prot · G609164 · 1982-12-31 00:00:00 — Sä hög frånvaroanses alltid av socialdemokraterna bero på otillfredsställande arbetsförhållanden.Skall vi dra den slutsatsen också när det gäller AMS? 74 (vpk) replik: Visst skall vi ha lönsamma enheter, men intetill vilket pris som helst och hur söm helst. Då kommer vi, med dagensarbetsliv, att ställa människor utanför arbetslivet. Vad skall vi göra med dem?Det gäller frågan om samhällets lönsamhet. Efterfrågan kan ju inte framför allt finnas utomlands,utan den måste till ökad del finnas inom värt land. Det är en politisk uppgiftatt styra utvecklingen dit. Då kan man inte lämna storfinansen fria tyglar. Det sker satsningar på industrin, sade . Detvet jag också. Men när man vägrar att göra något sysselsättnings- ellerindusfriprogram utifrån sociala och kollektiva behov, kommer vi att hamna i ettläge med större problem och ökade satsningar på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, vilket vi tvingas till . Det är inte en lycklig väg. Det kommerockså att bli arbetarrörelsens undergång. Detta kan vi inte hälla pä med hurlänge som helst. Det måste vara någon trovärdighet mot arbetarrörelsens bas. Iannat fall fär de konservativa högeridéerna fotfäste. Det är inte underligt att man diskuterar som man gör inomsocialdemokratins ledning och bland dess fotfolk, atf budgetunderskottet ärdet viktigaste hotet. Ja, visst är det ett hot, men jag hade den uppfattningenatt arbetarrörelsen har ansett att det kapitalistiska systemet var det störstahotet mot arbetslösheten och mot de arbetande. Men det är klart, har man lämnattanken pä fördelningen mellan arbete och kapital, hamnar man naturligtvis isamma båt som de borgerliga när det gäller att lösa samhällets problem. Då blirdet som det blir, och man vill inte heller ha något program. Ta vinstdelningen som ett exempel. Den kommer att införasnu . Den kommer att bli den stora frågan. Skall man med dettavinstdelningssystem satsa på sysselsättning? Nej, man skall köpa akfier. Ochvar har man köpt aktier ? Det är bara att titta pä - ide stora multinationella företagen som investerar utomlands. Vad kommer det attge för sysselsättning i , för hemmamarknaden? Man går samma väg somtidigare. Varför inte ta de pengar som man får genom en vinstdelning och läggadem i en pott fört. ex. en värnskatt, för sysselsättning och investeringar iSverige. Det måste vara den riktiga vägen för arbetarrörelsen. ; Ni som värnar om landsting och kommuneroch tycker att arbetsgivaravgiften är en belastning kan ta och läsa OswaldSöderqvists särskilda yrkande som finns pä era bänkar. Genom att rösta fördetta vid dagens eller morgondagens votering tror jag att vi kan räddalandstingens och kommunernas sysselsättning till viss del - det är en godgärning. 75ARNE () replik; Att minska budgetunderskottet är angelägetoch nödvändigt för att fä balans i ekonomin. Detta torde vi vara helt överensom. Värt budgetalternativ innebär att budgetunderskottet blir lägre än med detsom socialdemokraterna har åstadkommit. Vi har alltså utrymme att satsa påsysselsättningsskapande åtgärder av samma storleksordning som socialdemokraterna,men värt förslag ger ändå ett lägre budgetunderskott än vad ni har. Vårtförslag innebär en starkare budget än er. Det var glädjande att i sin replik inte pänytt beskyllde oss för att inte ha finansierat de sysselsättningsskapandeåtgärderna. Låt mig allra sist säga att vi från sida beklagaratt ni frän socialdemokratiskt häll i arbetsmarknadsutskottet infe har ställtupp bakom värt förslag att avsätta ytterligare medel för ungdomsprojekt. Vi hargjort denna prioritering därför att vi anser aff det är nödvändigt ochangeläget att göra ytterligare insatser för atf komma till rätta med densituation som ungdomen befinner sig i. Det finns, som sagt. möjligheteratt i samband med omröstningen stödja vårt förslag. Den ekonomiska politiken, m. m. 76FRIDA () replik: säger att den storamiljardrullningen när det gäller lånandet berodde pä att man inte kunde brytaden