prot · G609125 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag skall beröra en fråga som redan hardiskuterats mycket här, nämligen försämringen när det gäller den praktiskaarbetslivsorienteringen på högstadiet, den s. k. praon. 1 siffror betyder regeringens s. k. besparingsförslag 148milj. kr., varav 20 miljoner skulle återgå till kommunerna som en särskildresurs. Besparingseffekten skulle alltså bli 128 miljoner - om det är verkligasiffror, men förslaget är knappast realistiskt. Det går också att omsättaregeringens s. k. besparingsförslag i omkring 900 färre lärartjänster. Dettakan innebära både ökad arbetslöshet och försämrad undervisning. Den kanske allvarligaste invändningen mot förslaget är attdet, i likhet med andra åtstramningar på skolans område, drabbar framför alltde sämst ställda eleverna och deras särskilda behov. Möjligheterna att underprao-veckorna arbeta med små elevgrupper och ge stödundervisning äventyras. De föreslagna förändringarna av reglerna för praon byggerinte på någon genomtänkt linje för att förstärka denna verksamhet. effekten.Med fog kan det också hävdas att förslaget bygger på delvis felaktigautgångspunkter i fråga om hur prao-verksamheten bedrivs i kommunerna. Den särskilda resurs på 20 milj. kr., av de beräknadebesparingarna på 148 milj. kr., som föreslås återgå till kommunerna kan inte inågon avgörande grad kompensera försämringarna i övrigt. I motioner från , och vänsterpartietkommunisterna riktades kritik mot regeringens förslag. Vpk yrkar att de 128miljoner som regeringen vill frånta kommunerna skall utbetalas för kommandebudgetår. Vår motion är den enda som är konsekvent i det avseendet. ståndpunkt har varit något oklar. Av derasreservation till dagens betänkande framgår dock att man sväljer regeringensförslag till tre fjärdedelar, men avvisar en fjärdedel. Detta är ett dåligtalternativ till regeringens förslag. I båda fallen leder det till attkommunerna berövas erforderliga medel, prao-verksamheten och undervisningenförsämras och lärare blir arbetslösa. Och, framför allt, de svagaste elevernadrabbas hårdast. Om denna attack drivs igenom kan vi befara fortsattaförsämringar på skolans område. Det finns ett rikligt utbud för röstningen i denna fråga.Utöver utskottsmajoritetens förslag - som fullt ut är ett bifall tillregeringens - finns fyra reservationer. Ingen kan förneka att den mestkonsekventa är vpk-reservationen, som avvisar regeringsförslaget och yrkar påatt erforderliga medel anvisas för verksamheten. Jag yrkar,herr talman, bifall till reservation 8. Om utbildningsutskottets betänkande allmänt präglas avstor sparsamhets-iver på skolans område, finns likväl ett undantag. Det gällerstatsbidraget till s. k. fristående skolor, eller privata skolor. I budgetpropositionen anför föredragande statsråd attställningstagande till framställningar om bidrag enligt det nya system sominförts förutsätter ingående överväganden. SÖ skall yttra sig. Beslut skallfattas innan bidraget avses gälla. Mot den bakgrunden kan inte bidragtill någon ytterligare skola beräknas fr. o. m. /84. Anordningenmed tillfälligt bidrag fill annars ej statsunderstödda föreslåsfå tillämpas för nästa budgetår. En precisering görs också i propositionen omatt det inte är givet att samtliga skolor med en viss pedagogisk inriktning kanräkna med statsbidrag i fortsättningen. Vi i vpk har ansett oss kunna godta deredovisade ståndpunkterna, som grundar sig på tidigare riksdagsbeslut. marscherar dock annars så sparsamhetsivrande borgerligapolitiker fram och kräver medel för statsbidrag till fristående skolor.Socialdemokraterna i utbildningsutskottet har av någon obegriplig anledningfallit undan för de borgerligas krav och yrkar avslag på propositionen menbifall till de borgerliga motionerna. Detta är en något märklig position. Dennatotala kapitulation för de borgerliga måste väl te sig underlig för mångasocialdemokrater. Möjligheten att stödja regeringens ståndpunkt finns dock,genom att jag reserverat mig till förmån för