prot · G60973 · 1982-12-31 00:00:00 — Detär riktigt att samtliga partier både stöddekärnkraftssatsningen - det gjorde också - och trodde att upparbetningvar det alternativ som vi skulle satsa på. När var färdigsommaren 1976 och vi granskade dess betänkande och remissvaren på det, tog viställning mot upparbetning i alla situationer där man kunde riskerakärnvapenspridning. Vi lade också fast den linje i avfallshanteringsfrågan somvi har följt hela fiden och som visat sig få allt bredare stödpå olika sätt. Den innebär att vi inte nu bör fatta i onödan förhastade beslutsom binder oss vid en viss slutförvaringsmetod. I stället bör vi satsa påmellanlagring av det utbrända bränslet och på intensivt utvecklingsarbete föratt få fram bättre metoder för slutförvaring än de vi känner till. Detär ju ett försummat område. Vi bör som sagt, med bedömning av risken förkärnvapenspridning, ta ställning till om upparbetning skall tillåtas eller inteoch att det i den situafion som föreligger icke bör ske. En annan sak som vi redan då sade och som utgjorde engrund för vår kritik mot villkorslagen var att regeringen inte bör avhända sigansvaret för att fatta dessa beslut och överlämna det åt företagen. Det faktumatt företagen kan fatta dessa beslut beror ju på att ni infört en lagstiftningsom gav dem den rätten. Vi anser inte att de skall ha den rätten, utan denskall ligga hos regeringen. Vi har också, , låfit höga jurister ochexperter på nedrustningsfrågor göra en granskning av hur lagen skall tolkas ochvilka handlingsalternativ vi har . Den granskningen har lett fram tillföljande resultat. En rimlig tolkning av villkorslagen är att den icke ärmomentan. Den kan inte användas när det passar en, för att komma ifrån enkonflikt i en oenig regering, så att man kan få ett beslut omladdningstillstånd och sedan hoppa av. De reaktorer som har fåttladdningstillstånd enligt villkorslagen har fått det för viss fid. Mellan 1986och 1990 slutar de tillstånden att gälla. pågår driften avdessa reaktorer som de har fått tillstånd till enligt villkorslagen. Hade nigett laddningstillstånd enligt direktförvaringsalterna-fivet hade det intevarit något problem. Men ni har gett laddningstillstånd enligtupparbetningsalternativet, och ni kan inte nu plötsligt hoppa av. Vi har haft en sak fullständigt klar för oss: Vi skallinte ägna oss åt någon lagvrängning av typ borrhålsexercis. En annan sak är att man kan koppla in nya villkor som ärbetingade av säkerhetsskäl eller icke-spridningsskäl enligt atomenergilageneller på annat sätt. Vi har vidtagit en rad sådana åtgärder. Det förvånade migoch regeringen mycket att ni inte gjorde det, t. ex. försäkrade er omlAEA-kontroll eller genomförde studier av plutoniumhanteringen eller frågan omhanteringen av det avfall som skulle bli resultatet av det upparbetningsavtalsom slöts. Vi har kommit överens med den franska regeringen om att det inte blir tal om att godkänna någon upparbetning förrän sådanastudier har genomförts. Varför gjorde inte ni något sådant? satt i två regeringar, där han medverkadetill utförseltillstånd för sammanlagt utbränt bränsle. Han vet mycketväl att man i en regering har kollektivt ansvar för de beslut man fattar. Dessabeslut fattades utan den diskussion om plutoniumhanteringen, avfallsfrågornaoch tillförsäkran om lAEA-kontroll som vi har fört. Vi har skapat de garantiersom krävs för att vi, i den tvångssituafion söm ni hade försatt oss i, skullekunna fatta detta beslut. Det gjorde inte ni när ni fattade era utförselbeslut. , , vill vi med samtliga i riksdagenrepresenterade partier diskutera en konstruktiv väg ut ur den här situationen.Jag är övertygad om att det i finns en majoritet för enreformering av lagstiftningen, för att skapa ett sätt att hantera de härfrågorna som vi kan känna förtroende för. har ännu inte svarat på vårinbjudan till dessa diskussioner. och har sagt att devill delta. Jag hoppas att ni också vill det. Vi skall inte göra det svårt förer att krypa ut ur det förgångna. Vi skall göra vårt bästa för att vi medgemensamma krafter skall skapa en bättre situation. 