socialdemokratiska polifiken. Detta är inte med sanningen överensstämmande. Det första som den borgerliga trepartiregeringen gjordevar att bryta den skatteöverenskommelse som socialdemokraterna hade träffatmed, LO och TCO. Man rev alltså upp denna överenskommelse och sänkte skattenför höginkomsttagarna. Man finansierade inte hela skattesänkningen, utan detvar då man hade en stor lunch på där man skrev pådet första utlandslånet. Det glömmer jag aldrig - det var skrämmande att se hurförfallet det verkade att man gick ut och lånade till skattesänkningar förhöginkomsttagare. Detta visar att ni på vissa punkter mycket väl hade kunnat gåifrån vår polifik. Försök infe skylla på andra utan fa eget ansvar! Närdet gäller att få pengarna att stanna kvar i företagen,vill jag säga att vi har väldigt många företag som går med stora vinster,det har vi alltid haft. Men dessa vinster har inte investerats i framfidsjobb.Det är det som har varit problemet. Självfallet har vi inte under den korta tidsom vi har haft till förfogande kunnat komma till rätta med det problemet. Menom vi skall klara jobben mäste också industrin ta sitt ansvar. AMS-personalens situation kommer vi att få möjlighet attdiskutera när revisorerna tagit sin slutliga ställning till den rapport man hargjort på kansliet, sä jag går inte närmare in på den saken här. Till vill jagsäga, atfvi serarbetsmarknadspolitiken som ett komplement till industripolitiken, sysselsättningspolitikenoch regionalpolitiken. Den är inget självändamål, utan ett komplement. Närandra områden svikfar måste man på något vis kunna ge människor en försörjning.Det kan man göra genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Den ekonomiska politiken, m. m. , ni har skylt er påert sätt genom att ni inte varit med om vissa sociala trygghefsreformer som vimycket hårt har kämpat för. Det gäller värdesäkrade pensioner,arbetslöshetsförsäkringen, avskaffande av karensdagar m. rn. Därför skiljersig budgeten på något vis. Talmannen anmälde atf att fill protokollet få antecknat atf hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Arbetsmarknadspolitik och sysselsättning harvarit ett av huvudämnena i dagens debatt. Därför kan jag fatta mig kortare ände jag anmält pä talarlistan. Jag tänker begränsa mig till någrakompletterande synpunkter. Det jag vill närmare kommentera är framför allt att man avvissa inlägg i debatten kan få intryck av att det skulle vara ettmotsatsförhållande mellan fasta jobb och arbetsmarknadspolitik. Visst är arbetsmarknadspolitiska insatser delvis avtillfällig natur. Men, herr falman, jag vill med några fä exempel visa attockså inom arbetsmarknadspolifiken ryms fasta jobb och framtidsinriktadesatsningar. För det första: Med hjälp av statliga lönebidrag har nära40 000 arbetshandikappade fått fasta jobb. Det är tillsvidareanställningar,tryggade mot osakliga uppsägningar på samma sätt som andra jobb. Fördet andra: En etapp av kemicentrum vid Lundsuniversitet ingår i det sysselsäftningspolitiska paket som vi lade fram frånregeringens sida och som är finansierat genom pengar som riksdagenredan beviljat. Det är en framtidssafsning som kan bli av stor betydelse fördet svenska näringslivet. För det tredje: Det gäller utbildningen. Framtidsinriktadom något kan man säga att den utbildning är som vi har inomarbetsmarknadspolitiken. omfattar den, om följer det beslutmajoriteten i utskottet nu ställt sig bakom, 125 000 personer. Arbetsmarknadspolitiken i har numera ganska mångaår på nacken. Det är en tillgång för oss, det ger stadga och uthållighet iverksamheten. Men en styrka i den svenska arbetsmarknadspolitiken är också affden har förnyats, att den har anpassats till de förändringarsom läget på arbetsmarknaden kräver. I den kompletferingsproposifion som diskuteras finnsockså förnyelse. De nya inslagen har utformats just med tanke på atfarbetsmarknadspolitiken skall vara mer än tillfälliga plåsterlappar, att denskall vara en inkörsport till fasta jobb och medverka till att långsiktigtstärka