prot · G609104 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:104 1 § Justeradesprotokollet för den 14 innevarande månad. 2 § Enligtinkommet läkarintyg var sjukskriven den 21 mars-den31 maj. Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att () fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättare förLena . 3 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed får jag anhålla om ledighet från riksdagsuppdragetunder tiden den 24 mars-den 23 april för enskilda angelägenheter. Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen anmälde att Axel () skulletjänstgöra som ersättare för . 4 §Meddelande om svar på interpellationerna 1982/83:90 och 93 Jag ber att få meddela att interpellationenav om statsupplåningens inverkan på räntenivån inte kommer attbesvaras inom föreskriven tid. Datum för besvarande kommer att fastställas isamråd med interpellanten. Jag villockså meddela att interpellationen av om 6 protokoll 1982/83:102-104 indelningeni kronofogdedistrikt kommer att besvaras . 5§ Svar på fråga 1982/83:312 om fjärde aktieköp har frågat mig om jag avser att förelägga riksdagenförslag till slopande av begränsningsregeln för vad gälleraktieköp. Jaghar erfarit att styrelsen för fjärde AP-fortden ämnar komma in med ertskrivelse till regerirtgert som bl. a. tar upp detta ärende. Jag vill avvaktadenna skrivelse innart jag tar ställning i frågan. 3 LENNARTPETTERSSON (s): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret. Jag vill säga att jag hade väntat mig ett klararebesked än det jag har fått. År1980 införde ju den borgerliga riksdagsmajoriteten den begränsningen att fjärdeAP-fonden inte skulle få investera mer än maximalt av aktiernas röstvärdei ett och samma bolag. Från socialdemokratiskt håll vände vi oss mot dennabegränsning, och vi har i olika motioner senare fullföljt dessa invändningar.Motionerna har dock avslagits av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Nuhade vi alltså en möjlighet att korrigera den linjen och upphävadiskrimineringen av . Eftersomdet här är en principfråga, är jag något förvånad över att man har anledningatt avvakta vad styrelsen för fjärde har att säga i frågart. Så vittjag förstår har fjärde fortfarande borgerlig majoritet. Denkan ju komma fram till uppfattningen att det är bra som det är, och då avserkanske finansministern att inte lägga fram något annat förslag. Dethade varit bra om vi hade fått ett klart besked, att man vill upphäva fjärdeAP-fondens diskriminering när det gäller aktieplaceringar. Dels är det enprincipiell fråga, men dels hade det också varit bra för de mindre och medelstoraföretagen, som behöver riskvilligt kapital. Här kommer man mycket snart attöverskrida lO-procentsgränsen. I vissa fall har , när den ärtdåhar velat hjälpa till, fått laborera med olika sämre lösningar. Det har varitfråga om att ta fram akfier med sämre röstvärde eller att köpa konverfiblaskuldebrev, som mau sedart irtte kart omvandla till aktier, för då skulle mangenast ha gått över lO-procentsgrärtsen. Dethar alltså varit praktiska problem, men i grunden är det en principiell fråga:Skall man diskriminera när det gäller aktieköp eller inte?Tidigare hade vi från socialdemokratins sida dert uppfattningen att man inteskulle göra det. Jag hade välkomnat ett klart besked från finansministerrt på den punkten. Jag beklagar om är missnöjd med mitt svar, men jaghar svårt att se hur jag skulle kunna gå honom till mötes. Uppenbarligen kommerAP-fondens styrelse att ha synpunkter på denna . sitter representanter för de storalöntagarorganisationerna. Om de skulle ha en annan uppfattning än styrelsen -jag känner inte till om det är borgerlig majoritet i denna styrelse eller ej-när det gäller konsekvenserna av den nuvarande begränsningsregeln ochönskemålet att avskaffa den, utgår jag från att de kommer att ge regeringendetta till känna. Jagtror, , att det är bra om styrelsen för fårredovisa sin uppfattning och sina erfarenheter innan regeringen tar ställning.Om vi inte kan ge oss till tåls de dagar eller veckor det tar innan dennaskrivelse inkommer, kan man fråga sig varför vi har styrelser och varförstyrelser skickar skrivelser till regeringen. Jaghar fullt förtroende för både regeringens och vilja och intresse attdiskutera principfrågart och den praktiska hanteringen av denna när vi väl ärframme . 