prot · G609160 · 1982-12-31 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (förändringar i statens industriverks verksamhet,(m. Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 141 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (rikflinjer för industrigaranfilån) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 6 avErik Hovhammar m.fl. med 80 röster mot 65 för reservafion 7 av . 161 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 166röster mot 77 för reservation 6 av m. fl. 65 ledamöter avstodfrån atf rösta. Mom. 6 (informafion om formgivning) Utskottets hemsfällan med godkännande av utskottetsmotivering, som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservafion 10 av m. fl. anförda mofiveringen, bifölls medacklamafion. Mom. 7 (statsbidrag till nedläggningshotade företag) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservafion 11 avTage m. fl., bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1982/83:36 Uppskov till 1983/84 årsriksmöte med behandlingen av vissa ärenden 1982/83:47Uppskov med behandlingen av vissa ärenden /83:49 Anslag fill oförutseddautgifter för /84 (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:39 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Verksamheten vid statens industriverk, m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs näringsutskotfets betänkande 1982/83:41 omstålindustrin. 87 HANS i (vpk): Den svenska stålindustrins framtid ochinriktning har under de senaste fem sex åren varit föremål för relativt storadebatter här i kammaren. blir omfattningen litet mindre, efter vad mankan utläsa av talarlistan. Detta kanske kan tolkas så att de flesta är nöjda medsakernas tillstånd, eller också har de fått för sig att man ingenting kan göraför att förbättra den svenska stålindustrins läge nu och . De omfattande strukturrationaliseringar som skett inomhandelsstålsindustrin har haft ett mycket högt pris i fråga om arbetslöshet.För , , och och för gruvor blir dengemensamma summan av friställda någonstans kring 8 000 personer - frän 18 000anställda 1977 fill kanske 10 000, som man är på väg ner mot. Ett par gruvorhar räddats i sista stund - åtminstone tillfälligt. Det är uppenbart att specialstålsindusfrin nu står infören liknande strukturomvandling som handelsstålet genomgått. Avsaknaden avsamhällelig styrning under såväl borgares som socialdemokraters regeringsinnehavhar inneburit, atf utvecklingen fått ske helt utifrån storfinansensönskningar. Om dessa kortsikfiga privata intressen även i fortsättningentilläts styra utvecklingen, kommer åtskilliga aff förlora sina anställningarsamtidigt som utvecklingsbara produktionsenheter läggs ner, utan atf något nyttkommer i deras ställe. slåss orter mot orter. Vilket verk inomspecialstålsindusfrin skall bort och vilka fär vara kvar? , ,eller ? Facken gör egna utredningar och kommer i konflikt medvarandra. Det är helt naturligt, eftersom varje fackklubb i första hand hartill uppgift att se till de egna medlemmarnas intressen. Ingen vill direktutpeka det verk som skall bort, men samtliga hävdar aff just det egna verketmåste finnas kvar. Och sä är striden i full gäng mellan kamrater som irealiteten har samma intressen och som egentligen fillhör samma yrkesgrupp ochsamma proletariat. Regeringen framhåller att man fillsaft enspecialstålskommission som skall föreslå åtgärder. Men sägerregeringen att det är företagen själva som måste sköta den nödvändigastrukturrationaliseringen. Den specialstälskommission som regeringen haft så storfilltro till och som industriministern hänvisat fill i olika interpellationsdebatterhotar nu att spricka. Självfallet kommer den att spricka, eftersom de privataintressenterna konkurrerar med varandra. Inget övergripande samhällsansvarfinns hos kapitalet. Dess hemland är plånboken. Här krävs naturligtvis en heltannan typ av samhällsingripande än tillsättandet av denna kommission om manskall kunna omstrukturera specialstålsindusfrin utifrån samhällets intressen. Hela