propositionen. Jag yrkar, herrtalman, bifall till reservation nr 13. Det obligatoriska skolväsendet m. m. Det obligatoriska skolväsendet m. m. 155GÖRAN (); I detta läge i debatten har ett par av dereservationer som finns fogade till utskottets betänkande ännu inte kommenteratsfrån utskottets sida. Jag skall göra det. Jag börjar med reservation 1 från , där kravet påett nytt statsbidragssystem för förs fram. Från utskottets sidaavvisar vi en parlamentarisk utredning om ett sådant system. Vi gör det mot bakgrundav att statsbidragssystemet har varit i kraft under en . Vitycker att det är rimligt att det får verka och att SÖ, som har till uppgiftatt följa utvecklingen på detta område, ges en rejäl chans att bedöma hur dettasystem fungerar. I alla sammanhang betonas numera också att det är viktigt attskolan och skolstyrelserna ges arbetsro, så att de kan driva en vettigutveckling ute i kommunerna, till gagn för eleverna i klassrummen. Då är detinte rimligt att vi direkt, när vi nu har fått ett nytt statsbidragssystem,börjar ställa krav på att det skall förändras utifrån en ny infallsvinkel. I reservafionen förs det ett resonemang om ettelevrelaterat statsbidrag. Mot bakgrund av hur det ute pålänsskolnämnderna i praktiken fungerar när det framför allt gällertilldelningen av basresurser, ligger nog förslaget ganska nära det faktiskaläge som vi har. I de motioner där kravet på ett elevrelateratstatsbidrag förs fram pekas det också på att man här skulle få införa en delspecialdestinerade statsbidrag. Med hänsyn till detta finns det kanskeanledning att vara litet skeptisk till en sådan utveckling som finns anvisad ireservation 1. Därför avvisar utskottet detta förslag. I reservation nr 9 börjar de moderata sparförslagen att torgföras.Dessa sparförslag har en profil som det finns anledning att uppmärksamma. Detär att pengarna plockas från anslagen för invandrarelever, lågstadiet och densamlade skoldagen. Det finns något slags omvänd i detresonemanget - man plockar besparingarna från de svagaste grupperna i skolan.Det är väl egentligen ingenting annat än ett uttryck för god moderat politik. Vi avvisar den moderata reservationen nr 9, där man villspara 40 milj. kr. Vi avvisar också denkommunistiska reservationen nr 11, där man vill öka utgifterna förhemspråksundervisningen i storleksordningen 75 milj. kr. Vi gör det inte enbartav statsfinansiella skäl utan också av den anledningen att vi nu till sommarenkommer att få én redovisning från den s. k. språk- och kulturarvsutredningen,utredning. Vi får då anledning att ta ställning till dessafrågor i ett större sammanhang. Det är normal hanteringsordning från utskottetssida. Mot den bakgrunden avstyrker vi alltså reservationerna 9 och 11. I centerreservationen nr 10 vill man ha något slagsförsöksverksamhet med låg-, mellan- och högstadieundervisning förinvandrarelever, helst i en skolenhet. Också det kravet avvisar utskottet motbakgrund av språk- och kulturarvsutredningens kommande betänkande. Det ligger till på så sätt att harskolstyrelsen lokalt naturligtvis möjlighet att låta låg- och mellanstadietsinvandrarelever föras till samma skolenhet om man tycker att det är rimligtfrån kommunala utgångspunkter. Vad som inte är möjligt är att låta en undervisning ske på högstadienivå, men justden uppgiften har språk- och kulturarvsutredningen sig förelagd i sina direktivatt titta på. Det är då rimhgt att vi låter den göra det, eftersom det ligger idess utredningsuppdrag. Mot den bakgrunden blir detta krav på en försöksskolanågonting som vi avstyrker med hänvisning till att vi får klarareprincipiella riktlinjer för undervisningen på högstadiet och för hur vi skallse på den . Jag yrkar alltså avslag på den centerpartistiskareservationen nr 10. Sedan har vi de moderata reservationer som rör lågstadiet.Utskottet har med tillfredsställelse konstaterat att regeringen i åretsbudgetproposition gör kraftfulla insatser för att möta oron på lågstadiet. Deomprioriteringar som är gjorda inom skolans