62OLOF () replik: Det gläder mig självfallet att , förmodar jag, hans parti - det finns nämligen litet divergerande meningarsom har kommit till uttryck i massmedia - står fast vid folkomröstningensresultat och det därav följande riksdagsbeslutet och är beredda att följa det.Om sanningen skall fram var avsikten att få en sådan deklaration från herrBloms sida. Men det finns som sagt andra m-ledamöter, också de tillhörandedenna riksdag, som uttalat sig på annat sätt. Sedan vänder jag mig till energiministern. Det var bra attdet sades rent ut, för det är en bekräftelse, att möjligheter till kopplingtill atomenergilagen finns och att de finns markerade i särskild ordning ivillkorslagen. Dessa lagar fungerar vid sidan av varandra. Möjligheterna atttillföra nya villkor på grund av den tekniska utvecklingen har funnits där helafiden, men ni har inte utnyttjat dem. När det gäller lAEA-kontrollen vill jag fråga: Vad var detöver huvud taget för mening med att börja dividera med lAEA eller fullföljanågon skriftväxling med , när beslutet enligt villkorslagen under dencenterledda 1-regeringen var ett nej? Icke bindande tjänstemannasamtal var jag med om att sättai gång med fransmännen, men det var också allt. Det har jag dokument på. Detbehöver inte råda någon tvekan på den punkten. Även om chefen för energienheteninte är densamme nu som då, tror jag att det finns möjligheter att klara utsådana här rena fakta. Det är en direkt felaktig uppgift som statsrådetBirgitta lämnar, när hon i svaret till och : "Vidare har affärsavtalen knutits till en av regeringen mellanstatlig överenskommelse med ." 5 protokoU 1982/83:73-74 Det är grundlöst. Sä skedde aldrig.Skriftväxlingen skedde - för att vara exakt underfolkpartiregeringen. Självfallet hade vi ingen skriftväxling med fransmännen -vårt beslut var ju ett nej till fillståndsansökan enligt villkorslagen. Därföraktualiserades varken den frågan eller IAEA-frågorna för ett slutgiltigt ställningstagande.Vid de överläggningar som har inbjudit till kan jag gå igenompressmeddelandet och i detalj, punkt efter punkt, visa på de övrigafelaktigheter som ni låtit sprida till massmedia - både i underlagspromemorianoch i pressmeddelandet . 63LENNART () replik: Jag vill notera till protokollet att herrJohansson beskyller andra partier i denna kammare för svek och lögn i syfte attfå fram dementier. I sak föreligger en motsättning som framgår avriksdagsbeslutet. Moderata samlingspartiet har icke accepterat att betrakta dentekniska livslängden som sä kort som där eljest beskrivs. Jag vill ogärna trappa upp något gräl med OlofJohansson i dessa frågor. Jag har uppfattat det så att ni nu kommer att ställaupp i diskussioner, eftersom vi måste försöka reda upp det här. Jag vill ändåsäga ett par saker. Det är alldeles riktigt att skriftväxlingen inteundertecknades . Likaså låg en del utförseltillstånd och väntadefram till dess att folkpartiregeringen hann träda till. Det är litet grand ettuttryck för den sortens mygel och politisk feghet som jag tycker att centernhar visat i dessa frågor. Ni tog inte ansvar för vad ni faktiskt medverkattill. Jag vet emellertid hur det gick till - och det vet mångasom var med pä . besökte på förhösten1978. Då träffade vi dem som hade varit nere ochresonerat med under s. k. oförbindliga samtal. Dä gjordes väl saken upp, OlofJohansson? Det är ändå sanningen. Att sedan vill låta någonannan skylta med att ta ansvar för det hela säger ju mera om änom sakfrågan. försöker komma ifrån ansvaret för att hagodkänt upparbetningen genom att säga att ansökan om laddningstillstånd ändåavslogs. Det är riktigt. Sedan avgick den första Fälldinregeringen. Men ansökanavslogs inte på den grunden utan med åberopande av de beryktade borrhålen. Viminns alla hur det gick till. I samma beslut, undertecknat av , kan manläsa att - jag upprepar det än en gång - "det bearbetningsavtal somåberopas i ansökan