5 LENNARTPETTERSSON (s); Omfinansministern inte vill gå längre, vill jag fullfölja min fråga tillhonom. Jag borde rimligen kunna få ett svar på denna grundläggande fråga: Harfinansministern en positiv grundinställning när det gäller att tillmötesgå desynpunkter som jag har fört fram i min fråga, dvs. att vi inte skalldiskriminera vid köp av akfier i ett och samma bolag? Eftersomfinansministern hänger upp sin avvaktande inställning på en eventuell skrivelsefrån fjärde , vill jag ställa en andra fråga: Harfinansministern någon uppfattning om när denna skrivelse kan inkomma tillregeringen? När avser i så fall regeringen att komma till med ettförslag till beslut i denna fråga? Den grundläggande, principiella inställningen i denna fråga har densocialdemokratiska riksdagsgruppen gett uttryck åt i tidigare motioner. Jag harinte haft någon anledning att revidera min uppfattning på den punkten. 7 (): Jag vill tackafinansministern för detta sista, klarläggande svar. Jag har inga ytterligaresynpunkter, utan avvaktar med intresse regeringens kommande förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. Omåtgärder av mot vissa HSB-föreningar 6 § Svar på frågorna1982/83:315 och 348 om åtgärder av mot vissa HSB-föreningar har frågat justitieministern vilka åtgärder regeringentänker vidta för att skall följa gällande lagstiftning. har frågat om justitieministern delar den uppfattning somKO-sekretariatet uppges ha, nämligen att gällande lag ej skall tillämpas medhänvisning till att den kan förväntas att ändras. Frågornahar ställts mot bakgrund av två ärendert hos kortsumentverket om s. k.hembudsskyldighet vid försäljning av bostadsrätter. Frågornahar överlämnats till mig. Jag väljer att besvara dem i ett sammanhang. Jagvill erinra om den arbetsfördelning som enligt regeringsformert råder mellanregering och myndigheter. Våra ämbetsverk har en självständig ställning ochskall utan inblandning av regeringen fatta beslut i enskilda ärenden. Någraåtgärder av det slag som efterlyser får alltså inte förekomma. Beträffandede två ärenden som har gett upphov till frågorna har jag inhämtat frånkonsumentverket att de är under beredning och sålunda inte avslutade. Mot dennabakgrund framstår det som olämpligt att jag skulle ge till känna en uppfattningnär det gäller den fråga som har ställt. Anf.9 (): Jag tackarfinansministern för svaret. Närma:ti läser det TT-meddelande som var anledningen till min fråga måste den endareaktionen vara: sådana här upprörande fall av rättsövergrepp får inteförekomma. Lagen om förbud mot hembudsskyldighet antogs av så sentsom . Det måste stå helt klart att myndigheter skall följa gällande lag.Bara tanken att man med hänvisning fill ett uttalande av statsråd eller annanenskild beslutsfattare skulle kunna underlåta att pröva eventuell överträdelseav gällande lag är skrämmande. Jag är väl medveten om den arbetsfördelning sområder mellan regering och myndighet, men det måste vara ställt utom alldiskussiou att regeringen vid klara rättsövergrepp skall tillhålla myndighetenatt följa gällande lag. Det är därför förvånande att statsrådet tydligen kommeratt vara passiv. 