prot · G60935 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:35 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 18innevarande månad. 2 § Svar på interpellation 1982/83:21om den nordiska socialkonventionen AnL 1 Socialministern ; har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att åstadkomma en enhetlig tillämpning de nordiskaländerna emellan av den nya nordiska socialkonventionen samt för att informeraberörda myndigheter och allmänheten på nationellt plan om konventionensinnebörd och praktiska konsekvenser. Den nya nordiska konventionen trädde i kraft den 1 januari1982. Konventionen reglerar för personer som bor eller arbetar i Nordenrättigheter och skyldigheter på följande områden; sjukförsäkring, föräldraförsäkring,grundpension, allmän tilläggspensionering, arbetslöshetsstöd,arbetsskadeförsäkring, allmänna kontantförmåner för barn samt social omvårdnad. Huvudtanken bakom den nya konventionen är aft nordiskamedborgare skall ha ett fullständigt socialt skydd var de än befinner sig iNorden. Trygghetssystemet i konventionen är en förutsättning för att dengemensamma nordiska arbetsmarknaden skall kunna fungera på ett för denenskilde socialt godtagbart sätt. Vid konventionens fillkomst uttalades aft samråd ochsamarbete mellan de tillämpande myndigheterna - såväl inom varje enskilt landsom mellan länderna - var en grundläggande förutsätfnng för entillfredsställande tillämpning. En särskild grupp med representanter för denordiska länderna tillsattes därför. Gruppens uppgift var bl. a. att diskuteratillämpningsfrägor och förslag till åtgärder för att säkerställa en enhetlignordisk tillämpning av konventionen. Gruppen har framlagt förslag till entillämpningsöverenskom- Om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen melse samtförslag till en vägledande kommentar för konventionens fillämpning. Gruppenkommer vidare att under ett inledningsskede följa konventionens tillämpning. Tillämpningsöverenskommelsen undertecknades i Köpenhamnden . Den har kungjorts i (nr911). Vidare kommer att ge ut den svenskaversionen av den vägledande kommentar som jag nämnt. Den rikfar sig fillförsäkringskassor och andra berörda myndigheter. Motsvarande sker i övriganordiska länder, och syftet är som redan antytts att skapa förutsättningar fören enhetlig nordisk fillämpning av konventionen. När def gäller information om konvenfionens innebörd ochpraktiska konsekvenser för allmänheten har en informationsbroschyr utarbetatsav Nordiska ministerrådets sekretariat i samarbete med socialdepartementen i denordiska länderna. Broschyren ges ut i samtliga dessa länder. 1 är defFörsäkringskasseförbundet som står för utgivningen. AnL 2 (): Jag tackar socialministern för svaret, som varuttömmande och bra. Jag har framställt interpellationen därför att jagsärskilt under valrörelsen mötte denna fråga och då kom underfundmed att det fanns alltför liten kunskap om denna viktiga konvention. Därföransåg jag att det var riktigt att ta upp den i en interpellation. Jag har fått detta svar, och jag hoppas att de åtgärdersom kommer att vidtas och det informationsmaterial som har tagits fram skallkunna ge ordentlig information. Som socialministern framhåller i sitt svar ärtrygghetssystemet i konventionen en förutsättning för att den gemensammanordiska arbetsmarknaden skall kunna fungera på etf för den enskilde socialtgodtagbart sätt. Detta är en fråga som har lyfts fram i den revideradearbefsmarknadskonventionen. Än engång; Tack för svaret! Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1982/83:29 om reaktionerna utomlands på den svenskadevalveringen AnL 3Ekonomi- och budgetministern : Fru talman! harframställt en interpellation, som mynnar ut i följande frågor: Vilka slutsatser drar regeringen avde internationella reakfionerna på den svenska devalveringen? Vilka åtgärder planerar regeringenför att eliminera verkningarna av de handelspolitiska motåtgärder somdevalveringen har utlöst i vissa länder? Pä den första frågan vill jag svara att de förstareaktionerna utomlands på devalveringen var illa underbyggda. genomfördes rådde def en betydande enighet - både inom ochutom landet -om aft vårt lands ekonomi befinner sig i grundläggande obalans.Detta kommer bl. a. fill uttryck i att uppvisar ettbytesbalansunderskoft på av BNP som OECD-området i sin helhet äri det närmaste i jämvikt. Detta innebär att vi lånar utomlands ochkontinuerligt ökar vår utlandsskuld för att finansiera vår löpande konsumtion -en i längden helt ohållbar situafion. Denna utveckling måste alltså med nödvändighet brytas. Omdet skall kunna ske på annat sätt' än via en ständigt ökande arbetslöshet,måste konkurrenskraften stärkas så aft def blir möjligt för den svenskaindustrin att expandera och konsolidera sin ställning såväl på hemma- som påutlandsmarknaderna. Huruvida vi åstadkommer denna konkurrenskraftsförbättringgenom intern kostnadsanpassning ellergenom en extern kostnadsanpassning i formav en devalvering har i detta sammanhang ingen betydelse. Att den senare vägenvaldes, förklaras av en rad andra faktorer. Inte minst viktigt i dettasammanhang var emellertid att den svenska kronan var utsatt för spekulationända sedan devalveringen , en spekulation som accelererade undersensommaren. På leder den nu förda politiken till att alla,såväl vi som våra handelspartner, kommer att kunna dra nytta av att den svenskaekonomin successivt förs mot jämvikt, aft resurserna utnyttjas bättre och atttillväxten och efterfrågan ökar i . Den internafionella handelns volymär nämligen inte en given storhet en gång för alla; den förändras beroende påproduktivitets- och tillväxfutvecklingen i de enskilda länderna. En ekonomi ibalans inte bara underlättar def internationella samarbetet, den är också enförutsättning för etf fruktbart internationellt samarbete. I de nordiska länderna uppstod en livlig diskussion efterdevalveringen. Det har sedermera visat sig aft reakfionerna varit betydligtöverdrivna. Den svenska industrins konkurrenskraft har visserligen förstärkts ivissa grannländer, men bara i måttlig omfattning. Devalveringen i Sverigeledde ju också till att och valufakorgar justerades, så attderas konkurrenskraft stärktes gentemot andra länder. tillhör EMS - deteuropeiska monetära systemet - och har valt andra vägar för att stärka sinkonkurrenskraft. Den svenska devalveringen föregicks av etf möte på Arlandamed de nordiska finansministrarna och centralbankscheferna. På det nordiskafinansministermötet i Åbo beslöts att man skulle utredamöjligheterna att vidareutveckla de valutapolifiska konsultationerna mellan denordiska länderna. Vi välkomnar från svensk sida självfallet detta beslut. Röster har också höjts om att borde dra ned påstödet till förlustbringande företag och branscher. Ett avgörande mål i denpolitik varav devalveringen är en vikfig del är aft skapa sådana allmännaekonomiska villkor för den svenska industrin att vi successivt kan arbeta ossbort från de massiva stödinsatser till nödlidande industriföretag som varitkännetecknande för svensk industripolitik . Just denna typ av Om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen Om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen stödpolitikhar varit mest utsatt för internafionell kritik. Vår strävan att komma bortfrån den välkomnas också på det internationella planet. På den andra frågan vill jag svara aft regeringen överhuvud taget inte planerar några åtgärder för att eliminera verkningarna av dehandelspolitiska åtgärder som enligt skulle ha utlösts av densvenska devalveringen. Den enkla anledningen härtill är aft vi inte kännertill några dylika motåtgärder i andra länder. har visserligenbeslutat att utlösa plafonderna, dvs. ta ut tredjelandstull utöver den lägretull som normalf tas ut på den svenska pappersexporten under resten av dettaår. Men detta skedde sedan såväl de nödvändiga som de tillräckliga villkoren -dvs. att den svenska exportvolymen överstigit plafondnivåerna - hade uppfyllts.Denna