prot · G609120 · 1982-12-31 00:00:00 — En stuga kan vara hur enkel som helst, men på entomt i ett attrakfivt område blir det ändå ett högt taxeringsvärde. fritidsstuga ger inga inkomster. Tvärtom är ägandet förenat med en radutgifter, bl. a. för telefon, lyse, sophämtning, väg- och föreningsavgifter,för att inte tala om underhållskostnaderna. Folkpensionärer som ovanpå dettamister större delen av eller hela bostadstillägget försätts i en ohållbarekonomisk situafion. Kvarfinns då bara ett alternativ - att sälja sommarhuset, för att få råd att ätaoch bo. Först när större delen av försäljningssumman ätits upp, uppfyllerpensionären på nytt kraven för bostadsfillägg. Även de här fallen kan få ekonomiska konsekvenser för samhället. Genom att det byterden aktivitet som fritidshuset kan ge mot passivitet i en lägenhet påverkar detpensionärens hälsotillstånd med ökad risk för insfitufionalisering, med ökadekostnader för samhället som följd. Tyvärr tror jag inte att det förslag som ställs i motionenär en möjlig lösning på problemet. Där föreslås nämligen att samhället i någonform kunde göra en inteckning i fastigheten, motsvarande det belopp sombostadstillägget annars skulle reduceras med, som sedan skulle kommakommunen resp. staten till godo vid en försäljning eller bodelning. Även om vpk har den bestämda uppfattningen attbeskattningen av arv och förmögenheter bör höjas, framstår motionen i denna delsom ogenomförbar. Kvar står kravet på en allmän översyn av bestämmelserna ominkomstprövningen. Jag yrkar också bifall till reservafion 5 tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 18. Anslag till folkpensioner m. m. 136SVEN ASPLING (s): Det utskottsbetänkande vi nu diskuterar ärfrån många synpunkter ett intressant dokument. Det är också avslöjande för detsätt varpå de borgerliga partierna agerat då det gällt grundläggande trygghetsfrågor.När den borgerliga regeringen inledde den sociala nedrustningenriktade man ett av sina främsta angrepp mot ATP och pensionssystemet. Man motiverade den uppseendeväckande förändringen avbasbeloppsberäkningarna med nödvändigheten av att spara pengar. Att de s. k.besparingarna sedan i huvudsak skulle gå ut över pensionärer, handikappade,arbetsskadade och vårdbehövande bekymrade de borgerliga mindre. Det beslut som de borgerliga med utslagsröstens hjälp drevigenom innebar som bekant att man i fortsättningen vidfastställandet av basbeloppet skulle bortse från ändringar av bl. Det motiverade man med att effekterna av oljeprishöjningarnaskulle bäras av alla grupper i samhället. Vi hade anledning påpeka att den konstruktion som denborgerliga regeringen fillyxade för beräkningen av basbeloppet i fortsättningenvar så utformad att även oljeprishöjningar som blev lägre än höjningarna avandra varor skulle medföra en standardsänkning för kommande pensionärer. Man hade med andra ord lyckats konstruera ett system förbasbeloppsberäkningarna som skulle ha inneburit en fortlöpande urholkning avpensionsrätten. Det berodde främst på att beräkningsgrunderna var utformadeså, att de prisförändringar som fortsättningsvis skulle beräknas påverkadeindex med . Även om energipriserna inte ökade mer än övriga priser,skedde ändå en urholkning av basbeloppsindex, som kom attuppgå till . Skulle energipriserna öka mer än konsumfionspriserna, vilketman vid beslutet också räknade med skulle ske, medförde detta en ännusnabbare urholkning av det framtida pensionsskyddet. skulle detta ledatill att en genomsnittlig inkomsttagare skulle få sin kommande ATP-pensionsänkt från . 