prot · G609159 · 1982-12-31 00:00:00 — Jagciterar vad jag själv sade förut: "Avgörande försysselsättningsutvecklingen i ett längre perspektiv är att vi förmår att fåner och bibehålla pris- och kostnadsökningarna på den nivå som-råder i våraviktigaste konkurrentländer." Det ärlikadant med många andra punkter: fortsätter att Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten ställa frågor men lyssnar inte när svaren kommer, och ilängden blir det då en ganska trist debatt, som man kanske inte riktigt villfortsätta att driva. Jag har varit ute i landet och rest en hel del undervåren. Jag har varit i de tre län som har den högsta arbetslösheten -, och - och på många andra ställen. I de samtal somjag haft med företrädare för både arbetsgivar- och arbetstagarsidan och förarbetslösa ungdomar och arbetslösa äldre finns det en väldig realismbeträffande svårigheterna och beträffande allvaret i situationen päarbetsmarknaden -som det finns en framtidstro. Man ser att det händernågonting som är positivt mitt i alla problem. Man ser att varslen minskar. Manser att länsarbetsnämnderna har reviderat sina prognoser; även om de säger attarbetslösheten är hög, har mänga länsarbetsnämnder ändå sagt: Denblir inte så hög som vi trodde. Den politik som vi fört sedan vi kom i regeringsställninghar alltså inneburit att vi har kunnat bromsa upp den utveckling som var på vägmot en mycket oroande situation pä arbetsmarknaden. Vi har inte löst problemenän. Det kommer att ta läng tid; arbetslösheten är hög. Men den borgerligapolitiken bäddade för att den skulle ha blivit ännu högre. är min taletid slut igen. Men jag hade egentligen - medinstämmande -tänkt citera ett stycke ur motion. Det får jag nu avståfrån, rrien den tanke jag hade kan jag i alla fall redogöra för. 109OLOF (): Jag har försökt att ganska noggrant hålla miginom de gränser som är uppstakade i interpellationen och svaret på den. Det ärklart att vi kan ha en allmänpolitisk debatt här varje dag-det är jutrevligt-men jagtror inte att vi har tid till det. I varje fall anser nog desom kommer efter oss på föredragningslistan - och möjligen också talmannen -att vi inte har det. Annars skulle jag starta en debatt om energipolitiken, omregionalpolitiken, om den ekonomiska politiken och omkompletteringspropositionen. Låt mig bara slå fast att andelen förvärvsarbetande avbefolkningen i åldern 16-64 är ökade . attregionalpolitiken inte innebär enbart en fördelning av regionalpolitikensresurser utan mycket annat också - som alla vet som känner till detta medskatteutjämning, företagsstöd, arbetsmarknadspolitikens resurser etc. Dettavill jag ha sagt som en kommentar till SlFU-debatten. Sedan tycker jag att det finns en huvudfråga som ryms inominterpellationen men som egentligen inte besvaras i interpellationssvaret. Detär den fråga som tydligen är föremål för ständig diskussion i regeringskansliet-möjligen också frän olika utgångspunkter; i varje fall får jag det starkaintrycket när jag läser vissa intervjuer att det inte finns någon samstämmighetpä den här punkten. Eftersom jag inte kan fä svar beträffande resursfrågorna,uthålligheten när det gäller att satsa på arbetsmarknadspolitiska åtgärder,förstår jag att det inte går att säga mer än vad arbetsmarknadsministern harsagt i interpellationssvaret till ,-nämligen att man tänkeråterkomma med kraftfulla insatser också under det kommande Men i övrigt gör man inga preciseringar ochför ingen principiell debatt kring resursfrågorna. Jag tycker det var synd attvi inte kunde få större klarhet på den punkten. Sedan tycker jag att det är bra attarbetsmarknadsministern sä klart understryker värdet av ungdomsplatserna. Mendet är mycket svårt att förstå - det är i varje fall min erfarenhet - att detgår en principiell gräns mellan en 17-åring och en 18-åring. Och det är mycketsvårt att inse varför arbetsmarknadens parters ansvar upphör just vid dengränsen. Det gör det inte. Detta är en gemensam fråga för oss politiker ochparterna på arbetsmarknaden. Jag hoppas att ännu kraftfullareunderstryker detta ansvar inför de parter det gäller och de förhandlingar somnu pågår. Det är ju så, att en del av anledningen till att det har gått bättreför 16-17-åringarna är att vi när det gäller dem har varit merförutsättningslösa i valet av metoder. Den offentliga sektorn skulle habetydligt större möjligheter att göra en insats om man kunde vidgaåldersgränserna en del. Det går som sagt att diskutera det mesta idet här sammanhanget. Jag har noterat att arbetsmarknadsministern egentligeninte har bemött mig på någon punkt där jag har tagit upp hennes svar i sak. Ochså länge inte motsatsen sägs, tar jag det som ett instämmande. Om åtgärder mot arbetslösheten 110BENGT WITTBOM (m): För att kort visa att jag faktiskt också ärutrustad med öron och lyssnar vill jag säga till arbetsmarknadsministern attäven jag noterade denna passus i interpellationssvaret. Mot strävan attvaraktigt hålla kostnadsläget för svensk industri i schack verkar - noteradejag - en lång rad skattehöjningar, som naturligtvis i slutändan drabbarproduktionen. Med hänsyn till de motsättningar som då framstår mellan interpellationssvaretoch faktiskt genomförda och kommande skattehöjningar