handelspolitiska åtgärd har med andra ord vidtagits helt inom ramen förfrihandelsavtalet mellan och den europeiska gemenskapen. vill jag framhålla att den nuvarande regeringenär medveten om den centrala ställning som etf liberaliserat system för handelhar för världsekonomin och i synnerhet för små, öppna och uflandsorienteradeekonomier som den svenska. Inom ramen för detta system är en devalvering ett accepteratsätt att söka komma till rätta med djupgående strukturella obalanser av detslag som kännetecknar ekonomi. AnL 4 (); Jag ber att få tacka finansminister för det utförliga svaret på min interpellafion. Bakgrunden tillinterpellafionen är att jag har funnit det nu vara angeläget att få en samladredovisning av reaktionerna på devalveringen och vilka åtgärder som regeringenmed anledning därav planerar. Finansministerns konstaterande att de första reaktionernautomlands på devalveringen var illa underbyggda tror jag dess värre ärönsketänkande. Det är ett ovedersägligt faktum att den svenskadevalveringen framstår för en internationell publik som en renkonkurrensdevalvering. Vi blev påminda om det i dagens tidningar.Ministerrådets president i EG ger nämligen i en intervju i uttryck för den uppfattningen. Självfallet är man i vår omvärldmedveten om våra ekonomiska problem och aft, som finansministern säger, vårt bytesbalansunderskoftär av BNP. Men vi kan förutsätta att man internationellt inte görden jämförelse som här gör, dvs. med genomsnittet förOECD-området, som är ganska ointressant, utan med andra jämförbara länder ochatt man dessutom i värderingen av en devalvering ser till hur det aktuellakonkurrensläget för nationen i fråga har utvecklats. Även internationell publikhar därvid kunnat konstatera att den tidigare regeringens åtgärder hadeåterfört svenskt näringsliv fill ett konkurrensläge som kan betraktas somnormalf och jämförbart med vad som rådde . Finansministern kommer sedan fram till en intressantslutsats, när han talar om nödvändigheten av aft ytterligare stärka industrinskonkurrenskraft. Han gör dä det för mig smått sensationella påståendet att detinte spelar någon roll om konkurrenskraften uppnås genom en intern eller genomen Skillnaden är ju bl. a. den aft en externkostnadsanpassning är förenad med mycket stora risker, dels därför att vad somredan uppnåtts genom den bedrivna sfabiliseringspolitiken i stort sett ärprisgivet, dels därför att riskerna för ett kapitalf misslyckande är orimligtstora. Finansministern fortsätter därefter att försvaraåtgärderna med att odla myterna om att spekulation mot kronan skulle haförekommit ända sedan devalveringen . Vad finansministern härkallar spekulation är ju ändå normala fluktuafioner, om man ser det i ettlängre perspektiv. Det fanns t. ex. under hela augusti månad ingen valutaoroeller spekulationstendens riktad mot kronan - inte heller under de . Det var först före valet, när opinionsinstitutenförutspådde en socialdemokrafisk seger, som valutan började strömma ut. Såsnart valresultatet var ett faktum ökade utflödet lavinartat. Under förstaveckan var utflödet uppe i 2,7 miljarder, mot 0,4 miljarder per veckasom var genomsnittet tidigare. Finansministern odlar också en annan myt i sitt svar,nämligen att agerande i sig självt ökar tillgång och efterfrågan pävärldsmarknaden, att vi skulle ha ett avgörande inflytande över tillväxten ivärldsekonomin. Detta är säkert att överdriva relafiva betydelse förvärldshandeln. Tvärtom finns det ju alltför många tecken på en oförändrat svagekonomisk utveckling internationellt . Devalveringen ger också möjligheter för regeringen att draner på stödet till förlustbringande företag och branscher, sägerfinansministern i sitt svar. Detta är naturligtvis utmärkt, och det har mittfulla stöd. Men finansministern måste bli mera precis i det här avseendet. Dethär är fakfiskt en nyckelfråga, framför allt sett av en internationell publik.Jag tror att man bl. a. ute i världen väntar mera klara besked i dettaavseende. Men vi kan ju notera