8 protokoll 1982/83:119-123 Anslag till folkpensioner m. m. I vår reservation fill utskottsbetänkandet hösten 1980hade vi anledning att ingående belysa konsekvenserna av de åtgärder deborgerliga stod i begrepp att genomdriva. Men vi talade för döva öron - dåliksom vid upprepade senare tillfällen. Det kunde inte tolkas på annat sätt änatt det snarare var den långsiktiga urholkningen av pensionssystemet maneftersträvade än kortvariga besparingar - det vill jag säga till KarinIsraelsson. Den socialdemokratiska valsegern gav oss möjlighetatt få till stånd en återgång fill de tidigare beräkningsgrunderna förbasbeloppet. återknyts värdesäkringen avpensionsförmåner och andra socialförsäkringsförmåner till den allmännaprisutvecklingen enligt konsumentprisindex. Det innebär att de tidigarereglerna slår igenom vid beräkningen av basbeloppet för . Mot denna bakgrund och med facit i hand av bl. a.utvecklingen av oljepriserna i förhållande till andra priser borde den endarimliga konsekvensen varit att de borgerligas manipulering med basbeloppetutgjort ett avslutat kapitel. Tyvärr är så inte fallet. och folkpartietkommer igen med krav på en återgång till de beräkningsgrunder för basbeloppetsom man drev igenom 1980. Det kan inte längre vara besparingar i budgeten somföranleder de båda mittenparfierna att kräva en återgång till sina tidigaretillyxade basbeloppsberäkningar. Man får med andra ord misstanken bekräftadatt det är den långsiktiga urholkningen av pensionssystemet man är ute efter.De gamla motståndarna till ATP bekänner återigen färg. Till de gamla ATP-motståndarna hör sannerligen ocksåmoderaterna. Liksom förankrar man emellerfid' sin reservation i ettsorts uppskovsresonemang. Man säger sig vilja avvakta regeringens lagförslag,innan man tar slutlig ställning. Och så uppstår den något besynnerligasituation som vi hörde tala om, att man också yrkar avslag påcenterns och motionsyrkanden. För det kan väl inte vara så attmoderaterna kommit till insikt om att och förslag integer några besparingar? Någon tveksamhet eller brist på kurage har vi ju annarsinte upplevat från sida då det gällt att attackera viktiga socialareformer för att med s. k. besparingsmotiv väsentligt försämra dem. Den diskussion som förts om ATP under senaretid ger mig anledning att med kraft understryka vikten av en fortsattvakthållning kring ATP. Genom sina attacker mot pensionssystemet har deborgerliga i hög grad medverkat till att skapa oro vad gällerpensionstryggheten för framtiden. I propagandan mot ATP har vi hört det upprepade talet omatt AP-fonden kommer att ta slut och att vi inte har råd att garanteraATP-pensionärerna deras framtida pensioner. Följdverkningarna av dennapropaganda har vi också upplevat - en kraftigt ökad privatisering avpensionstryggheten genom privata och dyra pensionsanordningar, som främst blirförbehållna de bättre situerade grupperna i samhället. Propagandanmot ATP har uppenbart berett marken för en omfattande ackvisition av privata pensionsförsäkringar. Tydligenföreligger också goda ekonomiska förutsättningar på detta område för egnaprivata pensionsförsäkringar. Det må nu vara en sak. Det allvarliga är omdenna utveckling underblåses av en propaganda, som går ut på att man intelängre kan lita på ATP. Vi får anledning återkomma fill deviktiga frågorna om ATP och den framfida utvecklingen med anledning av attregering och riksdag skall besluta om utgiftsuttagen för perioden t. o. m.1989. Det finns emellertid skäl att i detta sammanhang erinra om några av degrundläggande principer som ATP är uppbyggd på. , nämligen den 25april 1958, fällde den borgerliga majoriteten i andra kammare densocialdemokratiska regeringens förslag om en lagfäst filläggspension. Den 1juni ägde sedan det historiska pensionsvalet rum. Det valet blev en framgångför socialdemokratin och därmed också för pensionsfrågans lösning efter deriktlinjer vi förordade. Efter det slutliga riksdagsbeslutet träddeATP-reformen i kraft . ATP blev en av vår tids största sociala trygghets- ochrättvisereformer. Den lagfästa tilläggspensionen skall garantera en i huvudsakbevarad standard på ålderns dar. Den rätten hade före ATP endast vissa tjänstemannagrupper,främst stats- och kommunalanställda. Arbetarna och vissa andra grupper saknadeden rätten och den tryggheten. ATP är uppbyggd på ett s. k. fördelningssystem. Härigenomblev det möjligt att värdesäkra pensionerna. Värdesäkringen är en av devikfigaste grundpelarna för ATP. Det är denna värdesäkring som vi