att i en kommun avSkinnskattebergs storlek skulle en nedläggning av boardfabriken vara något aven katastrof, inte minst mot den bakgrunden - vilket också iHallstahammar har betonat - att kommunen ligger i en region som redan är hårtdrabbad av arbetslöshet och permitteringar. Jag behöver bara nämna ochHallstahammar. 1977 tillsatte industriminister en statligutredning, den s. k. Åkermanska utredningen, som hade till uppgift att geförslag om hur den framfida boardindustrin skulle se ut. 1978 var utredningenklar, och man föreslog att fyra industrier inom branschen skulle läggas ner,dock infe fabriken i . Utredningen anförde som skäl aftSkinnskattebergsfabriken var så effekfiv och hade en sådan hög tekniskstandard. Man konstaterade också att en nedläggning i skulle fåmycket allvarliga sociala konsekvenser. När så ASSI-styrelsen våren 1982beslutade att boardfabriken i skulle läggas ner, kom dettanaturligtvis som en chock såväl för de anställda som för kommunen ochlänsstyrelsen. uppdrog regeringen åt statens industriverk att göraen uppföljning av de utredningsresultat som tidigare hade redovisats. Dettagjorde man för att få ett bättre underlag för ett ställningstagande förframfiden. Den utredningen är som vi vet avslutad, och där förordar man ennedläggning i . Både i och Skinnskattebergskommun är emellerfid - och det med rätta - krifiska fill de slutsatser somutredningen har kommit fram till. Man anser att utredningen på en rad punkterdels innehåller sakliga felaktigheter, dels drar felaktiga slutsatser. Dettafinns redovisat i etf särskilt yttrande fill industriministern från denarbetsgrupp som har granskat förslaget. I yttrandet framför man bl. a. attutredningen i sitt ställningstagande inte har tagit hänsyn till att fabriken iSkinnskatteberg är , ja, kanske modernaste av det här slaget.Man har där en mycket hög produktivitet. Man har också en flexibilitet somingen annan fabrik i det här landet och kan på ett alldeles utomordentligt sätttillfredsställa kundernas önskemål om kvalitet och format - det har inte minstvisat sig i att fabriker i bygger sin vidareförädling på just det somSkinnskattebergsfabriken kan fillverka. Investeringsbehovet är lägre än vidliknande fabriker. Man har en mycket bra fabrik när det gäller miljön, och man harockså en råvamsituafion som är mycket god. Detta har konstaterats både avinköparna i och av . De säger att man t. o. m. skullekunna fördubbla sitt råvamuttag om det skulle vara nödvändigt. I den här utredningen har man enligt ochkommunen inte heller beaktat konsekvenserna av en nedläggning. De är faktisktstörre i än på något annat håll. I sitt svar säger statsrådet att industriverkets utredningövervägs i departementet. Jag skulle, i likhet med iHallstahammar, vilja fråga: Är det verkligen ett underlag som går att användaför dessa överväganden? I detta sammanhang skulle jag också vilja fråga: Om manöverväger utredningens resultat, är man då beredd aft med dessa övervägandenmycket seriöst väga och kommunens synpunkter mot utredningensresultat? Om åtgärder-för att rädda sysselsättningen i AnL69 (): Även jag tar fillfället i akt att delta i den häröverläggningen. För oss i är def här en mycket viktig fråga.Debatten gäller , och den gäller boardindustrin. , den s. k. analysen överträfiberskiveindustrin som industriverket har gjort, kommer att beröras ofta idagens debatt. Jag har från utredningen tagit fram en sifferserie som jagvisar på kammarens bildskärm. Den är hämtad från och visar bl.a. beroende av sin indusfri. är en bruksbygd som fidigare har drabbatsav gruvdöden. Man har aldrig fått fillbaka de sysselsättningstillfällen somRiddarhyftefälten en gång gav. är samhället uppbyggt påboardtillverkningen, dvs. Som ni ser på bildskärmen svarar boardtillverkningen närdet gäller antalet industrisysselsatta för . Ser man på den totala andelensysselsatta omfattar den indusfridelen . Jag låter denna bild vara ledtoneni mitt anförande. Jag.vill också hänvisa till det