område, där bl. a. dennaomdebatterade prao-besparing har fått bidra till resurserna för att möta oronpå lågstadiet, tycker utskottet är vettiga. Vi tycker också att det ärvärdefullt att titta på lågstadiets totala situation och att också i detsammanhanget starkt peka på nödvändigheten av att vi får en vettig samverkanmellan förskolan och skolan. Att inte ställer sig bakom denna satsning pålågstadiet är förvånande. säger att det är personalresurser somskall tillföras, att det är alldeles för litet och att det är orealistiskt atttro att denna typ av insats kan lösa problemen. Men jag tror att moderaternahar satt sig in i förslaget ganska dåligt. Regeringen föreslår ju att ettutvecklingsarbete skall stimuleras på hela lågstadiet och inte, som föreslås imoderaternas reservation, enbart handla om övergången från förskolan tillskolan. Även om man löser problemen med den övergången kan det finnas problemkvar på lågstadiet som man behöver tackla. Det kan finnas möjligheter attytterligare utveckla verksamhet som behöver stimuleras. Just mot den bakgrundenser vi det från utskottets sida som värdefullt att regeringen lägger dessa 30milj. till detta ändamål. Det ger oss alltså möjligheter att utvecklaverksamheten på lågstadiet. har läst utskottsbetänkandet litet dåligt.När hon påstår att vi från utskottets sida skulle nonchalera eller inte tatillräckligt allvarligt på kravet på en undervisning i språk i förskola ochskola så har hon fel. Tittar man i utskottets betänkande finner man attvi.säger att den läroplan för som vi har antagit och somgäller från har som ett mycket bärande inslag just vikten avatt ge eleverna goda kunskaper i det svenska språket. Den läroplanen antogs medmycket bred enighet här i kammaren, och det vore väl konstigt om utskottet intevid det här tillfället, , mot bakgrund av den skulle kunnaframhålla vikten av att ge goda språkkunskaper i . Samma sak gäller förskolan. har framställten lång rad skrifter i en serie pedagogiska program för den här verksamheten,som kom till mot bakgrund av socialdemokratiska initiativ här i kammaren1980-1981 i syfte att ge förskolan en fastare struktur. Det pedagogiska programsom vi nu har att se fram emot i förskolan kommer just att behandla språketsbetydelse för barn och deras utveckling. Då menar vi från utskottets sida attdetta är skäl nog att avslå den moderata reservationen. Och det är väl litetmärkligt Det obligatoriska skolväsendet m. m. Det obligatoriska skolväsendet m. m. om intemoderaterna och deras företrädare på den punkten har läst utskottsbetänkandet. Reservation 16 från handlar om att ta bort defria aktiviteterna och återigen lägga in dem i den timplanebundna verksamheten.Om jag inte missminner mig har vi på mellanstadiet.Av dem är tre fyra stycken lektioner för den här typen av fria aktiviteter. Atttro att detta skulle vara en kvantitet som löser problemen med exempelvisbrister i kunskapshänseende, som man påstår, det tror jag inte på. Dessutomskall vi väl ge de här fria aktiviteterna - som skall ha anknytning till detpedagogiska och timplanebundna innehållet i undervisningen - en rejäl chans. Som jag sade förut: Läroplanen trädde i kraft den 1 juli1982. Låt den verka ett tag i stället för att snabbt rycka undan de nya inslagsom finns. Skolan behöver arbetsro, och jag tycker att vi som har beslutat omläroplaner också skall låta dem få en chans att fungera innan vi vill förändradem igen. Därför yrkar vi avslag på reservation 16 från . gör en attack mot den samlade skoldagen ochvill ta bort statsbidraget. Om skulle fatta ett sådant beslut voredet mycket olyckligt. Det skulle betyda mycket psykologiskt-det vore enmarkering mot den samlade skoldagen. Därför ställer vi oss naturligtvis intebakom ett sådant förslag. Vi tycker att den samlade skoldagen är riktig och rätttänkt. Det var SI tankar som låg till grund för den, och de äraktuella än . Barns behov av omsorg och omtanke efter och före denfimplanebundna verksamheten är lika stora som vid det tillfälleSIA-utredningen