på nytt harfått lov att föra en strid om med de borgeriiga parfierna. Den viktiga AP-fonden, som omsluter över 200miljarder kronor, tillkom för att bl. a. klara pensionsutbetalningarna även vidkonjunkturnedgångar och samfidigt vara en utjämnande faktor då det gälldeförskjutningarna i befolkningens ålderssammansättning. Fonden utgör således enbuffert i pensionssystemet för att den skall dels motstå de påfrestningar somen konjunkturnedgång kan innebära, dels bidra till att bära de ökade kostnadersom successivt höjda pensioner innebär och dels klara ökningen av antaletATP-pensionärer. Direktör framhåller i sin översikt iårsredogörelsen för AP-fonden, att fonden får"ikläda sig sin roll som buffert - dvs. med en del av sina ränteinkomsterfinansiera de uppkomna underskotten, som kan uppskattas fill knappt 4 miljarderkronor och till . Naturligtvis räckerränteinkomsterna, som kan beräknas uppgå till , vältill för denna finansiering." Då det gäller höjningen av ATP-avgifterna har KristerWickman framhållit, att det inte behövs så drasfiska höjningar under återstodenav som föreslagit. Och han gjorde dettillägget, att ATP-systemet är mer motståndskraffigt än vad folk tror. Efter detta borde talet om ATP-systemets opålitlighetupphöra, i vart fall som ett försäljningsargument för privatapensionsförsäkringar. Anslag till folkpensioner m. m. Anslagtill folkpensioner m. m. ärdet av grundläggande betydelse att vi kan föra landet ur den ekonomiska krisen.Skulle vi inte lyckas med detta, kommer mycket av den välfärd vi byggt upp attutsättas för stora påfrestningar. Genom att få ned inflationen, få till stånden ekonomisk tillväxt och få människor i arbete skapar vi också en säker grundför den trygghetspoHtik vi byggt upp. Detär också landets pensionärer införstådda med. Deras egna organisationer harförklarat sig beredda att göra samma uppoffringar som andra grupper för attlösa den ekonomiska krisen genom att avstå från kompensafion för deprisstegringar som följer av devalveringen. Härigenom har pensionärernamarkerat sin vilja att medverka vid återuppbyggnaden av vårt lands ekonomi.Denna engångsåtgärd är ett viktigt bidrag för att våra ansträngningar attbekämpa krisen skall bli framgångsrika. På nytt har och fogat en reservafion tillutskottsbetänkandet om pensionsfillskotten vid undantagande från ATP. Och pånytt har vi fått lyssna till den märkliga argumentation som representanternaför de båda partierna för i denna fråga. Det bör noteras att folkpartiethittills inte anslutit sig till denna vilseledande argumentafion. Låt mig med några orderinra om vad vi egentligen diskuterar. Pensionstillskotten,som infördes , tillkom för att förbättra förmånerna för depensionärsgrupper där behovet av pensionstryggheten var mest framträdande. Vidden inkomstprövning som görs för pensionsfillskott beaktas endast ATP. Dettagäller även för dem som är eller varit undantagna från ATP. Bakgrundenär att de som själva valt att stå utanför ATP-systemet inte skall få en förmånsom de inte skulle ha fått om de varit med i ATP. I annat fall inträder deneffekten att en person som inte är med i ATP, och således inte betalarmotsvarande avgift, i stället för ATP får pensionstillskott, utan att själv habidragit till kostnaderna. Personermed undantagande från ATP har haft minst sagt upprepade möjligheter attåterkalla sitt undantagande. Vid införandet av den allmänna försäkringen 1963fanns en övergångsbestämmelse med möjlighet till sådant återkallande.Återkallelsen påverkade inte heller den försäkrades rätt att pånytt anmäla undantagande. Närlagen om pensionstillskott trädde i kraft , föreskrevs dessutom att för densom återkallat sitt undantagande med verkan från skullepensionstillskottets storlek inte påverkas av ett sådant undantagande.