sysselsättning. Satsningen pä dels utbildning och en särskild kampanjför industrin, dels det nya sysselsätfningsstödet till kommunerna är nya,framtidsinriktade inslag i arbetsmarknadspolitiken. Vid varje konjunkturuppgång upplever vi att delar av elleri stort sett hela industrin får svårigheter att finna yrkesutbildad personal.Vi kommer att få krav på omställningar inom industrin till ny produktion och nyproduktions- Det är med utbildning vi kan göra insatser i tidför att få ett bättre konkurrensläge . Genom utökning ochomprioritering föreslär vi nu att 10 000 personer inom industrin skall erbjudasvidareutbildning. Det generösa utbildningsbidrag som företagen får kombinerasmed krav pä motprestationer pä industrin att ställa upp med anställning avvikarier, med mottagning av ungdomar pä ungdomsplatser eller iberedskapsarbeten eller som praktikanter. Tillsammans med arbetsmarknadens parter vill vi göra industrikampanj. Vi vill inrikta de arbetssökandes intressen motindustrijobb och för utbildning för industriyrken. Vi vill stimuleraarbetsgivarna att tidigarelägga sina rekryteringar och utnyttja de möjlighetertill utbildning som ges. Kommuner och landsting skall få stöd att skapa fastaanställningar. Det skall framför allt gälla inom barn- och äldreomsorg,öppenvård och psykiatri. De fasta arbetena skall vara ett nettotillskott. Dekan komma till genom atf man satsar på ny verksamhet eller på att mantidigarelägger ersättningsre-kryfering för dem som skall gå i pension. Jag har under det riksdagsär som gått haftmånga tillfällen att diskutera med de företrädare för oppositionspartierna somfinns i arbetsmarknadsutskottet och som deltagit i debatten . Med tankepå att en så stor del av dagens fidigare diskussion har handlat just omarbetsmarknadsutskottefs frågor och med tanke på den sena timmen har jag medveteti detta inlägg avstått från polemik. Det är inte ett uttryck för ovilja tilldebatt -tvärtom ser jag fram emot att i det nya åter få diskuterasysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik med oppositionens olika företrädare. Denekonomiska politiken, m. m. 78SONJA REMBO (m) replik: Arbetsmarknadsministern sade atf det finnsett motsatsförhållande mellan fasta jobb och ärbetsmarknadspolitiska åtgärder.Hon illustrerade detta genom att tala om det välsignelsebringande med lönebidrag,arbetsmarknadsutbildning och liknande åtgärder. men det är ju inte dettadebatten gäller, . Vi diskuterar ju inte den här typen avåtgärder. Det kommer alltid att finnas ett behov av den här typen avinsafser-det har aldrig nägon förnekat. Motsatsförhållandet uppstår ju förstnär omfattningen av den här typen av åtgärder blir så stor att finansieringengär ut över näringslivets konkurrenskraft och lönsamhet och när våramöjligheter att behälla jobben i den konkurrensutsatta sektorn och investeraoch expandera i den sektorn minskar. Det är då motsatsförhållandet uppstår. Jagtycker att det är viktigt att göra defta klarläggande. Sedan ställde jag en fråga till i mittanförande. Jag frågade om regeringen hade räknat på vilken effekt päsysselsättningen den höjda arbetsgivaravgiften kommer att fä. Regeringen har judock pä flera olika sätt medgivit att höjda arbetsgivaravgifter medför negativaeffekter på sysselsättningen. Jag förstår av vad arbetsmarknadsministern sade islutet av sitt anförande att hon inte avser att fa några repliker i den härdebatten, men jag har i alla fall velat upprepa denna min fråga. Den ekonomiska politiken, m. m. Anf, 79 '(vpk) replik; Eftersom debatten är uppskjuten till höstenfår kanske arbetsmarknadsministern sommaren på sig atf fundera över några problem. Om vi inriktar arbetsmarknadsutbildningen på industrin,uppstår det problem som jag tidigare tog upp, nämligen förändringen avarbetslivets karaktär. Vad kommer den nya tekniken att innebära? Hur tänkerregeringen tackla datoriseringen inom industrin? Det kan kanske ta inte utan för atf fundera över det här. Antaletarbetstillfällen kommer nämligen atf minska. Jag