står enligt regeringens bedömande i överensstämmelse medvillkorslagens krav". Om ni var emot bearbetning, varför avslog ni då inteansökan direkt och uppmanade företagen att lämna in en ny ansökan, som byggdepå direktförvaringsmetoden? Det är felaktigt att påstå att kunskaperna om spridningsriskerna är nya. Vi talade om den saken för erdå, men ni gjorde ingenting. Jag hoppas att vi nu skall kunna ta oss ur detta ochdiskutera oss fram till en ny lagstiftning och ett nytt sätt att hantera dessafrågor, ett ansvarsfullt sätt att följa upp hur de som har skeppats uttill i fortsättningen skall hanteras med utnyttjande av de garantierför kontroll av den fortsatta hanteringen som vi har skapat åt den svenskaregeringen med hjälp. 65OLOF () replik: går återigen förbifrågeställningarna. Men det må vara; vi kan inte klara ut allt under ett kortreplikskifte. Det är helt riktigt att både jag och mitt parti är bereddaatt låta oss representeras vid de samtal som kommer att följa. Det hadeemellertid var snyggare, om den inbjudan hade kommit innan ni tog det oprovoceradebeslutet att sända iväg avfall enligt det avtal som ni menar innebär detta. Detfinns ju telefoner. Det går att klara ut frågetecken över partigränserna ävenom sådana här saker och informera sig om hur man bedömer olika förutsättningaroch möjligheter. Men det har inte skett i detta fall, vilket jag tycker ärganska svagt. tog upprikfigt sagt till ganska starka ord isitt senaste inlägg. Vi ville inte "skylta med" vår uppfattning iupparbetningsfrågan, påstod hon. Vet över huvud taget vad somhände vid regeringssammanträdet , när vi bestämde oss föratt inte sända något utbränt kärnbränsle ur landet , då INFCE arbetade, dvs. International Nuclear Fuel CycleEvaluation, den av president igångsatta internationella utvärderingen avkärnbränslecykeln? Skulle vi avsiktligt, för att vi inte ville stå för våraställningstaganden, ha fattat ett sådant principbeslut och utfärdat enregeringskommuniké? Jag börjar tro att det är en oerhörd massa saker somBirgitta tyvärr inte har hunnit sätta sig in i. Det skulle förklaramycket. Men använd då inte den sortens starka ord som "mygel" och"feghet" när det gäller utförseltillstånd eller att låta andraskylta med ställningstagandet! vet ju mycket väl att ställningstagandet den5 byggde pä att regeringen var oense. Jag bedömde att jag i densituationen gjorde bäst i att godta att som föredragande skriva under beslutet,i stället för att lata det bara bli en formalitet, ett ja-beslut enligtvillkorslagen i en nyfillträdande regering. Jag visste när jag satte mitt namnpå detta papper att regeringen skulle avgå. Jag satte hellre ett nej-beslut isjön innan jag lämnade den regeringen än lät en ny regering säga ja,även om jag över huvud taget inte ställde upp pä den grund som återgavs ibeslutet. Det viktiga för mig var regeringsbeslutets avslag påfillståndsansökan enligt villkorslagen. Men, som sagt, vi skall gärna ställa upp i de häröverläggningarna med energiministern. Och det finns oerhört mycket, inte minstmaterial, att diskutera - jag har ett par packlårar ungefär. 66 (): Politiker bör, när de fattar beslut, så långtmöjligt skapa handlingsfrihet . När det gäller energipolitikenbetyder det att man inte gör sig ensidigt beroende av enstaka energikällor utani stället försöker använda flexibla energisystem. måste man varamycket uppmärksam på de hälso- och miljörisker som olika system innebär. har tagit fasta på de här i och för sigsjälvklara kraven. Detta innebar en stark betoning på kravet att minska vårtoljeberoende. En ytterligare utbyggnad av kärnkraften skulle undvikas och enkraftig satsning göras på att förbättra säkerheten vid användning avkärnkraften. Vi slog fast att en av de viktigaste energipolitiska uppgifterna varatt få fram alternativa energikällor för att ersätta såväl kärnkraftsom fossila bränslen. Satsningenpå forskning och utvecklingsarbete prioriterades. Beslutet att våra fyra outbyggda skulleundantas från vattenkraftsutbyggnad