den svenska gruv- och stålindustrin måste sammanförasi ett svenskt metallbolag för atf sedan kunna utvecklas efter samhällsekonomiska rikthnjermed sikte infe bara på nästa räkenskapsår eller därefter, utanmed sikte pä 1990-talef, och kanske ännu längre. kommunisterna har slagit fast atfutvecklingen bör ske efter fre huvudlinjer. Den första är att den metallurgiska utvecklingen, som ärpå gång i vårt land, måste stödjas och utvecklas. Svensk stålindustri har storamöjligheter att bli ledande. Det betyder aff malmen kommer att bli basen i denframfida stålindustrin. Skrotets användning bör inte vara större än detskrotavfall som finns inom landet. Vi utnyttjar våra och slipperimportera skrot. En ökad tillverkning av järnsvamp kan ersätta detta skrot. Den andra huvudlinjen är atf den utveckling som skall skei stålindustrin måste bli mer integrerad med förädlingsledet. Kring de nyajärnprocesserna, som inte kräver extrem storskalighet, kan en mer sammanhållenproduktion byggas upp. En tredje men en mycket viktig huvudlinje är att process-oeh produktutveckling sker i samarbete mellan stålverk och sluttillverkare.Produkfionen bör ha en bas som fyller vikfiga samhällsbehov, t. ex. nyenergiteknik, rationellt byggande, kollektivtrafik och transportsystem osv., somkan inlänkas i den ordinarie industripolfiken, vilket vi fidigare har talat omi dag. Vi anser atf den svenska stålindustrins framtid hängerinfimf samman med utvecklingen av den svenska hemmamarknaden. En förnyelse avverkstadsindustrin ger en god marknad för den framfida svenska stålindustrin.Det gäller alltså produkt- och processutveckling, det gäller råvarufrägorna -med sådana saker som järnsvampsprodukfion med de nya sfålprocesserna. Det ärnya processer som under relativt läng tid varit på gång, men fått dåligtsamhällsstöd trots att de är i samhällsekonomisk mening mycket lönsamma. De börinordnas i en framfida utveckling på ett helt annat sätt. Det är ingen slump att Jernkonforets Annaler medBergsmannen, facktidningen, för något är sedan efter en ståldebatf här iriksdagen ordagrant citerade från vpk. I motsats fill centernsindustriminister hävdade han bestämt att frågan om den svenskastålindustrins framtid är en polifisk fråga som övergripande måste avgöras avpolifiska instanser. Rikflinjerna för utvecklingen mäste dras upp här. Desakkunniga skall sedan genomföra planering och verkställighet. Alla våra ställningstaganden måste grundas på insikten attstålindustrin är en i verklig mening basindustri, utan vilken vi kommer atftappa nationelh oberoende och förädlingsindustri. Vi måste slå vakt om ochutveckla den svenska stålindustrin. Vi måste använda den råvara som finns inomlandet, och vi måste förädla den sä långt som möjligt för att räddaarbetstillfällen. Som ett litet kuriosum kan jag nämna vad jag hittade närjag läste Bergslagens historia för något är sedan. Där sägs aff när man börjadebygga upp hammare och smedjor efter vattendragen i Bergslagen oeh där förädlajärnet mer än man gjort fidigare, så fick hundrafals hammare i iPolen slå igen. Jag menar inte att man skall driva defta till ytterlighet 8 protokoll 1982/83:160 Nr 160 eller att det till varje pris ärnågot efferföljansvärt, men det visar på att man Tisdaeenden också under andra epoker har kunnatskapa jobb inom stålindustrin i vårt 31 mai1983 land genom ökad förädling, sä slapp importera bearbetade varor från Efter dessa riktlinjer måste vi också jobba. Stålindustrin ' *°'' avsnitt i betänkandet handlar om skrotförsörjningoch produktion avjärnsvamp som föresläs i vpk-motionen. Såvitt jag kan se av betänkandet får vii allt väsentligt rätt i våra farhågor om framtida problem medskrofförsörjningen. Det är något som såväl utvecklad malmbaserad teknik i nyaprocesser som järnsvampstillverkning kan råda bot på. har - som det anges i betänkandet - nyligenavslutat en undersökning om möjligheten atf ersätta importerat skrot med annanjärnråvara, dvs. De kommer till i stort sett sammaslutsatser som vi