inlägg som jag gjorde förnågon fid sedan i den allmänpolitiska debatten. Jag konstaterade då aftVästmanlands arbefsmark-nadsstmkfur som helhet måste betecknas som svår. Ändåär den svårare i våra stål- och järnbmksorfer. Men svårast känns och ärsituationen i . De strukturproblem vi har inom järn-,stål- och gruvindustrin har hårt drabbat våra bygder. har också gjort en annan utredningsom fått namnet "Var kommer krisen". Det är en näringspolifiskframtidsbedömning. Där konstateras att även 1980- och 1990-talef s industrikriserkommer att slå hårt -ja, regionalt hårdast - i Bergslagens län, dvs. Örebrolän, och . Låt vara att framfidsprognoser kanha sina fel, men med dagens situafion på näthinnan ser perspektivet mycketoroande ut, även i etf längre perspekfiv. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i De aktuella branschutredningar som görs måste sålunda ävenha den näringspolitiska framfidsstrukfuren med i bilden. Det gäller i hög gradaft slå vakt om den naturliga sysselsättning som finns och som i hög grad är enbas för att vi skall kunna utnyttja våra naturtillgångar. Vi befinner oss också i en brytningstid när det gällerskogsindustrin. Men def finns också där positiva saker som man skalltillvarata. En bygd som skulle ha stora förutsättningar attkunna utnyttja fillgång-arna, om den också fick behålla den naturliga bas somindustrin är. Def gäller att behålla vår konkurrenskraft, utnyttja våraskogstillgångar, förädla och utveckla. Detta gäller också boardindustrin. Denutredning som industriverket gjort har ju fått en svidande krifik, åtminstonefrån oss i länet. Jag har fidigare här i läst upp väsenfiiga delar aven skrivelse från i och som jag vet aftstatsrådet tagit del Jagslutade mitt anförande med följande vädjan. Som länets socialdemokratiska riksdagsledamöter känner vistor oro för den utveckling som tonas fram i samband med . Vi hoppas aft samhället - som ägare till anläggningen -noga prövar den kritik som rikfas mot utredningen. Vi förlitar oss på en allsidig prövning frånASSI-styrelsens sida och från vårt ansvariga statsråd. Så långt ur mitt anförande . Denförhoppningen står kvar. Den här debatten måste kunna tona fram vad som krävs föratt man skall få en objektiv sakbehandling. Vi står fast vid att def måste varaogörligt för ASSI-styrelsen att med hänvisning till lägga endöd hand över Skinnskattebergsfabriken. Men vi kan infe annat än med kraftockså tona fram aft även regeringen har sitt ansvar. Den borgerliga regeringen gav industriverket i uppdrag attfölja upp den s. k. Åkermanska utredningen. Den skulle belysa för det förstaträfiberski-veindustrins nuläge och den kapacitet sanpassning som skett ibranschen efter 1977, för det andra branschens framfida marknadsutveckling ochför def tredje behovet av kapacifetsanpassning och en bra marknad. Dessutom skulle enligt f. d. statsrådet skrivelseav utredningsarbetet ske i nära samråd med berörda företag, deanställdas organisafioner samt kommuner och länsmyndigheter. Omfattande krifikhar riktats mot utredningen, och dessutom sägs det i en skrivelse tillindustridepartementet att samråd infe skett på godtagbart sätt. Man anserockså aft utredningens slutsatser inte är underbyggda på ett sätt som bordevara självklart med hänsyn fill frågans dignitet. Man har infe ens korrigeratfelaktiga sakuppgifter, trots att man fått utförlig information om sakförhållandena.Detta gäller så viktiga och objektivt väsenfiiga frågor som råvarusituafionen. i importerar inga råvaror.Råvarutillgången borde vara en av de avgörande punkterna när man tar ställningi en så här vikfig fråga. Utredningens marknadsanalys har bedömts som mycket snäv. Denkritik som har riktats mot känner statsrådet mycket väl fill,varför jag i övrigt infe här skall ytterligare argumentera. Av statsrådets svar framgår att man om några dagarskall överlägga med branschens företrädare och bl. a. diskutera enomstrukturering av hela branschen som måste anses som mycket angelägen. Jag