fick inte ifrågasättas. Vad gäller oljeberoendet satte vi upp målet att 12miljarder ton olja skulle ersättas fram fill . Vi kan nu konstatera attvi sparat mer än vad programmet angav fram . Det är emellertidviktigt att vi låter slutmålet ligga fast. Detsamma har statsrådet sagthär . Även om sjunkande internationella oljepriser kan locka fram avsteg,bör de inte tillåtas göra det. Investeringarna för energibesparing och övergångtill andra energislag skall vara ekonomiskt gynnsamma. Detta skall dock klarasav som internationella prissänkningar kan tillåtas komma de svenskakonsumenterna till godo. Det finns utrymme för prissänkningar. Vi skallkomma ihåg att de reala prisökningarna t. ex. 1981 var långt större änriktpunkten, . Vad som är viktigt är att man följer upp detta arbete ioch med att man får in rapporter från kommunerna om vilka resultat arbetet medplanerna givit. Med i bedömningen skall då ligga att en del av kommunernaavvaktade i vad gäller att fatta beslut om investeringar iförbränningsanläggningar. Detta kan bero på osäkerhet om huruvida tekniken ärtillräckligt utvecklad. Behövs insatser för ytterligare forskning ochutveckling av pann- och förbränningsteknik, bör sådana insatser göras. Man bör också ha respekt för den kommunala självstyrelsen,när man diskuterar och genomför programmet för övergång till kol. Folkpartietanser inte att man kan eller bör upprätta en centraliserad plan för utbyggnadav koleldade förbränningsanläggningar. Man skall från staten stimulera, intepåbjuda! För att ytterliga're skingra osäkerheten bör det krav påbegränsning av svavelutsläpp som mittenregeringen föreslog ånyo tasupp till prövning. Som det nu är, med olika motiveringar till avslag frän moderaternaoch socialdemokraterna, har det skapats stor osäkerhet ute i kommunerna omvilka kraven kommer att bli. Det områdedär teknikutvecklingen är mest lovande är produktion av För att kommunerna skall våga satsa helt ochfullt på att effektivt utnyttja värmepumparna bör man införa någon form av vadvi i vår energimotion kallar "riskavlyft". Självfallet skallkommunerna själva svara för finansieringen, men staten bör kunna ta en del avrisken om de tekniska förutsättningarna inte häller vad de lovar. säger i sin partimotion också att regeringenbör ha ett intensivt och ständigt samråd med kommunerna. Regeringen bör ocksåkalla storstadskommunerna fill årliga konferenser. Jag hörde i går till minglädje att detta tydligen redan är pä gång, då energiministern kallatStockholm, och fill överläggningar . Enförutsättning för att detta skall ge resultat är att man överlägger och ickeförsöker sig på något slags storebrorsattityd och vill styra kommunernahårdare. Det senare har framskymtat. Kommunerna skall själva ha ansvaret försin energipolitik. Jag kan naturligtvis som göteborgare och folkpartist medall rätt hävda att kloka kommunalpolitiker klarar av detta själva. Vad som häntoch händer i är bevis för det. Elförsörjningen i är god. Det som i riktlinjernaför energipolitiken beräknats vara vattenkraftens bidrag tillenergiförsörjningen har aldrig varit avsett som något fastställt mål utan justriktlinjer. Det har vidare varit mening att vissa nivåer skulle nåsutan att man bygger ut någon av de fyra huvudälvarna, älv, älv,älv och . Folkpartietanser att detta beslut måste ligga fast! Den naturliga frågan fill är: Ansersocialdemokraterna att detta är ett beslut som kan rivas upp? Anledningarna till frågan är många. Socialdemokraternasställningstagande i denna kammare , då man i ohelig allians medmoderaterna drev igenom ett nytt beslut om en utredning i syfte att bygga utvattenkraften. Vårt ställningstagande stod helt klart och fick också sittuttryck i direktiven till den utredning som fillsattes. Vi ville få utrett hurman genom effektivisering av den redan gjorda utbyggnaden kunde nå den nivå somvar aktuell. Socialdemokraterna skrotade den utredningen när de kom iregeringsställning, satte till en ny utredning som "skulle varaoförhindrad att studera