gör i vår mofion, och de säger att det tar relativt lång tidatf komma i gång med en alternativ produkfion av ersättningsämnén. De sägerordagrant sä här: "Det är därför angeläget, att de, som är intresserade avproduktion av ny järnrävara i , redan nu tar upp frågan. Det är på demdet ankommer att göra den slutliga bedömningen av framtidsutsikter och risker." Vi vet atf kapitalet är hemlöst. Vi vet atf storfinansenstruntar i om stålet produceras i värt land eller i . Det är vi somhar intresse av en svensk ståhndusfri. Framfiden för svensk stålindustri är enpolifisk fråga, och besluten måste fas av regering och riksdag. I linje med denna filosofi har vi också motionerat omutvecklingen inom och om den svenska stålindustrin i allmänhet. Men jagtänker infe gä in på allt. Det är ju behandlat i utskottet - efter noggranngenomläsning, får man hoppas. Vad säger då utskottet som mofiv för att avslå våramotioner? I princip säger man att det vi tagit upp är viktigt. Men manöverlåter ät privata intressen aff sköta utvecklingen, något uttalande frånriksdagen är inte nödvändigt, man följer frågan, överläggningar sker mellanstålföretagen. man bör inte nu begära något förslag - osv. Detta kan vi infe ställa upp för. Vi har preciserat oss ireservationerna. Jag tar mig friheten att läsa ordagrant ur reservation 1:"Det är således av stor vikt att regeringen tar initiafiv fill ensamordning av metallurgika-pacitefen för handelsståls- ochspecialsfålsindusfrierna i syfte atf andelen importerat skrot skall minskas ochen fortsatt malmbaserad metallurgi säkersfällas." Ja, defta är solklart.Regeringen mäste ta inifiativ för att detta skall komma fill stånd. Man kaninte lita på storfinans och storkapital. Vi sägervidare om forskning vid : "Det är väsentligt atf långsikfiga insatserprioriteras i forsknings- oeh utvecklingsarbete. Den centrala forskningsenheten inom bör härvidlag ges ett övergripande ansvar. Enheten bör få resurser för egna operativa insatser av långsiktig karaktär, och måste i sin helhet organiseras så att den kunskap som finns inom bolaget blir utnyttjad." Förmodligen kommer att ta upp litet mer om den 102 långsikfiga utvecklingen inom . När det gäller den långsikfiga gruv- och sfålpoHfikensäger vi i reservation Nr 160 "Svensk gruvbrytning ochstålpolifik i framfiden bör inriktas på atf befrämja en rättvis globalfördelningspolitik. Grundvalen för en ny gruv- och stålpolitik skall vara atfhela gruv- och stålindustrin nationaliseras och samordnas i ett svenskt mefallbolag.Vidare skall gruv- och stålindustrierna utvecklas efter samhällsekonomiskarikflinjer. Gruv-, stål- och verkstadsindustrierna skall samordnas, varvidplaner fastställs för lokalisering av förädlingsindustrier till hotade ochdrabbade bruksorter." Det är ju så att det i bruksorterna går en massamänniskor arbetslösa som har genuint kunnande i fråga om stälhantering. De harblivit arbetslösa vid den våldsamma omstrukturering som har skett under desenaste åren. När socialdemokraterna var i opposition hade man ständigareservafioner fill betänkandena om stålindustrin och bruksorterna. Tyvärr finnsingenting av detta kvar , när man sitter i regeringsställning. Jagkonstaterar att med dagens betänkande visar socialdemokraterna att de är nöjdamed den utveckling och den storstädning inom stålindustrin som borgarna harställt till med. Man tänker inte föreslå någonting för aff se till atfindustrin säkras . Man låter kapitalet regera. Med hänvisning till det sagda yrkar jagbifall fill samtliga reservationer vid detta betänkande. Under defta anförande överfog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 88SIVERT (): Det är nu tredje gången under den här vårensom kammaren behandlar frågor som rör stålindustrin. Den här gången gäller detmofioner om metallurgi, insafsvaror och planering för specialstålsindusfrinsamt något om . När det gäller specialstålsindusfrin föreligger det tvämofioner, en frän vpk som leder fram till kravet på en hyspecialstälskommission med helt