konstruerade de här tankegångarna. Därför yrkar vi avslag påreservation 17. Reservafion 18 handlar om skolans resurser. Moderaternatycker tydligen att de är för stora och vill utnyttja dem effektivare. Manpekar på hur hög lärartäthet vi har. Den reservationen avstyrker vi också, ochjag vill i anslutning till den ställa en fråga till . Den rör ettinslag i reservation 18 som jag vill läsa upp; "Det är av vikt att det lokala utvecklingsarbetet numed kraft inriktas på att frigöra resurser i syfte att ge utrymme föromprioritering och effektivisering. Syftet härmed bör vara att förbättraarbetssituationen för elever och lärare. En av vägarna till detta kan vara attsätta samman undervisningsgrupperna så, att spännvidden och spänningarna inomgruppen blir så små som möjligt." Anser att detta uttalande i den moderatareservationen står i överensstämmelse med en av mest grundläggandeprinciper, nämligen om allsidigt sammansatta klasser? Eller har ni, BirgittaRydle, övergivit läroplanen? Det går inte att hävda båda dessa uppfattningarsamtidigt. Det ena är rätt, och därför vore det värdefullt att få höra om detär reservationernas ståndpunkt som gäller inom moderata samlingspartieteller om det är de formuleringar som en gång var med om attfastställa i den nya läroplanen. Det var de korta kommentarer jag hade till de reservationer som ännuinte har debatterats. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i desshelhet. 156 () replik: Jag tycker inte att skall ta såstora ord i sin mun när det gäller besparingar. Den socialdemokratiskaregeringen har redan börjat spara och kommer av den ekonomiska verkligheten atttvingas att fortsätta. Genom besparingar , som vi föreslår, blir risken fördramatiska nedskärningar mindre . Jag skall försöka hinna med så mycket som möjligt av GöranPerssons frågor och kommentarer beträffande våra reservationer. Det är självklart att de som verkhgen har behov avhemspråksundervisning också skall få det. Men förutsättningen för att det skallkunna ske är att anslagen sätts in där de behövs. Jag kan ge på vad vi menar med att man behöver se över bestämmelserna när detgäller hemspråksundervisningen. Det finns t. ex. svenska familjer där en avföräldrarna har engelskspråkig bakgrund. Då erbjuds barnen undervisning iengelska som hemspråk, som de läser engelska i den ordinarieundervisningen. Det är väl inte att undra på om kamrater upplever sådant somorättvist, eftersom de här eleverna får en form av specialundervisning iengelska som sedan påverkar deras studieresultat i den ordinarie engelskundervisningen.Naturligtvis måste det betraktas som särskilt orättvist när det språk som talasi hemmet är svenska. Det finns många andra exempel att anföra på vad vi menarnär vi talar om att man bör se över tillämpningsbestämmelserna för vilka somskall ha rätt till hemspråksundervisning. tog också upp lågstadiesatsningarna, och hanläste upp en del ur budgetpropositionen. Jag skulle också kunna läsa upp långastycken ur budgetpropositionen där statsrådet talar om hur väldigt mycket somgörs redan nu inom det lokala utvecklingsarbetet just för lågstadiet. borde som ordförande i förskola-skolakommittén verkligen veta vad detär som görs , och vad det är som planeras. Vi anser att den nuföreslagna extra satsningen icke kan lösa problemen. Utvecklingsarbetetstimuleras tillräckligt mycket av de åtgärder som redan är vidtagna. Det obligatoriska skolväsendet m. m. 157KENTH SKÅRVIK (fp) replik: Jag skall bara ta upp det som om återförande av de fria aktiviteterna till den timplanebundna tiden. Jag sade i mitt anförande att vi också ansåg att det hadegått ganska sedan läroplanen förändrades i de här avseendena. Jag villbara klargöra vad som står i reservationen. Det är att vi vill att man skall"undersöka möjligheten att återföra hela eller viss del av tiden för defria aktiviteterna till den timplanebundna verksamheten." Vi vill alltsåatt dessa möjligheter skall undersökas. Orsaken till detta är att vi mött starka reaktioner frånlärare, föräldrar