sådana älvar och älvsträckor som f. n. är undantagnafrån utbyggnad enligt riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen". åker statsrådet omkring och ger mereller mindre bindande löften om vad som kan bli resultatet av en utbyggnad.Exempel på detta har vi sett i tidningarna, bl. a. från besök i ochNorrbotten, där statsrådet genom uttalande bygger under bilden att en utbyggnadkommer att bli verklighet. Är detta bara en ny löfteskarusell frånsocialdemokraterna, eller är utredningen egentligen en kuliss? Har man t. ex.redan i regeringen beslutat sig för att bygga ut älv? Är svaret ja på den senaste frågan, bör alla naturvänner idet här landet reagera. Som jag sade i inledningen satsade folkpartieti regeringsställning på forskning och utveckling i vad gäller energiområdet.Vi satsar nu i mer pengar per invånare än något annat land påforskning och utveckling i fråga om nya och förnybara energikällor. Vi bör forcera programmet på tre områden: vindkraft,värmepumpar och energiskog. Förutsättningar för vindkraft är goda i , tack varevår väl utbyggda vattenkraft. Helt naturligt genereras el ur ett vindkraftverkendast när det blåser. MöjUgheterna att lagra el från vindkraftverk ärbegränsade. Däremot är vattenkraften reglerbar. då vi kan få elfrån vindkraften kan vi därför använda mindre vattenkraft. En utredning visat att det finns godamöjligheter att ta emot vindkraftproduktion upp till lOTWh/år. Det är viktigt att det vindkraftskunnande som byggts uppinom svensk industri bibehålls och tas till vara. Vi behöver också snarastmöjligt erfarenheter från drift av flera vindkraftverk i grupp och bättreunderlag för en bedömning av kostnaderna vid serieproduktion. Vi anser därföratt beslut bör fattas om att två grupper om tre-fem vindkraftsaggregat börbeställas så snart idrifttagandet av de två fullskalemodellerna utfallittillfredsställande. Energiområdet erbjuder utmärkta möjligheter för svenskindustri. Världens energiproduktion kommer att stå införstora omvälvningar. Genom en medveten och ambifiös energipolitik fär svenskindustri en hemmamarknad och goda forsknings- och utvecklingsmöjligheter.Detta kommer att ge exportchanser i framfiden. beräknasinvesteringar för sammanlagt komma till stånd inomenergiområdet enbart i storstadskommunerna . Vad det nu handlar om, fru talman, är att under denärmaste åren framför allt genomföra redan fattade beslut. Jag vill ge svar på de frågorhon ställde om vattenkraften. För det första: har vid flera tillfällenenhälligt beslutat att vi skall bygga ut vattenkraften till , vilket ären av förutsättningarna för kärnkraftsavvecklingen. Mot den bakgrunden kommerdet - det förutsätter jag-att bli någon form av utbyggnad. När jag i förrgårvar i och besökte Nohab, där man är beroende av att veta om mankommer att få leverera några turbiner , kunde jag därför säga atthur än utbyggnaden går till, så är man i enig om att vi i framtidenbehöver vattenkraft och rimligtvis också turbinproduktion. För det andra: Socialdemokratin har i fem är ståttbakom åsikten att om det blir en ytterligare utbyggnad av någon stor älv iNorrbotten, så skall den knytas till ett regionalt utvecklingsbolag ochutnyttjas för att utveckla industri. Det är ingen nyhet. Det finnsi vårt energipolitiska program, och det finns i vårt Norrbottensprogram.Självfallet talar jag om att vi står fast vid den ståndpunkten, når jag besökerNorrbotten. För det tredje: Denvattenkraftsberedning som vi tillsatte skall arbeta förutsättningslöst. Denskall utreda och tala om sanningen om olika alternativ, alltifrån älvräddarnastill alternafivet med de undantagna älvarna. har ocksåaccepterat att ingå i den beredningen och medverka till denna belysning. Medanberedningen pågår har regeringen självfallet inte tagit ställning, och kommerinte heller att göra det. 68 () replik: ' Det är riktigt som säger, att viskall bygga ut vattenkraften. Det har också vi sagt, och i direktiven till denutredning som folkparfiet i regeringsställning var med om att filisätta ingickatt man skulle undersöka möjligheterna beträffande de redan utbyggda vattendragen.Då behövs det naturligtvis material från , och det är bra. När det gäller den beredning som därefter har tillsattsanser vi i att man går ifrån beslut om man i samband medden överväger att bygga ut någon av de fyra huvudälvarna. Det är klart att detuppstår oro när man, precis som nu gjorde, frånsocialdemokratiskt håll säger att man kan överväga att bygga ut någon av dehittills undantagna älvarna, t. ex. älv.' Man må sitta med i en utredning, men det finns vissa sakerman inte kan utreda bort, nämligen kravet på att vi skall ha kvar de fyrahuvudälvarna outbyggda. Det har att göra med solidaritet gentemot kommandegenerationer, . Skillnaden mellan att vara liberal och att varasocialdemokrat är kanske att man som liberal känner en solidaritet med kommandegenerationer och att man vill spara någonting till dem att själva bestämmaöver. 69OLLE ÖSTRAND (s): kanske det kan vara lämpligt att övergåtill trafikpoli-fik. När tog det trafikpolitiska beslutet slogvi fast att målet för den statliga trafikpolitiken var att ge invånarna och näringsliveten tillfredsställande transportförsörjning till lägsta samhällsekonomiskakostnader. En väl fungerande transportapparat var enligt beslutet enförutsättning för en balanserad befolknings- och näringslivsutveckling i olikadelar av landet. Trafikpolitiken skulle därifrån utformas så att målen förnäringspolitiken, energipolitiken, miljöpolitiken, sysselsättnings- ochregionalpolifiken kunde uppnås. Skulle vi alltså få en transportförsörjningtill lägsta samhällsekonomiska kostnad, så förutsatte det i sin tur att deinsatser samhället gör på olika trafikområden också skapar rimligkonkurrensneutralitet mellan de olika trafikgrenarna. Jag avser då närmastsamhällets insatser när det gäller godstrafiken. Råder det dåkonkurrensneutralitet mellan landsväg, järnväg och sjötransporter? finnsdet tyvärr ingen som kan svara entydigt ja eller nej på den frågan. Det ärockså mot den bakgrunden man får se den intensiva debatt som under senare tidhar blossat upp på detta område, där i många fall påstående står mot påstående. Jag kan exemplifiera detta. Det är inte obekant att SJ:sgodstransporter har minskat med en tredjedel . Framför allt har SJförlorat marknadsandelar till lastbilarna. Detta gäller även på längre sträckordär järnvägens konkurrensförmåga borde vara stor. Orsaken fill detta är, enligtSJ, att man inte kan konkurrera på samma villkor med landsvägstrafiken, därföratt samhället står för hela kostnaden för väghållningen medan SJ självt får ståför kostnaderna för bl. a. järnvägsvallar och räls. Man menar också att i enlågkonjunktur med sjunkande godsvolym så kan en åkeriägare ställa av sittfordon medan däremot alla fasta och rörliga kostnader kvarstår för SJ:s del närdet gäller bl. a. järnvägsspåren. Landsvägstrafiken ä sin sida vill hävda att järnvägen blirotillbörligt gynnad genom att samhället gått in och täckt de stora underskottSJ har haft på godstrafiken . För /82 kan manuppskatta det underskottet till 250-300 milj. kr. Från landsvägssidan anser manatt det ur samhällsekonomisk synpunkt vore riktigare att satsa dessa pengar påett förbättrat vägunderhåll. Så långt den diskussion som pågår om järnvägkontra landsvägstransporter. Det är inte heller obekant att stora mängder gods som avtradition har transporterats på sjön nu går på järnväg, framför alltner pä kontinenten. Sjöfarten har alltså förloratmarknadsandelar till järnvägen -men även till landsvägstrafiken - i vad detgäller transporter både till och från samt inom . Detta har i sin tur lett till väsentligt försämradlönsamhet inom sjöfartsnäringen, minskad sysselsättning och avyttring avfartyg. Från sjöfartsnäringens sida hävdar man att en bidragandeorsak till detta är att SJ bedriver en prispolitik som inte är heltkostnadsrelaterad och därmed leder till de stora förluster som jag tidigareredogjort för och som sedan täcks med statsmedel.