andra uppgifter än den nuvarande. Densocialdemokratiska motionen går ut på att skall uttala behovet avsfmkturplaner för järn- och stålindustrin. Båda motionerna tar upp frågor som har hög aktualitet.Specialstålsindusfrin är inne i en omfattande omstruktureringsperiod. SpeedSteel har bildats och är nu världens största tillverkare av snabbsfål. Pä detsmala området för kallvalsat stål har en koncentration skett genom bildandet avUS AB. Inom det rostfria området pågår överläggningar om samgående ochstrukturrationaliseringar, och här är specialstålskommissionen djuptengagerad. En rekonsfmkfionsplan för NUAB föreligger och kommer att behandlasav . Ett ytterligare problem är de tilltagande riskerna förhandelshinder främst i . Inom den rostfria sektorn har mycket storaförluster uppstått . beräknar attförlusterna i den' rostfria industrinpå uppgår till . Man har också konstaterat att detfinns en betydande överkapacitet inom den rostfria metallurgin. Utanför det rostfria området har strukturrationaliseringendrivits ganska långt med påföljd aff den inbördes konkurrensen mellan svenskaföretag är särskilt omfattande. Det finns emellerfid anledning attdiskutera stålindustrins framtida utveckling. Defta sker i den av mig förutnämnda specialsfålskommissionen vad det gäller den rostfria sektorn.Industriministern har dessutom gett till känna aff en särskild genomgång skallgöras av stålindustrins läge i stort. När det gäller frågorna om metallurgi och insafsvarorkommer man in i diskussionerna om de nya råjärnprocesserna ochskrotförsörjningen. De nya råjärnsprocesserna gäller fre utvecklingslinjer:ELRED som utvecklas av ASEA/, INRED som utvecklas av Bolidenoch Plasmasmält som utvecklas av SKF. Samtliga processer har, såvitt jag kunnat utröna, kommit idet utvecklingsstadium som gör att de bör utvecklas i pilotskaleförsök.Bristande intresse från svensk stålindustri har gjort att sådana försök intekommit i gång. Alla tre processerna bygger på känd teknik, som man nu villfillämpa vid framställning av råjärn. En del tekniska problem återstår församtliga processer, framför allt när det gäller drift i stor skala. Det som hindrar ett genombrott är att så länge gamlaanläggningar har stor överkapacitet finns det ingen uttalad vilja att i störreutsträckning satsa på i stort sett oprövad teknik. Efferfrågekrisen inom sfålområdef har naturligtvispåverkat utvecklingsarbetet och marknadsföringen av de frestålframsfällningsprocesserna. INRED har emellerfid festats i.halvskalestorleki Mefos i . SKF har lyckats med sin plasmametod på ett annat område,nämligen i den anläggning som byggs i med medverkan av bl. a.naturvårdsverket för att ta hand om oxidiska avfall. har samhället genom industrifonden gett stöd med20 milj. kr. Plasmametoden har erbjudits stöd frånindustrifonden, men enligt vad jag erfarit har bolaget tackat nej. För dagen är det svårt att se hur framtiden kommer attutveckla sig för dessa fre processer. Starka tvivel har rests mot att detkommer att finnas ett större behov av nya processer, i varje fall inom denärmaste åren. kan naturligtvis läget ändras. Därför understrykerutskotfsmajoritefen vikten av atf regeringen följer,utvecklingen pä dessaområden. Det understryks också att det är önskvärt aff importen av skrot kannedbringas. Utskottet konstaterar också att stålindustrin så långt sommöjligt bör baseras på inhemskt material. Också dessa frågor räknar utskottetmed att överläggningarna om stålindustrins problem kommer atf omfatta, och dekommer därmed atf få sin belysning. När det gäller har framtidsplanerna för företagetaktualiserats i reservationen. Perspekfivplanen 87 har utarbetats förden komman- Denna har de fackliga organisafionerna ställt sig bakom. och perspekfivplanen har också redovisats inför utskottet. När detgäller forsknings- och utvecklingsarbetet är det givetvis en 32 jgj J983 betydelsefullfråga att intensiteten hålls uppe. Utskottet har i sitt betänkande _ redovisatatt satsningarna på forskning och utveckling