och elever som undrat om man inte kan undersöka dessamöjligheter och göra något åt de här problemen. Det är det som vi vill. Det obligatoriska skolväsendet m. m. 158GÖRAN () replik: Jag ställde en fråga till somhon inte svarade på, och jag skall upprepa den. Den gäller moderaternasställningstagande i reservafion nr 18, där de säger att undervisningsgruppernai bör sammansättas så, att spännvidden och spänningarna inomgruppen blir så små som möjligt. Anser att detta står i överensstämmelse medden läroplan som vi alldeles i största enighet har beslutat om här iriksdagen? parfikamrat är en av författarna fillden läroplanen, där grundtanken är att vi skall ha allsidigt sammansattagrupper i . Det här är en viktig ideologisk och principiell fråga,och därför vore det värdefullt om ville svara på den, innandebatten är slut. Den utredning som har att se över samverkanmellan förskola och skola har också kunnat konstatera att regeringens initiativmed en försöksresurs på 30 milj. kr., som skall kunna fördelas mellanlänsskolnämnderna, redan nu har satt mycket kraftiga spår. Ett utbrettplaneringsarbete har kommit i gång i nästan samtliga av landets kommuner. Ilänsskolnämnderna behandlas en lång rad projekt som man nu är beredd attstarta. påstående att den verksamheten skulle ha kommit i gångutan den här typen av stimulans saknar faktiskt grund. Resursen har betytt engod stimulans, och det är vi som arbetar med frågorna om samverkan mellanförskola och skola tacksamma för. Så till de självklarheter angående Hemspråksundervisningensom tog upp. Utskottet behandlade dessa frågor redan i fjolåretsbetänkande. Vi förutsatte då att språk- och kulturarvsutredningen skulle seöver just dem. Så dessa saker lär vi inte vara särskilt oense om. Men att sägaatt man genom den typ av förändringar som föreslås i motionen skulle kunnaspara 40 milj. kr. när det gäller hemspråksundervisningen, där anslaget totaltuppgår till ungefär 400 milj. kr., är litet väl magstarkt. Det verkar som omman inom den moderata riksdagsgruppen har tagit till en summa pengar för attuppnå något slags sparmål, och då passade det att ta de pengarna på det härområdet. Men med de kommer man inte särskilt långt. : Jag vill gärna ha svar på denfråga jag ställde till . 159BIRGITTA RYDLE (m) replik: Det skulle vara intressant att veta varnågonstans det passar att spara. Jag hann inte svara på frågorna i min förra replik, menjag hoppas att jag hinner göra det . Jag börjar då med frågan omsvenskundervisningen. Det är faktiskt så, , att utskottetsledamöter icke har framfört en enda egen åsikt om detta i betänkandet. Det endaman har gjort är att tala om vad som står i läroplanen för och atttala om att utarbetar arbetsplaner. Om utskottet, som säger, serallvarligt på frågan om svenskundervisningen, då hade utskottet faktiskt kunnatsäga det i betänkandet och framföra en egen åsikt. Det har man alltså integjort. Vad beträffar översynen av resursanvändningen skall ju dengöras för att man skall få ett effektivare utnyttjande av de resurser somsatsas. Resurserna skall ge mera åt flera. Utfallet skall alltså bli bättre. Så till frågan som ställdes i samband med citatet urreservationen. känner säkert mycket väl till att vi harhaft debatter här i kammaren just om möjligheterna att i göra olikagrupperingar i olika ämnen. Man kan variera grupperna från ämne till ämne, ochman kan variera dem under olika perioder. Vi tycker det är viktigt att man gördet för elevernas bästa. Man kan då ge var och en av dem de bästa möjligheternaatt utvecklas maximalt utifrån deras egna intressen och förutsättningar. Det obligatoriska skolväsendet m. m. 160GÖRAN () replik: När det gäller undervisningen i svenska finnspå s. 13 i utskottsbetänkandet noga refererat vad som har gjorts och vad somgörs. Utskottet finner att denna fråga är uppmärksammad och att man tarallvarligt på den. Mot den bakgrunden avstyrks motionen. är påden här punkten mycket väl tillgodosedd. Att framhärda i något slags moderatpartiiver för att