har svårt aft förstå varför skall behöva ta påsig hela detta stora ansvar i vad gäller att själv svara för sfrukturändringen.Men def som är positivt är att industridepartementet till synes inte farSIND-rapporten som någon slutprodukt. Det är i sig mycket glädjande. Därmedfinns def rådrum. Def är mycket vikfigt. Att def behövs samordnande insatserinom branschen är för oss en självklarhet. Men det är infe bara fråga omatt snabbt få ned överkapaciteten. Def gäller också aft på reella grunder seöver på vilket sätt man kan möta den internationella konkurrensen. Naturligtvisbör också råvamfillgången finnas med i bilden som en samhällsresurs. Här har Skinnskattebergsfabriken klara fördelar. En modernfabrik, miljövänlig, god tillgång till råvara, stor kapacitet och enfabriksenhet som är anpassad till den internationella efterfrågemarknaden. Defskulle därför vara fruktansvärt om den fabrikens öde skulle avgöras med den nuaktuella som underlag. Jag känner sålunda tillförsikt i fråga om Skinnskattebergsframtid. Ett orostecken är aft i slutet av svaret anförs: "står fast vid sitt beslut aft genomföra en nedläggning iSkinnskatteberg är jag beredd aft verka för en förstärkning avde arbetsmarknadspolitiska resurserna i för att minskade negativa effekterna av en nedläggning." Jag är väl medveten om aft viinfe har något ministerstyre i defta land, men jag hoppas ändå att statsrådetfar kontakt med och får den att lugna ner sig. I och för sig är def inget fel att man vidtararbetsmarknadspolifiska åtgärder - de behövs i Bergslagsbygden - menvi vill att man med näringspolitiska medel möjliggör att ASSI-fabrikenöverlever. Vi har som synes starka argument, och vi hoppas och tror attstatsrådet gör medveten om att något nedläggningsbesked inte kanlämnas förrän man på ett mera sakkunnigt sätt har genomarbetat denomstrukturering av branschen som skall diskuteras avindustridepartementet och branschens företrädare. Dessutom innehållerutredningen en hel del s. k. hemligt material. Def är beklagligt att man intehar fillgång till allt material som finns. På det sättet kan man inte få ettriktigt underlag för sin bedömning. Tyvärr är det svårt att tänka sig att man bara medarbetsmarknadspolifiska insatser skall kunna kompensera de samhällsekonomiskakonsekvenser som nedläggningen av Skinnskattebergsfabriken innebär.Industristrukturen i bygden är sådan att den övervägande delen av kommunensmedborgare är beroende av kommunens enda stora företag, etf statligt företag. Personligen är jag övertygad om aft, om statsrådet sätterin de resurser som han har fillgängliga, skall Skinnskattebergsfabriken kunnaöverleva. 6 protokoll 1982/83:26-30 Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i marknadssituationeni Kolbäcksådalen och Fagerstaregionen samt i grannlänens kommuner är mycketbesvärande. För Bergslagens överlevnad hoppas jag därför aft statsrådet ärvillig att göra näringspolitiska, industripolitiska ocharbetsmarknadspolifiska insatser, så att vi kan bygga upp vår framfid. Tillbilden hör att måste behålla sin nuvarande kapacitet. AnL 70 Statsrådet : Jag skall något kommentera de inlägg som har gjorts. i påpekade att det borde varaangeläget för alla branscher aft diskutera den här frågan, den är ingen enskildangelägenhet för . Det är mycket riktigt. Det var därför uttaladeatt man skulle göra en översyn, och regeringen gav det uppdraget till statensindustriverk. vet vi att förutsättningarna är olika för företagen ibranschen. har en mycket låg integrering framåt i sin produkfion för attfärdiggöra produkterna, medan andra företag har en mycket långt driven egenintegrafion. Jag vet mycket väl aft det finns skilda bedömningar i fråga ommarknader, och framför allt skiljer sig bedömningarna när def gällerSkinnskatteberg. Alla talarna i dagens debatt har påpekat de utomordentligtfina produktionsfömtsättningar som finns i . Man tycker inte attden modernaste fabriken skall läggas ned. Men man har talat väldigt litet om