inom ligger på Stålindustrin1 % av omsättningen och atf det är i nivå med vad andra konkurrerande bolagsätter in i den verksamheten. Vi kan också notera hur genom sittutvecklingsarbete har kommit allt längre i sitt arbete. Någon anledning att nubegära ytterligare åtgärder från regeringens sida föreligger enligtutskotts-majoriteten inte. När det slutligen gäller vpk-reservationen omförstatligande av gruv- och stålindustrin har den frågan behandlats vidåtskilliga tillfällen i . De argument som förs fram ivpk-reservafionen ändrar infe tidigare inställning i frågan. Med det anförda yrkar jag bifall fillhemsfällan i utskoftsbetänkandet och avslag pä reservationerna. 89 HANS i (vpk): Ja, det är alldeles riktigt att vi har krävten specialstålskommission med andra uppgifter än den nuvarande har. Det ärklart atf vi helst vill att man skall ha ett mer övergripande samhällsintressesom målsättning för en sådan här kommission. Man kan inte släppa det privatakapitalet fritt atf dansa. Jag vet infe hur mycket sanning det ligger i ryktena ivissa tidningsartiklar om att kommissionen kommer att spricka. Det är välmöjligt atf den gör det. Trots atf man skall samverka i en sådan här kommission,finns det många olika intressen i den. För oss räcker det ganska bra med attveta aff är inblandad i . är en person som ärkänd för att inte syssla med sä mycket annat än spekulation. Ja, nog har våra frågor hög aktualitet, som SivertAndersson säger. Och jag kan inte förstå varför man inte försöker få ett fallframåt för dem, när en del av våra krav har tillstyrkts av utskottet, ochförsöker få stålindustrin att utvecklas i stället för atf stå på stället marschinför en mycket osäker framfid. När det gäller den här specialsfålskommissionen kan jaghänvisa fill att industriministern i ett interpellationssvar fidigare sadeatf regeringen inte har några formella möjligheter aff ingripa när ett enskiltföretag beslutar om personalinskränkningar. Den svenska specialstålsindusfrinär en viktig industrigren med hänsyn till både sysselsättning och export,anförde industriministern. Det är väl märkligt att man infe skaffar sig möjlighet attingripa om man har en basindustri som är så oerhört viktig för sysselsättning och export. Vi har genom våra motioner och reservafioner anvisat politiken, de vägar som är möjliga. Jag tycker att det parfi som innehar regeringsmakten borde skaffa sig medlen för att fullfölja den politiken - det vore ganska logiskt. När det gäller de nya processerna kan jag infe förståannat än aff våra yrkanden om aff man skall forcera framtagandet avprocesserna och ge större samhällsstöd, men också planera för deras användning,är mycket viktiga. säger atf det är osäkert vad som kommeratt hända, att dessa nya processer möjligen inte kommer aff introduceras inomen nära framfid. Det är klart att det ligger i det internationellastålkapitalefs intresse aff hålla fillbaka ny teknik så länge man har kapitalstående i traditionella masugnar méd enorm kapacitet, t. o. m. överkapacitet -det är ju så det går fill. Så har det blivit med de flesta andra innovationer inomindustrin: har det funnits något nytt som har hotat det gamla är man inte såintresserad av att det kommer fram, utan man begraver det hellre. Det kommer alltså säkert att dröja innan dessa processerkommer fram -om man inte på ett medvetet sätt försöker föra fram dem ochlokaliserar dem fill de bruksorter som ändå finns. var det en väldig debatt omSpännarhyttan och dess behov, frågan om att fortleva eller inte. Jag kanutifrån mina enkla tekniska kunskaper ändå konstatera aff vid en årsproduktionsom är lika stor som den som Spännarhyttan hade är de här nya teknikerna fulltlönsamma - man behöver alltså inte någon våldsam uppskalning, behöver ingajättelika verk för aff få processerna att fungera ufifrån optimal lönsamhet.Därför är det mycket lämpligt aff lokalisera ut dessa tekniker t. ex. fillBergslagen, där vi har stora problem och kommer att möta än större problern. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (stålindustrins mefallurgiutveckling) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 14 förreservation 1 av . Mom. 2 (planering för specialstålsindustrin) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avJörn , bifölls med acklamation. Mom. 3 (en ny plan för framfidsinriktning) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservafion 3 avJörn , bifölls med acklamation. Mom. 4 (forskning vid ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avJörn , bifölls med acklamation. Mom.-5 Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 6(gruv- och stålpolitiken i allmänhet) Nr 160 Utskottets hemställan, som ställdesmot reservafion 5 av , den bifölls med acklamation. 7 § Skyndsamt förfarande i skattebrottmål Föredrogs jusfifieutskottetsbetänkande /83:36 om skyndsamt förfarande i skatfebrottmål (prop.1982/83:134). 90BJÖRN KÖRLOF (m): Vi skall nu diskutera ett ärende som harväckt föga uppmärksamhet i den allmänna debatten, och som har passerat lagrådetmed anmärkningsvärt få kommentarer. Den enda motion som har väckts är moderat,och vi moderater i utskottet har fullföljt mofionens skarpa kritik avpropositionen och reserverat oss. Vad handlar då den här saken om? Den handlar om en mycketgrundläggande räftspolifisk princip, som genom regeringens förslagallvarligt undergrävs inom skattebroftmålsprocessens område. Den princip somjag talar om innebär i korthet att ett brottmål infe får avgöras om det samtidigtpågår en civilräftsprocess vars utgång har betydelse för bedömningen av olikaräffsfakta i brottmålet. Principen gäller alltså inte bara inom skatteområdet,utan allmänt i fråga om förhållandet mellan straffrätt och civilrätt. Låt mig ta ett exempel utanför skatteområdet för attbelysa vad jag menar: Tvä parter råkar i tvist om tolkningen av ett avtal som dehar ingått, och den ene stämmer den andre inför domstol med yrkande om att fåut det han anser skall tillkomma honom. Han anser dessutom att den andre harhandlat så svekfullt mot honom att det är brottsUgt och anmäler det påståddabrottet fill åtal. Den instämde genmäler att avtalet skall tolkas på ett heltannat sätt och att, om hans tolkning är rikfig, infe vare sig fordran pä honomeller åtalet kan bifallas. För var och en torde det stå klart atf frågan omavtalstolkningen är grundläggande och först måste lösas innan brottmålet kanavgöras. På liknande sätt förhåller det sig inom skatteområdet. Massor avskatfemål vandrar igenom förvaltningsdomstolarna. Det gäller mål där denenskilde processar mot staten, eller staten mot den enskilde. Det handlar omtolkningen av snåriga skattebestämmelser och har ingenting med brott ellerbrottslighet aff göra. Men åtskilliga skatfemål eller skatteprocessmål har ocksåett skaftebrottmål i släptåg eller tvärtom. Problemet har under många årvarit aff skatteprocessmålen har tagit mycket lång fid innan man har fått framlagakraftvunna domar. Denna tidsutdräkt har framför allt berott på ärende-ochmålbalanser inom skatteförvaltningen och skattedomstolarna. Denna fördröjninghar inneburit en på motsvarande sätt lång fördröjning av de fill Skyndsamt förfarande i skattebrottmål dessaärenden hörande skattebroftmålen. Det är naturligtvis ofillfredsställande, isynnerhet som en del av dessa skattebrottmål hör fill vad vi kallar ekonomiskbrottslighet och ofta rör stora belopp. Den länga fiden gör atf den misstänktehinner antingen försvinna ur landet eller vidta dispositioner av olika slag föratf undkomma lagföring. Den naturliga lösningen på det här problemet - och det ärockså utrett och förslag vänfas härom inom ganska - är naturligtvisatt sammanlägga skatteprocessmålet oeh det till det hörande brottmålet fillsamma domstol. I avvaktan på en sådan lösning har regeringen emellertid nuföreslagit att skattebroftmålen i avsevärt större utsträckning än tidigareskall kunna avgöras utan aff utgången av skatteprocessmålen avvaktas. Fleraallvarliga rättssäkerhetsfrägor aktualiseras med ett sådant förslag.