här skilja ut sig från de övriga ser jag som inget annat änett försök att på något sätt framställa som extra uppmärksamma påjust den här frågan. Så är ingalunda fallet. Dessa ställningstaganden har sketti allra största enighet - det finns all anledning att understryka den saken. Sedan bekräftade indirekt min farhåga attmoderaterna, när de är i opposition, inte riktigt står för riksdagensställningstaganden i fråga om den nya läroplanen. På område efter område backarnu . I fråga om princip efter princip vacklar man. ärtydligen inte att lita på när det gäller tidigare fattade beslut påskolområdet. Det är värdefullt att få den här typen av frågor och svar idebatten med en moderat skolföreträdare, eftersom nu håller på attglida bort ifrån det som deras tidigare skolminister en gång lade fram förriksdagen. Jag noterar detta. Vi har uppmärksammat den saken också i andradebatter här i kammaren. Det finns anledning att göra detta känt också utanförden här salens väggar. Talmannen anmälde att BirgittaRydle anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 161 (): sade sig associera till sinbarndoms tydligen store sagohjälte , när han tog del av den moderatasparoffen-siven. Hans eget ointresse för besparingar får mig att tänka på atthan måste ha hittat underbara lampa, som förser honom med allt livetsgoda. Han bör i så fall lämna över den till finansministerKjell-Olof , som torde ha stort behov av densamma. 12 protokoll 1982/83:124-125 Det obligatoriska skolväsendet m. m. Jag begärde ordet för att i första hand talaom hemspråksundervisning och enkannerligen då också min motion 951. Först emellerfid några allmänna ord omhemspråksundervisningen. Hemspråksundervisningen har ju blivitföremål för omfattande debatter. Det förvånar kanske inte heller. , har de nuvarande reglerna tillämpats. Det innebär att /82 var det så många som 51 000 barn som undervisades ihemspråk. Det är alltså en stor kategori och kostnaderna är betydande. Deuppgår till drygt 400 milj. kr. för hemspråksundervisningen ochstödundervisningen i svenska under innevarande budgetår. Mycket positivt harförhoppningsvis uppnåtts genom hemspråksundervisningen, men må dettillåtas mig att göra den reflexionen att vi kanske inte skall bli alltföryverborna och tro att hemspråksundervisningen löser alla problem påinvandrarsidan. Säkerligen kommer det att finnas anledning att i framtidendiskutera åtskilliga svära kulturella kollisionsproblem. Jag tänker inte minstpå att vi har 22 000 islamiteri landet, för vilka mångagånger svenskatraditioner och överhuvud taget svenska vanor och svensk lagstiftning kan tesig t. o. m. stötande. Man vill gärna ställa frågan om skolan klarar av att skapaden kulturella identiteten för invandrarbarnen eller se till att denbibehålles. Jag är inte helt säker på det utan kan föreställa mig att ocksåinvandrarorganisationerna kommer att ha en stor roll att spela i dettasammanhang. Självfallet är det också på det viset att denomständigheten att hemspråksundervisningen kostar mycket pengar gör attstrålkastarna sätts ordentligt på den här typen av undervisning. Man måstefråga sig: Bedrivs undervisningen tillräckligt effektivt? Kan den organiseraspå något annat sätt? Man har från moderat sida begärt en omedelbar översyn avreglerna för vem som skall vara berättigad till hemspråksundervisning, och jagvill gärna instämma i detta krav. Det finns många fall där hemspråksundervisningen kan tesig stötande. Regeln att hemspråket skall vara det språk som talas i hemmetmåste tillämpas strikt. Jag har i motion 951 pekat på några problemsom främst gäller för mer udda hemspråk och dessutom i kommuner som inte är såinvandrartäta. I den proposition som låg till grund förhemspråksundervisningen säger det föredragande statsrådet atten kommun inte bör vara skyldig att erbjuda hemspråksundervisning för grupp medfärre antal barn än fyra, om stora svårigheter föreligger och lärare inte finnstillgänglig utan stora extra kostnader, t. ex. på grund av långa och tidsödanderesor.