Återkallelse av undantagande har därefter varit möjlig vid upprepadefillfällen, bl. 1974, och 1977. Centernhar ett tvetydigt, för att inte säga generande, förflutet i denna fråga. Vi vethur deras propaganda bedrevs mot ATP. På grundval av pensionskommitténs förslagföreslog sedan 1981 ett direkt förbud för egna företagare attställa sig utanför ATP. hade ju haft möjlighet attföreslå att de pensionärer som stått utanför ATP och därigenom inte haft någotpensionstillskott skulle ha fått det. Sådana förslag från när partietvar i regeringsställning har lyst med sin frånvaro. Inte ens när man sedan kom med ettpensionstillskott på från , för att kompenseraförsämringarna av pensionerna som man drivit igenom, ansåg man att de som hadeundantag och som också drabbats av försämringarna borde få del av detta extrapensionstillskott. Men passar det att på nytt driva en osaklig propaganda idenna gamla fråga, som aldrig behövt bli någon fråga alls, om inte centernredan från början ställt sig negativt till ATP-reformen och under årens loppfortsatt att misstänkliggöra och bekämpa den. Då det gäller änkas rätt till pensionstillskott när makenvarit undantagen från ATP, är situationen delvis en annan. Jag skall inte härgå in på detaljer. Jag vill bara påpeka att pensionskommittén i ett enhälligtbetänkande föreslagit generella ändringar som innebär att rätt tillpensionstillskott skall tillkomma änka, oberoende av makes undantagande. Medhänvisning till att man i årets budgetproposition anmält att en propositionkommer att framläggas på grundval av pensionskommitténs betänkande,förutsätter utskottet att frågan om pensionstillskott till änkor får sinlösning. Vad gäller vpk:s reservafion om en höjning av den övrehyresgränsen inom det statskommunala bostadsbidraget har vi, när frågantidigare behandlats, framhållit att vi i fortsättningen kommer att arbeta föratt skapa utrymme för att återge de sociala förmånerna det värde de tidigarehaft. I den ekonomiska situation som landet nu befinner sig i nödgas viemellertid prioritera. Därvid har det varit nödvändigt att i första handåterställa förtroendet för pensionssystemet. Framför allt har bedriviten i alla avseenden osaklig och missvisande propaganda mot ATP och vårtpensionssystem. Man har anledning fråga vilken avsikten egentligen är. Vi vetatt med hänsyn till de intressen partiet företräder, vad gäller vissaegenföretagares och jordbrukares inkomstförhållanden, har centerpartietegentligen aldrig accepterat den s. k. inkomstbortfallsprincipen i vårt socialaförsäkringssystem, dvs. att man skall vara garanterad en någorlunda bevaradstandard på ålderns dar. Denna inställning är en sak, men när man pågrundval härav söker föra folk bakom ljuset med djupt missvisande ochdemagogiska jämförelser vad gäller det reella utfallet av den pensionstrygghetvi skapat, då finns det anledning reagera. Man jämför exempelvis pensionen fördet relativa fåtal folkpensionärer som själva valt att ställa sig utanför ATPoch därför ej har pensionstillskott, med dem som har den högsta ATP-pensionen.Samtidigt underlåter man att tala om att de allra flesta folkpensionärer sominte har ATP är tillförsäkrade pensionstillskott. talar inte heller omatt alla folkpensionärer utan sidoinkomster får fullt kommunaltbostadstill-lägg och dessutom inte behöver betala skatt. Den som har högsta ATPhar inget KBT och dessutom betalar han skatt. När vi diskuterade dessa frågor idecember hade jag anledning påpeka, att ATP-pensionären med . iinkomst, vilken flitigt använt för att exemplifiera de s. k.orättvisorna, har visserligen en bruttopension som översfiger folkpensionensgrundbelopp med . Men sedan pensionstillskott och Anslag till folkpensioner m. Anslag till folkpensioner m. m. kommunalt bostadstillägg lagts till folkpensionärensgrundpension och ATP-pensionären betalat skatt på sin pension, kan skillnadenmellan de båda pensionärernas nettobelopp uppgå till bara ca ,beroende på storleken av det kommunala bostadstillägget och den kommunalaskatteutdebiteringen. Naturligtvis är medvetet om hur det iverkligheten förhåller sig, vilket inte hindrar att man fortsätter denna intesärskilt uppbyggliga trafik. Inför vårt utskottsbetänkande, som behandlades idecember , hade vi tagit fram ett omfattande material om dessa faktiskaförhållanden. Det borde ha gett ett värdefullt informationsmaterial fören upplysningsverksamhet inom de egna leden. Det är uppenbart att det behovetalltjämt kvarstår. Låt mig slå fast att socialdemokratin och den samladearbetarrörelsen kommer att slå vakt om ATP och pensionstryggheten nu och iframtiden. Jag ber att få yrka bifall till hemställan isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 18. 