av den proposition som lagts påriksdagens bord att stödet till de statliga företagen skall öka. Enligtpropositonen formligen öser regeringen pengar över de stafiiga företagen.Exporfsubventioneringen skall dras ner, har vi hört, bl. a. som en följd av aftconsensus-ränfan stiger. Vad är det i övrigt man planerar pä defta område? Vadfinns det för branschstöd, som finansministern uttrycker sig, som man villavveckla? Är det stödet till textilindustrin, det s. k. äldresfödet, som ju hararbetsmarknadspolitisk karaktär, som skall skäras bort? Kort sagt; Här tror jag att finansministern måste bli merakgnkret för att också inför en internationell publik bättre motiveradevalveringen. Def är då intressant att se hur presidenten i EG;s ministerråd iintervjun i just åberopar löftet om minskade insatser iindustripolitiken som en tänkbar förmildrande omständighet. Här måstefinansministern komma med ett besked rätt omgående, enligt min uppfattning. På min andra fråga, vad regeringen planerar att görabeträffande de handelspolitiska repressalier som aviserats eller genomförts,får jag svaret att regeringen tänker tiga och lida. Det tyder ju på ett högstosannolikt tålamod när det gäller finansministern. Men det kanske är klokastatt göra på det Ont reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen Om reaktionerna utotnlands på den svenska devalveringen sättet.Det visar att man ändå har någon form av skuldmedvetande. Det förefaller migemellertid märkligt aft man infe reagerar mot de strafftullar på papper somEG-kommissionen beslutat om och som ensidigt drabbar svensk pappersindustri meninte t. ex. finländsk. har ju också devalverat och befinner sig nusnarast på samma nivå som . Det kanske är förmätet av mig, men jag skulle gärna viljage detta råd till finansministern: ner stor möda på att förklara ochprecisera vår ståndpunkt i det här avseendet, för annars kan det bli obotligskada rent handelspolitiskt. Får jag säga att när finansministern säger atthan hävdar etf liberaliserat system för handel och ekonomi och att endevalvering är etf accepterat sätt att klara strukturella obalanser, är det ensanning med modifikation. En konkurrensdevalvering av den modeU som regeringen genomförtutlöser ju så lätt kedjereaktioner och handelspolitiska motåtgärder. En sådanskapar framför allt, skulle jag vilja säga när jag ser mig omkring ochbetraktar de reaktioner som har registrerats, en stämning av oro ochmisstänksamhet internafionellt. Risken är alltså stor att agerande av dennakaraktär rubbar förtroendet internationellt för svensk politik liksom tilltronfill vår förmåga aft lösa problemen av egen kraft och utan att övervältra endel av våra problem på omvärlden. AnL 5 LARSTOBISSON (m): lett svar på en fråga från mig för ungefär enmånad sedan häri kammaren var ekonomi- och budgefministern djärv nog att påståatt den svenska devalveringen i själva verket var bra för de andra nordiskaländerna och för det nordiska samarbetet - och han har upprepat den uppseendeväckandetesen även i sitt svar här . Det verkar dock som om man i de andraländerna ännu inte upptäckt detta. Jag såg i svensk television att handelsanställda iNorge, från gränsfrakterna mot , demonstrerade i , inte mot dendärvarande konservafiva regeringen - vilket kanske hadehoppats på -utan mot svenskarna, mot den svenska devalvering som så påtagligtförändrat deras arbetsförhållanden. Vi har också kunnat konstatera att den danska regeringennu påyrkar åtgärder frän EG:s sida vad beträffar den svenska sfålexporten. EGhar ju redan vidtagit åtgärder mot vår pappersexport. Men här : Ja, det där är inget märkvärdigt, för det är helt i enlighetmed det frihandelsavtal som vi har. Ja, det är riktigt, formellt sett. Men somNils Åsling påpekade har ju EG inte vidtagit sådana åtgärder mot , trotsatt även har devalverat. Skillnaden är den aft man utomlands haruppfattat den finska devalveringen som en rimlig anpassning till ett försämratkostnadsläge medan man bedömt den svenska devalveringen