10 BERTILDANIELSSON (m): Även jag vill tacka för svaret. Anledningentill att jag ställde frågan var, Uksom uppenbarligen för , attkonsumentverket via TT hade givit en uppfattning till känna som var förvånande.Konsumentverket hade vägrat att ingripa mot det bostadsrättsföretag som tillämparen regel som är olaglig. Jag kan citera helt kortur TT-meddelandet: "tärtker inte ingripa motHSB." Mot den bakgruuden är det förvånande att finansministern nu sägeratt ärendet fortfarande bereds inom . Man kan kanske därav trooch dra slutsatsen att med anledning av de frågor som harställts i har ändrat uppfattning. Och.i det hänseendet har vårafrågor givit avsedd effekt. Jagtycker emellertid att det är angeläget att statsrådet ger en uppfattning tillkänna, inte ertbart mot bakgrund av det här aktualiserade ärendet, utan rentprincipiellt. Om en lag gäller skall den också fillämpas fuUt ut. Även om ettannat statsråd låter antyda att en förändring kan ske, tror jag att det vorevälgörande om finansministern här klart kunde uttala att så länge en laggäller skall den också tillämpas fullt ut. Jag vore mycket tacksam omfinansminister ville göra det tillkännagivandet här . Omåtgärder av mot vissa HSB-föreningar Jag tyckte mig höra att vidhåller att det är regeringensuppgift att ingripa om en myndighet eller statstjänsteman skulle antas ha gjortnågot som strider mot lag, författning eller tjänsteinstruktion. Men det måstevara Kerstirt bekant att vi har ett väl utbyggt system för sådana fall iSverige - det är justitieombudsmannen och justitiekanslern som i sådana fallhar att agera, inte regeringen. BeträffandeBertil fråga om jag anser att gällande lag skall följas vill jagsäga att jag betraktar den som retorisk. Det är självklart att gällande lagskall följas. Detaktuella läget i är nu att det där finns två ärenden som gäherregler om hembud vid överlåtelse av bostadsrätt. Jag vidhåller att dessaärenden, enligt de upplysningar som har lämnats mig, är under beredning.Konsumentverket kommer att ta ställning till - det skall tydligen ske inom ertsrtar framfid - huruvida avtalsvillkorslagen är tillämplig och om ärendenaskall föras vidare till . Jag har uppfattningen, vilket ocksåframgår av mitt svar, att det inte ankommer på regerirtgen att ingripa ochpåverka handläggningen av ett enskilt ärende i något ämbetsverk. 12 (); Jag tackar fördet ytterligare klarläggande som här har gjorts. Jag kan dock inte underlåtaatt peka på vad svaret innehöll, nämligen ett uttalande om att finansministernmot den redovisade bakgrunden finner det olämpligt att ge till känrta enuppfattning. En uppfattning har ändå framkommit, och jag tycker det ärvälgörande att finansministern här i har uttalat att gällande lagskall tillämpas. Därmed har den här lilla debatten om dessa frågor fått avseddeffekt. Om taxeringsrevisioner som ett medel att erhållauppgifter om banktillgodohavande m. m. 13KERSTIN (): i Också jag är glad att statsrådet slagit fast att vi skall fortsätta att följagäl lande lag. I det här fallet är lagen entydig. Den säger nämligen att hembudsskyldigheticke får förekomma. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:325 om taxeringsrevisioner somett medel att erhålla uppgifter om banktillgodohavande m. m. har frågat mig om jag finner detgodtagbart att taxeringslagens möjhghet till taxeringsrevision avtaxeringsmyndigheterna utnyttjas för att av bankerna erhålla uppgifter somhittills på andra grunder icke visat sig möjliga att erhålla. har ställt sin fråga mot bakgrund av ettbesvärsärende, som har initierats av i och somf. n. ligger för prövning hos regeringen. Jag vill inte föregripa det ärendetsavgörande, men anser mig ändå kunna ge följande iipplysningar. Taxeringslagen anvisar tre olika vägar förtaxeringsmyndigheterna att erhålla upplysnirtgar om skattskyldigastillgodohavartden i och ränteinkomster från bank. Enligt 39 § är banken skyldigatt efter anmaning lämna uppgifter om namngiven skattskyldig. Vidare kan bankenenligt 40 § åläggas att lämna uppgifter rörande personer som irtte rtamngivitsav skattemyndigheterna. I detta fall krävs ett beslut av , somockså bestämmer i vilken omfattning och ordning som uppgifterna skall lämnas.Möjligheten enligt 40 § har använts åtskilliga gånger förlandsomfattande kontrollaktioner. Den tredje vägen utgörs av skattechefens möjlighet attenligt 56 § efter beslut om taxeringsrevision hos bank få tillgång till bankenshandlingar rörande verksamheten och därmed till uppgifter om insättaresinnestående bankmedel och ränteinkomster. Till skillnad mot de två andravägarna saknar den sistnämrtda detaljregler om hur långt