137KARIN (): har beskrivit tillkomsten avATP-systemet och jag kan förstå att han känner sig ett med det systemet. ser dock verkligheten annorlunda ut än när ATP-systemetgenomfördes. Det systemet byggde på helt andra förutsättningar än dagens. Detär dessa förutsättningar och inte sätt att reagera som gör att oroninför ATP-systemet är stor, inte bara i den här kammaren utan även ute i landet. När ATP infördes hade världsmarknadspriserna på svenskexport stigit . råder omvända förhållanden -priserna sjunker relativt sett och även importen på svenska basvaror. Jag skall citera litet grand ur riksförsäkringsverketspressmeddelande där det står: "Förhållandet mellan den förvärvsarbetandedelen av befolkningen och den del som får ATP förändras kraftigt. 1982 går detfyra förvärvsarbetande på en ålders- eller förtidspensionär inom ATP. 2 030 ärförhållandet två förvärvsarbetande per ålders- eller förtidspensionär inomATP." Vi vet också att pensionerna beräknas kosta 27miljarder kronor, medan avgifterna uppgår till . Förförsta gången täcks således inte pensionsutbetalningarna av avgifterna. AP-fonderna är inte den buffert som man ibland inbillarsig att de skulle vara när det gäller utbetalningarna av ATP-pensionerna. "Fondkapitalet består mest av obligafioner, med lågränta. Dem kan ingen leva av. har placerats i stats- och bostadsobligationer,vilkas 'avkastning' " fill stor del finansieras av skattemedel. Om ATP inte reformeras måste avgifterna höjas, troligenmed det dubbla fill ." Det senare har jag hämtat ur en artikel i . Därefter återgår jag till vad riksförsäkringsverketskriver. De skriver att det naturligtvis finns förutsättningar för attATP-systemet skall lyckas i sin nuvarande utformning, men det kräver något helt annat änden situation som befinner sig i. Det krävs att man åstadkommeren ekonomisk fillväxt, utrikesbalansen måste återställas, budgetunderskottetmåste minskas kraftigt och inflationen måste begränsas. Det är alltså stora ingrepp som fordras för attATP-systemet skall behålla den värdesäkring som det var menat att det skullegöra. Det är den verkligheten som talar emot ATP-systemet . Det är intecenterns sätt att agera. Även inom de egna kretsarna har man insett detta och manskriver i en artikel i nr 50-52, 1982, om det här förhållandet. Den sociala nedrustning som med förkärlekhåller sig fill när han betraktar de borgerliga regeringsåren är inte ennedrustning utan det är ett sätt att slå vakt om de förmåner som vi tycker ärviktiga att vi får behålla i vårt land. är dock det land som har denallra högsta standarden i världen. Jag tror inte att vi på något sätt kommeratt uppleva någon krissituation med de små ingrepp som har gjorts idet system vi har tillförsäkrat oss av ständig tillväxt. Devallöften som socialdemokraterna kom med och som gav dem enmaktposition i regeringsställning har blivit kostsamma. De var nog dyrare änvad man hade räknat med. Jag antar att man även i den regering som sitter harproblem med att få budgeten att se något så när hyfsad ut. Jag antar att manockså kommer att titta på de besparingar som den borgerliga regeringen harföreslagit tidigare. Ett sådant förslag var ju att man för KBT inte skulle fåstatsbidrag för . Detta krifiserades starkt när det genomfördes, mensocialdemokraterna har inte rivit upp den besparingen. 