deförutsättningar som finns för fabriken att kunna sälja de nuvarandeprodukterna. Jag syftar då på hela den samlade boardproduktionen. Jag tycker aft man, när man diskuterar sä allvarligafrågor som problemen för en bransch och totalverksamheten för ett enskiltproduktionsställe, inte skall glömma bort vilka förutsättningar som finns förframgång på marknaden med tanke på om denna växer eller krymper. Det framhållsockså att ASSI-styrelsens beslut skall påverkas. Jag har i mitt svar anmält attjag skall diskutera med företagen. i är mermedveten än vad jag är om ansvarsskillnaderna mellan ett enskilt statsråd ochett företag som sköts på ägarens uppdrag, Def har vidare ställts frågor som jag hoppas att jagkommer aft få svar på vid överläggningarna och som jag inte kan kommenterainnan jag har lyssnat på de berörda företagen och facket. Jag fäste mig vid densista av de frågor som tog upp, där han menade att det måstevara fel att den modernaste fabriken skall läggas ned. Den formuleringen tyderpå att han är medveten om att def måste göras en anpassning av kapaciteten fillmarknaden. Def skulle vara intressant för mig aft höra om harnågot uppslag på den punkten. Om det inte blir , vilken fabrikskall i så fall komma i fråga? vill jag svara på följande sätt: När detnu har begärts en översyn från statens industriverk och man därifrån harpresenterat en rapport, skall de synpunkter som anförs i denna självfallet varaetf av underlagen för den fortsatta debatten. Jag blir inte överraskad om def kommerandra synpunkter från kommunen och berörd länsstyrelse. Def kanske också frånolika företag och orter kommer avvikande synpunkter på utredningen. Det voredock fel av mig att bara därför att och kommunen har gjorterinringar helt underkänna . Till skall jag slutligen säga följande. Hanpåpekar att rävarufrågan är en viktig faktor. Odiskutabelt är det så, men jagtror inte att råvarufrågan, oavsett vad man kommer fram till på den punkten,skall vara helt styrande för den fortsatta verksamheten. Jag vill återigenunderstryka att förutsättningarna på marknaden, dvs. om marknaden är i sfigandeeller sjunkande, är minst lika viktig som råvarutillgången, kanske ännu vikfigare. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i AnL 71HANS i (vpk): Jag konstaterar att jag infe fick något svarpå min fråga om huruvida skulle kunna tjäna som ett underlagoch hur statsrådet ser på denna utredning. Men han bekräftar också att defta ären angelägenhet för hela branschen. Jag kan då bara upprepa hur olyckligt detär att just Statsföretag genom , och vi får väl ändå vara överens om attdef här rör sig om den modernaste fabriken, springer före och lägger ned del av svensk produkfionskapacitet för att anpassa sig. Def vore ju bättre om man på ett lugnare sätt såg överhela branschen och inte lät sig styras av som jag och mångaandra tycker är dålig. Jag kan inte tolka statsrådefs inlägg på annat sätt än atthan anser att denna utredning är rikfig, ty han tar den ju ändå som faktisk ochsäger aft def förhåller sig så som det står i och frågar migvilken fabrik som skall läggas ned i stället. Det skall alltså läggas ner fabriker.Är statsrådets besked att det skall läggas ner fabriker och att det bara ärfråga om vilken? Det är litet konstigt, eftersom han tidigare sade att def justnär det gäller ASSLs anläggningar var fråga om en låg integrering framåt, attmarknadsbedömningarna var olika, att förutsättningarna för den egnaproduktutvecklingen var olika för olika fabriker men att låg dåligt fill. Det finns etf alternativ till planen att skära av den grensom en stor boardfabrik utgör och i stället försöka få den att grönska genomatt satsa på forskning och utveckling, vidareförädling och produktutvecklingoch genom att hitta nya produkter. Def är den vägen man måste gå i första hand och inte ipanik såga av den gren som man sitter på därför att def kommit fram utredningarsom enligt vad alla är överens om är dåliga och ändå använda dem som underlag.