som en renkonkurrensdevalvering. Det finns en alldeles påtaglig risk aft tullsatserna försvenskt papper fortsätter att gälla . NilsÅsling har redan åberopat en intervju i . skullevilja citera vad den danske presidenten i där säger: "Inom EG är vi mycket besvikna på . Deftidigare goda samarbetet har fått sig etf allvarligt avbräck. får varaberett på att det kommer en stark motreaktion." Som sådan motreakfionanges just fortsatta tullar på den svenska pappersexporten. Det finns ju andrabelägg för att den här åtgärden, regeringens första åtgärd vidtagen innan manens tillträtt, inte var så smart som man kanske hade väntat sig. I Morgonekot hörde jag en talesman för de svenskaträvamexpor-förerna säga: Vi sänkte priserna efter den borgerliga devalveringenför etf år sedan . Vi har därefter återtagit våra marknadsandelar. Nuvågar vi infe sänka priserna mera av hänsyn fill risken för motåtgärder frånandra länder. Vi får fa ut den här prisfördelen i form av ökade vinster istället. Det förefaller vara en vanlig reaktion från svenskaexportföretags sida aft säga: Det är ingen idé för oss att sänka våraexportpriser. Devalveringen har ju vidtagits i ett läge där def inte finnsnågon efterfrågan utomlands. Det lönar sig infe att försöka konkurrera och fåfill stånd en ökad exportvolym. Vi förbättrar i stället vår lönsamhet. Def här tyder på aft tidpunkten för den aktuelladevalveringen, som alltså inte var påtvingad utan som vidtogs av konkurrensskäl,infe valdes av ekonomiska skäl utan därför att det poUfiskt lämpade sig isamband med maktskiftet efter valet. Jag tycker, fru falman, att det klingar ihåligt och falsktnär utrikesminister i vid den där pågående GATT-konferensentalar för frihandel och mot protekfionism. Def är alldeles rikfigt och bra attså sker. Men det ihåliga ligger däri aft vi själva har vidtagit enkonkurrensdevalvering. Och den är lika störande på världshandeln som andratyper av handelshinder, som andra länder nu ägnar sig åt. Detta smittar naturligtvis av sig. Jag konstateradehäromdagen att def engelska tycks ha blivit rikfigt inspirerat avdef svenska föredömet. Där går man nu ut inför ett väntat val undernästa år och avger etf vallöfte om att devalvera dubbelt upp, . Pundetskall alltså devalveras , och så skall man blåsa på med en offentligexpansionspolitik av den typ som den nu har inlett.Skillnaden kan ju konstateras vara den att man i klargör sina avsikteri förväg, vilket väl betyder aft man infe lär få någon chans att genomföraåtgärderna. Om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen 6Ekonomi- och budgefministern : Fru talman! Def är en märkligdebatt som företrädare för opposifionen vill föra om den svenska devalveringen.Man försöker skapa intrycket aft den här åtgärden skulle ha företagits näsfanpå pin kiv, så att säga. Den är inte påtvingad, säger . Qch enligtNils Åsling fanns det över huvud taget inga skäl att göra någonfing. Det är få som tror er när ni försöker skapaföreställningen att en nytillträdande regering skulle vidta en såutomordenfiigt allvarlig och 4 protokoU 1982/83:34-37 Om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen långtgåendeåtgärd som en devalvering är om man inte hade ansett att det fannsutomordentligt starka skäl för att göra det. Och i det läge som rådde dagarnaföre regeringsskiftet befann vi oss i en absolut tvångssituation. försöker säga att det hela skulle ha skapatsav något opinionsinsfitut, som förutspådde ensocialdemokratisk valseger. En valutamarknad som är totalt lugn ochförtröstansfull inför ett fortsatt mitfenparfiregerande skulle tydligen havaknat till liv och i panik insett att landet måhända skulle få ensocialdemokratisk regering, och så satte man i gång att spekulera med kronan.Hur långt får man gå i verklighetsförfalskning och allmänt prat, ? - praktiskt taget sedan den devalveringsom genomfördes - hade vi ett valufautflöde långt utöver detnormala i . Vi kunde konstatera att medan underskottet i våra löpandebetalningar fram t.o.m. juli