138 (): säger att den besynnerligasituafionen har uppstått, att yrkar avslag på ochfolkpartiets motioner när det gäller att på nytt ändra principbeslutet ombasbeloppsberäkningen. Men det är inte ett dugg besynnerligt! Vi har ju helatiden sagt - lika väl som - att vi vill ta ställning till enförändring när vi har ett lagförslag att ta ställning till. Vi hade ingetlagförslag , och vi har inget lagförslag . Vi tog ställning i höstasmot den då liggande propositionen, och vi tar ställning nu mot ettprincipbeslut om en ändring tillbaka - båda gångerna med motiveringen att viinte har något lagförslag att ta ställning till. Detta är inte ett duggbesynnerligt. varnar för att underblåsa propaganda som gårut på att ATP-systemet inte är att lita på. Jag håller med om det. Vi moderaterskall i' varje fall inte följa det dåliga exempel som en del motståndare nedlätsig till års val, att skapa oro genom demonstrationer och skärradeuttalanden om hur illa det skulle gå för pensionärerna. Detta dåliga exempelskall vi inte följa. Vi skall tala om vad som händer. har sagt att av räntorna i ATP-fonden tar man4 miljarder och 6 miljarder , och det är väl riktigt. Men vad händer iframtiden? Anslag till folkpensioner m. m. Anslag till folkpensioner m. m. Det kan man fråga sig. Vi skall inte skapa oro, men deträcker med att se på vilka framfida avgifter som harräknat fram för att man skall börja fundera över hur det kommer att gå iframtiden. Den frågan måste vi ställa oss, och vi måste vara beredda på deåtgärder som måste vidtas för att säkra och skydda ATP-systemet. 139 (): När jag lyssnar på finnerjag att hon representerar någonting som är mycket karakterisfiskt förcenterpartiets sätt att debattera och agera i pensionsfrågorna. Det är ettmisstänkliggörande jag upplever. Vi hörde det alldeles . Jag använde litet fid för att mot bakgrunden av dendiskussion som har förts om ATP belysa det fakfiska läget, bl. a. genom attcitera direktören för AP-fonderna, . Jag skulle kunna gå vidare.Styrelserna för de tre AP-fonderna har för någon tid sedan tillsocialdepartementet gett remissvar på utredningbeträffande avgifterna - och i styrelserna finns ju centerpartister, . De enhälliga styrelserna säger följande: "Även om man använder de pessimistiska antagandenrörande reallöner och realränta som valt att arbeta med isitt huvudalternativ, skulle någon dramatisk försämring inte inträda iATP-systémets status, om avgiftshöjningen begränsades till en halv procent perår. Utgår man i stället från vad som framstår som fullt realistiska men mindrepessimistiska antaganden - framför allt gäller detta realräntan på fondensnyplaceringar - förstärks skälen för en försiktigare upptrappning av avgifternaän den som föreslagit." Jagciterade tidigare vad sade. ATP-systemet är mycket mer motståndskraftigt än vad folktror. Men nog har medverkat till att få folk att tro motsatsen. Jag skulle också, herr talman, vilja ta upp några andrating, som i varje fall förekommer ute på fältet. Jag såg ett TT-talav partiordförande som är ett annat exempel på missvisande uppgifter.Han säger: Den med full ATP får genom socialdemokraternas vallöften över 9 000kr. att lägga till sin pension på , medan undantagspensionärerna, deca 20 000 som saknar alla tillägg och som bara har folkpensionen, endast fårett påslag på . Om detta är att säga två saker. För det första är detviktigt att komma ihåg och att upplysa om att det tidigare undantagandet endastpåverkar rätten fill pensionstillskott men inte rätten till kommunaltbostadstillägg. För det andra är det viktigt att påpeka att det sompartiordförande här har pekat på helt enkelt är en naturlig konsekvensav värdesäkringen. Det har med värdesäkringen att göra. Varje kronaär lika värdesäkrad. Det är alltså fråga om en automatik, som just är grundadpå att pensionerna är värdesäkrade. Själva automatiken har inte centernföreslagit någon ändring av. satt man i och räknadeupp pensionerna precis på samma sätt, dvs. på grundval av basbeloppsföränd- ringarna.Vad ni sedan i sak åstadkom var bara försämringar för pensionärerna. Omnu anser att de skillnader i inkomst som finns under den förvärvsaktivadelen av livet skall tas bort i och med att man blir pensionär, vilken nivåanser då att pensionärerna skall leva på i fortsättningen? Hur skalldetta ordnas?