bankens skyldighet attmedverka sträcker sig. Att få fram uppgifter om ränteinkomster m. m. genomtaxeringsrevision hos bank är enligt min mening inte mirtdre godtagbart ärtgertom att utnyttja något annat sätt som författningarna erbjuder. Det haremellertid från skilda håll gjorts gällande att bestämmelserna i 56 § omtaxeringsrevision inte skulle vara tillämjjliga vid en gerterelltaxeringskontroll, dvs. en kontroll omfattande praktiskt taget alla insättarei,en bank. Det kan anföras skäl för ert sådart tolkning. Sålunda har 56 §avfattats med tanke på en helt annan teknik för kontroll än som är tillgängligi dag. Vidare ger taxeringslagen genom 39 och 40 §§ specialbestämmelser ombankers skyldighet att lämna uppgifter om räntebetalningar. Dentveksamhet som sålunda finns vid tolkningen av 56 § bör enligt min Jaghar därför för avsikt att låta se över bestämmelserna, så att de klarttillgodoser behovet av generella kontrollinsatser. Anf.15 (): Jag får tacka finansministern för svaret på min fråga. I alltväsentligt är det ju ett positivt svar, så till vida att finansministernvitsordar att här föreligger ett problem med ohka tolknirtgar. Slutsatsen,nämligen att den tveksamhet som kan finnas bör undanröjas, är givetvisvälkommen, och jag tackar för att finansministern här har framfört den. Det ärmot den bakgrunden kanske inte så stor idé och inte heller särskiltkonstruktivt att vi diskuterar vissa formuleringar i svaret i övrigt. Jagdelar för min del inte den uppfattnirtgen att en taxeringsrevision av den härtypert över huvud taget är ett godtagbart sätt att få fram uppgifter omränteinkomster m.m., därför att syftet med en sådan taxeringsrevision måste juvara något annat. Vad som verkhgen är htet delikat är att man i dettabesvärsärende har velat utnyttja de möjligheter som datatekniken ger för att fåfram dessa uppgifter. Det har datainspekfionen gått emot, och så får man ettbesvärsärende. Vad som händer konkret är faktiskt att en ambifiösskatteförvaltning i stället tar på sig en annan hatt och går till bankert ochsäger: God dag, det är taxerirtgsrevision. Jag skall be att få se allauppgifter ni har om insättare. - Det var det som min fråga värtde sig emot. Jagtror att det är mycket angeläget att den genomgående skärpnirtg avskattekontrollen som äger rum på olika vägar sker på ett sådant sätt att deninte innebär vad som då jag studerade kallades för "détourne-merttde pouvoir". Det kanske fortfarande kan vara bekartt åtminstone för litetäldre ledamöter av denrta kammare vad det inrtebar. Man får alltså ertligt mirtmening inte använda en bestämmelse som är avsedd för något annat för att skaffasig en favör, inte ens om man.är högste skattechef i ett län. Jag tackar än en gång försvaret. Omantalet platser vid universitet och högskolor Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar påfrågorna 1982/83:276 och 333 öm antalet platser vid universitet och högskolor har frågat mig om jag anser en uppgift riktig somSveriges förenade studentkårer (SFS) lämnat om antalet nybörjarplatser ihögskolan. RuneRydén har frågat mig hur jag förklarar SFS: s siffror och om jag anser attmöjligheterna till fördjupningsstudier och individuell anpassning av studiernaförsämras mot bakgrund av den minskning som föreslagits av anslaget till lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser. Jag besvarar båda frågornai ett sammanhang. SFS har jämförtplaneringsramarna för budgetåret, 1982/83 med de ömantalet platser vid universitet och högskolor planeringsramar /84 som föreslås i budgetpropositionen. SFS har kommit fillslutsatsen att förslagen innebär en minskning av antalet nybörjarplatser med 2300. Somredovisas i budgetpropositionen innebär mina förslag för /84 ennettoökning med ca 700 nybörjarplatser i förhållande till den utbyggnadsplanför den grundläggartde högskoleutbildnirtgen som presenterades för iföregående års budgetproposition. Denna plan har ju kommit till för att mötabehovet av yrkesinriktad högskoleutbildning hos ungdomsstuderartde. Dennettoökning jag talar