var 4 miljarder, var valufaufflödet 13 miljarder,dvs. det befann sig pengar på flykt bort från den svenska valutamarknaden medett avbrott , med ett visst lugn efter en kraftig kreditåtstramningoch räntehöjning. ex. augusti, som åberopar,berodde just på detta, aft kredifpolitiken skärpfes . Man kan fråga sig: Varför tog utflödet fart ?Skälen är uppenbara. redovisade ett underskott i sinhandelsbalans på 4 miljarder. Och när marknaden fick klarf för sig vart vi varpå väg är det klart att den reagerade, och det sades: Vad som än händer i valetmåste nästa regering företa sig någonting. Detta gick varken eller ochbasunerade ut på torgen och i möteslokalerna under valrörelsen - aft densvenska kronan varit under ständig attack, att den var svag, aft devalveringenfrån 1981 i stort sett misslyckades . Jag säger detta, fru falman, bara för att förklara att närföreträdare för opposifionen nu gör sitt bästa för att frammana de krafter somtvivelsutan finns, t. ex. i den konservativa regeringen i , för attinleda handelspolitiska åtgärder mot , då gör dessa företrädare förmoderata samlingsparfiet och sitt bästa för aft i den svenskariksdagen legitimera den typen av akfioner. Ni står här och nästan önskar attsvensk exportindustri skall utsättas för helt omotiverade och enligt min meninghelt illegitima akfioner från andra länders regeringar. Det är ganskafantastiskt. Var finns den nafionella solidariteten, ? Hur är detmed slagorden om att stå upp för och att är att lita på?Jag tycker det ni har för er är någonting ganska oerhört. Ni talar om EG:s ministerråds president. Men denne personhar icke något beslut i att falla tillbaka på. Han åker runtoch talar egenfiigen bara för sig själv ännu så . Kommissionen i Brysselhar gjort sitt yttersta för att hålla isär de diskussioner som kan gälla vårvalutapolitik och den handelspolifik man skall föra. Där är de klokare än nioch den danske utrikesministern, kloka nog att begripa att det är farligt ävenför EG själv om handelspolifik och valutapolitik blandas samman. Jag villbara slå fast aft åtgärder av det slag som EG nu har vidtagit mot ivad gäller papper har man vidtagit tidigare, även under denborgerliga regeringstiden. Def får vi finna oss i såsom vårt frihandelsavtal ärkonstruerat. När exporten till EG ökar för mycket, då kan EG vidta sådana häråtgärder. Beträffande reaktionerna i vill jag slutligen barasäga att def är möjligt att man demonstrerar i , men vid det möte med denordiska finansministrarna som vi hade i Åbo kunde vikonstatera -och def är långt väsentligare än def ni talar om här - att def nugäller för de nordiska länderna aft se fill aft varje nordiskt land lyckas medden politik som det har valt. Vi har valt olika vägar, men det enda som ärviktigt för de nordiska länderna är att varje land lyckas med sin politik. Detär det enda som stärker och det nordiska samarbetet, och det är dettasom den tänker satsa på i sina relationer och sitt samarbetemed övriga länder. AnL 7 (): tycker aft debatten är märklig'.Ja, den får väl sin karaktär av den åtgärd vi diskuterar, som både nationelltoch internationellt sett är mycket märklig. Devalveringen var motiverad, och det fanns utomordentligtstarka skäl för aft genomföra den, sade . Ja, visst - vi utgårsjälvfallet ifrån att regeringen inte gör sådana drastiska insatser utan att.def föreligger utomordentligt starka skäl. Men var de tillräckliga? Var definte utomordentligt starka inrikespolitiska skäl som var motivet? Är def i såfall rimligt aft använda en devalvering som etf instrument för aft komma fillrätta med inrikespolifiska problem? Def är ju defta som diskussionen gäller.Def jag för min del reagerar mot är att man på det här läftfärdiga, sangviniskasättet äventyrar stora folkgruppers levnadsstandard genom en devalvering somfullständigt ställer den ekonomiska polifiken och fördelningspolifiken påhuvudet. sade också att valutautflödet ochvalutaspekulationerna hade funnits med som ett nära nogkonstant inslag. Det är infe sant.