tycker atf man ganska sorglöstgår förbi den här problematiken i samband med arbetslivets utveckling. I övrigtär vi helt överens om att man bör ha den inriktning som nämns. Men totalt settblir det ju inga fler arbeten. Det kommer ju atf vara samma mängd efter det attåtgärderna har vidtagits, och det är ju inte bra. Då måste vi ju satsa 16-20miljarder kronor varje är för att upprätthälla samma nivå, och det kan väl ändåinte vara meningen. sade tidigare att det skall vara ettkomplement till industri- och näringspolitiken. Det kan väl vara riktigt. Mendå vill man se vad industri- och näringspolitiken samt satsningen på denoffentliga sektorn skall innebära. Men får vi inga svar alls frånregeringen, trots atf arbetsmarknadsministern säger att det handlar om detta.Devalveringen, sänkningen av arbetskraftskostnaderna och reallönesänkningen harväl i stort sett varit de enda åtgärder av nägon storleksordning som regeringenhar kunnat peka pä, utöver den engångsinsats som tidigareläggningen avinvesteringarna innebar. Den fråga som vpk har ställt kvarstårobesvarad: frågan om fördelningen mellan kapital och arbete när det gäller detotala resurserna. Skall man prioritera en sänkning för höginkomsttagarnaframför bekämpning av arbetslösheten? Jag tycker att defta är densocialdemokratiska regeringens problem, som regeringen verkligenbör fa sig en funderare över-och kanske gå uti arbetslivet, till sinaorganisationer, för atf undersöka vad som är viktigast . År det intefördelningen mellan kapital och arbete av de verkliga resurserna? Klarar vi avdet problemet kan arbetarrörelsens partier i t. o. m. slå tillbaka deborgerliga attackerna. Men det krävs kanske att den rörelse som finns utanförregering och riksdag kan göra sig hörd - och det är det som jag hoppas pä. Detär väl först dä som regeringen lyssnar. Hoppet har inte gått förlorat . Jagtror atf det viktigaste som kan komma ut av den här debatten är att man sertill atf regeringen lyssnar. 80MARGARETA (): Reparationslånen och de särskilda lokallänensom defta betänkande handlar om har debatterats vid tidigare tillfällen. Därförvill jag, herr falman, hänvisa fill vad som har anförts i den moderata motionen2423. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 3. Anf.81 (): Nr 164 Vi tillstyrkte förslaget om särskildalokallån. och vi 'icen den ansåg att detta skulle vara enengångsföreteelse. Man kunde då kapa de -, 1003 värstatopparna för de mest utsatta bostadsföretagen. Frågan har i allra _ Den ekonomiska polttiken, m. tn. högstagrad stor principiell betydelse. Man spårar in pä en väg som inte minstcivilutskottet har avrått ifrån, nämligen användningen av bostadslän för annatän bostadsbyggande och bostadskomplement. När man nu vill fortsätta ocheventuellt göra det hela mer permanent, vill vi avstyrka att ytterligare medeltillförs. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 2 och 3. 82 (): Tvä frågor behandlas i civilutskottets betänkande nr 33. Den ena frågan gäller förlängning av och utökad ram förreparationslånen, en länemöjlighet som infördes av den tidigare regeringen.Länen kan användas av fastighetsägare som t. ex. behöver vidta åtgärder då detgäller mögel-, röt-, fukt- och korrosionsskador. Här rör det sig om saker som ärvärdefulla frän bostadspolitisk synpunkt. Naturligtvis har det också ettarbetsmarknadspolitiskt värde, eftersom det skapar sysselsättning inombostadssektorn. Den andra frågan gäller de särskilda lokallånen. 1bostadsbetänkandet behandlade vi motioner med förslag på olika åtgärder för attminska de problem som finns med tomma bostäder. Här har vi ett av alternativen,nämligen att man kan bygga om tomma lägenheter för annat ändamål. hartidigare beslutat att sådan verksamhet skall fä äga rum inom en ram pä 25 milj.kr. Det har senare visat sig att efterfrågan pä län för attbygga om tomma lägenheter för annat ändamål har varit av sä stor omfattning attden beviljade ramen inte kommer att vara tillräcklig. Därför föreslärregeringen att ramen skall utökas med ytterligare 25 milj. kr. till 50 milj.kr. Vi har från utskottets majoritet, som utgörs avregeringspartiet, och vpk, funnit att de båda framställningarsom i regeringens kompletteringsproposition görs på bostadsområdet är berättigade.Vi har därför ställt oss bakom regeringens förslag i dessa fall. Vi noterardessutom att regeringen avser att ytterligare öka ramen församlingslokalsbyggandet. Det är dock inte något som erfordrar besluti dag. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. 83GÖRAN (): I utbildningsutskottets betänkande 1982/83:36behandlas kompletteringsproposifionens förslag vad avserutbildningsdepartementets område. I propositionen föreslås dels att länsskolnämndernatillförs ytterligare I milj. kr. för att kunna knyta tillfällig personal tillde regionala planeringsråden med uppgift att skaffa fram nya ungdomsplatser,dels en utökning av ramarna för gymnasieskolan med ytterligare 2 000 platser sammanlagd 12 protokoll 1982/83:163-164 Den ekonomiska politiken, rn. kostnad under område på 41 milj.kr. Vidare berörs även den kommunala vuxenutbildningen. Vi kan frän moderata samlingspartiets sida accepterastörre delen av de föreslagna åtgärderna men har funnit anledning att pä ettpar principiellt viktiga punkter reservera oss. När det gäller ungdomsplatserna anser vi att det kommeratt uppstå betydande svårigheter för kommunerna att klara av sina uppgifterinom ramen för deras uppföljningsansvar. Detta är en direkt följd av riksdagensnyligen fattade beslut om atf statsbidrag för verksamheten med yrkesintroduktioninte skall utgå fr. o. m. kommande budgetår. Vi varnade för detta redan vid dendebatten här i kammaren. Varken i budgetpropositionen 1983 eller i nuföreliggande proposition har regeringen övertygande kunnat visa atf tillgångenpä ungdomsplatser kommer att vara av den omfattning som harberäknats. Vi kan konstatera atf yrkesintroduktionen i fråga om bådeomfattning och betydelse har överträffat varje prognos. Skälet till detta äratt yrkesintroduktionen innebär praktiska, anpassningsbara och väl fungerandemöjligheter för kommunerna att erbjuda ungdom utbildning eller att öppna vägartill anställning. Vi anser därför att villkoret för'ett lyckosamtuppföljningsarbete av kommunerna är att denna framgångsrika verksamhet medyrkesintroduktion fär fortsätta enligt hittillsvarande regler. Som ettkomplement till yrkesintroduktionen bör kommunerna kunna erbjuda ungdomsplatserför ungdomar som blir 17 är det är dä anställning sker och som varken befinnersig i reguljär utbildning eller har fast anställning. De av oss angivna riktlinjerna föruppföljningsverksamheten ligger enligt vår uppfattning mest i linje med detövergripande målet för uppföljningsansvaret, nämligen att bereda alla ungdomarplats i gymnasieskolan. Eftersom anskaffningen av platser för yrkesintroduktionenoch av ungdomsplatser kräver god kännedom om det lokala näringslivet och ettväl upparbetat personligt kontaktnät, sköts detta arbete bäst lokalt i kommunernaav den personal som redan är engagerad i det kommunala uppföljningsarbetet.Det finns därför inget skäl att utöver redan beviljade medel tilllänsskolnämnderna anvisa av regeringen begärda 1 milj. kr. Innan man, som budgetpropositionen och utskottsmajoritetenvill, ersätter det rådande uppföljningssystemet med ett nytt, bör enligt våruppfattning en utvärdering av den pågående verksamheten ske. Från moderat sidaställdes i debatten ett antal frågor, som borde besvaras innan manvidtar några genomgripande förändringar. Vi fick dä inga svar på våra frågor.Kanske kan ge bättre besked ? Vi har ingenting att erinra mot att utbildningsinslag ifastare former än knyts till yrkesintroduktion och ungdomsplatser, menvi finner det angeläget att betona att utbildningsinslagen ges stadga ochkvalitet. Därför är det särskilt betydelsefullt att följa och utvärdera dennadel av uppföljningsverksamheten. Vi anser att regeringen bör uppdra ät SÖ attsenast redovisa det första årets erfarenheter av utbildningsinslagen. Den