om avser i erthghet härmed -på samma sätt som den ökningmin företrädare talade om i fjolårets budgetproposition - reellt nytillkommandenybörjarplatser på allmänna och lokala utbildningslinjer. SFS'hari sin jämförelse innefattat också enstaka kurser. Den minskning sorn skett påanslaget till dessa kurser har sin grund i följande förhållande. Medutgången av upphör rätteu att fullfölja studier enligt 1969års studieordning för de filosofiska fakulteterna. var en tredjedelav alla registrerade på enstaka kurser studerande enligt äldre studieordning.När rätten fill förtur upphör och dessa studerande får konkurrera på sammavillkor som nya studerande, finns det anledning anta att efterfrågan på enstakakurser iuom det område som svarar mot de fidigare filosofiska fakulteternaminskar. Som jag anfört i budgetpropositiouert räknar jag med attanslagsminskningen skall påverka utbildningsutbudet i första hand pågrundläggande nivå inom sådana ämnesområden vid de f. d. filosofiskafakulteterna som har ett stort antal studerande. Minskningen är alltså inteavsedd att påverka möjhgheterna till fördjupningsstudier eller till individuellanpassnirtg av studierna. Jag utgår från att de myndigheter som har att fattabeslut om fördelningen och användningen av medel för enstaka kurser tar hänsyrttill detta. Jagerinrar om att den föreslagna besparingen inrtebar att drygt 800årsstudieplatser av totalt närmare 36 000 dras in, alltså något avden totala kapaciteten på enstaka kurser. 17 (): Eftersom inte har möjlighet att ta emot svaret ber jag påhans vägnar att få tacka för detta. Vihar ju f. n. växande ungdomskullar, och därför har det i rått enighetorn att vi behöver öka antalet platser i högskolan. Det framgick också avbudgetpropositionen att det var utbildningsministerns avsikt. Därför blev mångaa oss ganska överraskade närSveriges förenade studentkårer publicerade en statistik över planeringsramarnaoch där påvisade att i stället för de 700 nya platser som utbildningsministernnämner i budgetpropositio-nert planeringsramarna i själva verket minskar med 2380 platser. Denfråga som ställde gällde alltså om de här beräkningarna frånSFS:s sida var riktiga. Jag tolkar svaret så, att utbildningsministern erkänneratt uppgifterna från SFS:s sida är riktiga. Denhär neddragrtirtgen av de enstaka kurserna kommer ju framför allt att drabbaspråkstuderande och vissa andra studerande, som läser framför allt humanistiskaämnen. Jag tror att statistiken visar att nio av tio språkstuderandeläser på enstaka kurser. Det här får alltså ganska allvarliga konsekvenser förspråkämnena, eller för humaniora i allmänhet. Jagtycker att det här är ganska bekymmersamt. Min egen bedömning är väl att detkanske hade varit klokare att hålla inne några av de miljoner som satsats påforskning till förmån för grundutbildningarna på denna sektor. är det kanskelitet för sent att rätta till detta. Jag kan väl erkänna att jag själv när jagläste budgetpropositionen inte var på det klara med att effekterna var just dehär. Jag beklagar det. Det är möjligt att man kan justera detta iutbildningsutskottet eller ett kommande år; Jag tycker att det är viktigt attvi nu fått ett klarläggande av att den statistik som SFS tagit fram är riktig.Jag tycker att det är bekymmersamt att besparingarna i så stor utsträckningkommer att gå ut över humaniora, särskilt språken. Omantalet platser vid universitet och högskolor 18 (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Låtmig inledningsvis konstatera att statsrådet inte med ett enda ord säger att SFSberäkningar är felaktiga,, vilket jag tycker är mycket intressant att notera.Det är med oro som man ute på universiteten ser fram emot det kommandeverksamhetsåret. Statsrådetsargument att man i och med utgången av 1983 upphör med rätten att få fullföljastudier enligt studieordning för de filosofiska fakulteterna stämmerenligt min uppfattning ganska dåligt, om man jämför budgetpropositionen.med vadsom sägs i UHÄ:s petita. Ibudgetpropositionert står; "Enligt den redovisnirtg UHÄ har lämnat i sinartslagsframställning var ca en tredjedel av alla registrerade påenstaka kurser sådana studerande" - dvs. studerande enligt den äldrestudieordningen. Detta står att läsa i budgetpropositionen 1982/83 bil. 10, s.381. Dettaavsnitt är egentligen hämtat ur UHÄ:s pefita /84 på s. 22. Om man läservidare i UHÄ:s artslagsframställning firtner man dock att ämbetet säger:"En sådan utveckling" - att studerande enligt ordningförsvinner - "pekar mot en något minskad efterfrågan på kurser svarandemot tidigare utbildning inom de filosofiska fakulteterna. Å andra sidan kan enviss ökning av efterfrågan på kurser tänkas i samband med dert s. Enfråga som man kan ställa i dessa sammanhang är om statsrådet tänkt på dekonsekvenser som det kommer att få för de ungdomsstuderande som kommer fillhögskolan i samband med den här ungdomspuckeln. Vidareär det ju så att detta anslag till enstaka kurser har haft och har storbetydelse för uppbyggnadert av de små och nya högskoleorterna. Av det skäletförvånar mig rtedskärningen, eftersom dert drabbar de här orterna, orter sombör ligga statsrådet mycket varmt om hjärtat. Vidare drabbar de härnedskärningarna de enstaka kurserna inom det gamla fil. Omantalet platser vid universitet och högskolor och en stor del av dessakurser- tre fjärdedelar- tillhör ämnesområden som leder fram tillforskarutbildning. av kurserna är s. k. kurser på A-nivå, ochresten är kurser över A-nivån. Jagtror att de som hårdast kommer att drabbas är ungdomarna. På ett ställe ipropositionen sägs det ju att man skall satsa på just fortbildning ochvidareutbildning. Därmed skulle kurserna på B-, C- och D-nivåerna exkluderas.Kvar finns alltså kurserna på . Anf.19 Utbildningsminister : Herr talman! Jag bestrider inte SFSstatistik över det totala antalet platser inom högskolan. Vad man däremot brukarresonera om när det gäller jämförelser år - eller som i det här falletmellan vad som sägs i den tidigare budgetpropositionert och vad som sägs iårets budgetproposition - är antalet platser för allmänna och lokala linjer. Defacto är det här fråga om en ökning med ungefär 700 platser. Det är det som vihar uttalat oss om i budgetpropositionen och som även nämns i svaret. Viresonerar på precis samma sätt som gjorde när han varutbildningsminister. Deenstaka kurserna gäller ju inte bara nybörjare. Det är inte underligt att vitog fasta på vad som sagts, att en så stor andel som en tredjedel av destuderande på enstaka kurser studerade enligt äldre studieordnirtg. Eftersomdessa inte längre skall få förtur, finrts det artledning att tro att denstuderandegruppen kommer att minska i omfattnirtg. Mot den bakgrunden ansåg videt vara försvarligt att göra neddragningar när det gäller enstaka kurser medungefär , och så har alltså skett. Anf.20 (): Jag vet mig inte ha medverkat till någon motsvarande rtedskärning av deenstaka kurserna tidigare. har vi emellertid fått klarlagt att SFS statisfikär riktig. Jag tycker att den kunde ha redovisats på ett annat sätt jbudgetpropositionen. Omman gör en besparing, är det lika bra att öppet redovisa den för ochatt ange vilka konsekvenserrta blir. Ett sådant agerande måste ju vara"snyggare" än att SFS skall behöva räkna ut antalet platser. Vadjag personligen mest av allt beklagar, bortsett från det faktum att ett stortantal ungdomar utestängs från högskolestudier, är att humaniora och framförallt språkutbildningen så ensidigt drabbas. Jag hoppas på en korrigering såsmånirtgom i det avseendet. 21 (); Jag tackar statsrådet för bekräftelsen att SFSstatistik är riktig. Det är bara att beklaga att många studerande kommer attdrabbas. Jagskulle vilja ställa en följdfråga till Lerta : Hur stämmer dettaöverens med den socialdemokratiska intentionen att den totalaantagningskapaciteten skall upprätthållas när det gäller högskolan? som sedanframfördes ju en sådan inriktning i den socialdemokratiskautbildningsmotionen. SFS statistik är som sagt riktig, och den visar att dentotala antagningskapaciteten kommer att bli mindre i det här fallet.