samlade borgerligheten vill ireservation 1 även framhålla att också andra åtgärder än de redan anförda måstetillgripas för att underlätta ungdomens inträde pä arbetsmarknaden. Vi avser däsärskilt en förbättrad lärlingsutbildning. Dagens lärlingsutbildning inriktasmot en relativt begränsad del av arbetsmarknaden och utnyttjas i alltför litenomfattning. Enligt vår uppfattning skulle en utbyggd lärlingsutbildningväsentligt underlätta ungdomens möjligheter att komma in pä arbetsmarknaden. Vianser det därför viktigt atf lärlingsutbildning - bedriven i samverkan mellangymnasieskolan och näringslivet och omfattande såväl praktiska som teoretiskautbildningsmoment - stimuleras samt att den successivt byggs ut till attomfatta allt fler ungdomar i gymnasieskolåldern. Från moderata samlingspartietssida har vi skisserat ett sådant förslag, som kan ligga till grund förutbyggnaden. I debatten i är vid behandlingen av anslagentill gymnasiala skolor sade utbildningsminister i en till migriktad replik: "Slutligen vill jag på det bestämdaste motsätta migpåståendena om att socialdemokraterna skulle ha en ovilja mot att förläggautbildning till arbetsplatser. Vi har medverkat till detta. Jag ställer miggärna bakom sädana utbildningar, under den mycket bestämda förutsättningen attkvaliteten kan garanteras och att vi får en kvalitativt högtstående yrkesutbildningmed tillräcklig bredd." Det är ju detta vi vill med våra förslag. Jagkan av den anledningen inte förstå utbildningsutskottets socialdemokrater, närde med åsnors envishet vägrar att stödja dessa förslag, som f. ö. även liggerbakom våra reservationer nr 3 och 4. Avslutningsvis, herr falman, några ord om reservation 8 avmoderata samlingspartiet. Vi anser att kostnaderna för de av regeringenföreslagna åtgärderna inom gymnasieskolan bör bestridas genom ianspråktagandeav finansfullmakfen. En sådan användning av finansfullmakten kan enligt våruppfattning accepteras, då de aktuella åtgärderna uttryckligen motiveras meddagens extraordinära arbetsmarknadssituation. De i kompletterings-propositionenangivna åtgärderna är att anse som en ersättning för sådana insatser somfinansfullmakfen direkt är avsedd för. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 3, 5 och 8, som är fogade till utbildningsutskottefsbetänkande /83:36. Den ekonomiska politiken, m. m. 84LARZ (): I regeringens kompletteringsproposition ingåren rad förslag för att förstärka kommunernas möjligheter atf leva upp till sittuppföljningsansvar och för att öka utbildningskapaciteten i gymnasieskolan ochinom vuxenutbildning. Syftet är vällovligt, men en del av åtgärdernaverkar tillkomna i ett slags desperation inför utvecklingen. 1 samband medbehandlingen av budgetpropositionen har majoritet beslutat att. våraprotester till trots, avveckla den framgångsrika yrkesintroduktionen och heltersätta denna med ungdomsplatser. , , inser mansvårigheterna att fä fram tillräckligt med ungdomsplatser och tillgriper Den ekonomiska politiken, m. m. drastiska och oplanerade åtgärder. En sådan är att gelänsskolnämnderna pengar för att kunna anställa tillfällig personal som underen övergångstid skall skaffa fram nya ungdomsplatser. Baraordvalet "skaffa fram nya ungdomsplatser" är ett hän mot alla dessasyo-funktionärer och SSA-sekreterare som använt all sintid och kraft ät att bygga upp ett samarbete med det lokala näringslivet ochdess företrädare och att med lokala fackliga representanters hjälp ökaförståelsen för att skolans behov också är arbetslivets behov. skall en handfull experter från länsskolnämnderna pä eneller högst "skaffa fram" de 6 000 eller 8 000 platsersom fattas. Förslaget röjer en brist på verklighetsuppfattning som ärskrämmande. Vid den förra debatten här i kammaren hade jag anledning att frågautskottsmajoritetens företrädare , om man inte hade någrakontakter med verksamheten ute på fältet eller om man hade fått några signalerfrän något håll om att det nu förelåg svårigheter. Jag fick då inget svar, ochjag förstår nu varför!