är det självklart att manhar rätt att fråga arbetsmarknadsministern hur det nu egentligen står till medregeringens vilja att hälla kostnadsläget för industrin och näringslivet i schacki syfte att försöka få bättre fart på investeringarna, bättre lönsamhet, störremarknadsandelar och fler riktiga jobb. Jag hade en frågedebatt med arbetsmarknadsministern baraför , dä vi diskuterade arbetsgivaravgifterna. Från moderatasamlingspartiets sida hade vi med rätt stor glädje konstaterat att det faktisktdå höll på att inträffa vad vi betraktade som en omsvängning i regeringens synpä arbetsgivaravgifternas och skatternas inverkan pä utvecklingen påarbetsmarknaden. Därför är det klart att jag , dä vi vet att det i allafall blir en ytterligare arbetsgivaravgiftshöjning, är intresserad av att höraarbetsmarknadsministerns synpunkter på detta. Vi tar väl inte sä alldelesallvarligt på den nu valda strategin att ge mittenpartierna skulden för attarbetsgivaravgiftshöjningen nu blir av. Det hade naturligtvis funnits andraalternativ för att undvika detta. Moderata samlingspartiet har de faeto.Anna-Greta , ett alternativ som via besparingar innebär inte bara oförändradearbetsgivaravgifter utan också sänkta arbetsgivaravgifter. Om åtgärder mot arbetslösheten betraktar vi som ett ganska konstruktivt sätt att försökauppnå det mål som arbetsmarknadsministern anger i sitt interpellationssvar. 111 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Får jag bara framhålla, apropå det som sade, attpreciseringarna när det gäller de arbetsmarknadspolitiska utgifterna för nästabudgetår ju har getts i budgetpropositionen, som redan är behandlad avriksdagen, och i den kompletteringsproposition som skall diskuteras här senareunder veckan. Att redovisa några ytterligare preciseringar av de beloppen ansågjag inte vara nödvändigt i den här debatten. 112OLOF (): Skall man tolka det så, att de kraftfullainsatser som nämns i interpellationssvaret är de förslag som redan harframlagts och ingenting annat och att detta enligt regeringens bedömning är vadsom är möjligt att satsa på traditionell arbetsmarknadspolitik under detkommande budgetåret? Som vet ärbehandlingsordningen den, att man framlägger en budgetproposition, och om mansedan när man studerar utvecklingen närmare finner att det finns skäl att görakompletteringar, så gör man det i kompletteringspropositionen. Så har vi gjort.Om utvecklingen skulle visa att det behövs andra insatser senare, är detnaturligtvis möjligt för regeringen att återkomma. I dagens läge gällersjälvfallet de bedömningar vi har gjort i kompletteringspropositionen, som juännu inte är behandlad av . Tyvärr kan vi konstatera att det finns partier här ikammaren som inte velat följa oss när det gäller de ytterligare kraftfullainsatser på arbetsmarknadspolitikens område som vi nu föreslär ikompletteringspropositionen. Dessutom har vi så att säga i andra poster pengar somredan är beviljade av regeringen. Där har också ytterligare 1 miljard kronorredan anvisats i form av framför allt tidigareläggningar av statligainvesteringar. 114 (): Jag noterar bara att arbetsmarknadsministernhar undvikit att diskutera de åtgärder som är nödvändiga vid sidan av dentraditionella arbetsmarknadspolitiken. Frän sysselsättningssynpunkt är detviktigt att vi inte begränsar oss till de traditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna, men den debatten får vi väl föra i anslutning till den avslutandeekonomiska debatten med anledning av kompletteringspropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på fråga 1982/83:476 om graviditetsstörningar isamband med bildskärmsarbete har frågatsjukvårdsministern om hon vidtagit eller planerar vidta några åtgärder medanledning av rapporterna från och om ett misstänkt samband mellanbildskärmsarbete och graviditetsstörningar. Enligt gällande arbetsfördelning inom regeringen ankommerdet pä mig att besvara frågan. Rapporterna som syftar på är kända förregeringen. De kommer från och Aflanta i och från och Ottawai . Jag behöver knappast nämna att de väckt regeringens uppmärksamhet,detta i synnerhet som det är fråga om arbetsuppgifter som volymmässigt kommeratt öka och där flertalet sysselsatta är kvinnor. Regeringen har sedan rapporterna blev kända fortlöpandeföljt händelseutvecklingen dels via arbetarskyddsstyrelsen, dels viabeskickningarna i och . I och har man inte kunnat finna något säkertsamband mellan bildskärmsarbete och graviditetsstörningar. Man har emellertidsatt i gäng noggranna undersökningar för att finna ett eventuellt sådantsamband. Dessa undersökningar kommer att studeras i sä fort somresultat föreligger. I har terminalarbete varit föremål för ett antalundersökningar men dä framför allt med inriktning på de ergonomiska faktorerna.Vi har förskonats från händelser som kan tolkas som indikationer pä ett sambandmellan bildskärmsarbete och graviditetsstörningar. Efter rapporterna har man påbl. a. arbetarskyddsstyrelsen utan resultat sökt finna ett rimligt samband. Viavvaktar därför de utländska undersökningarna med största uppmärksamhet. Om graviditetsstörningar i samband med bildskärmsarbete 116MARIE-ANN (vpk): Jag tackar för svaret pä min fråga. Som jagnämnde i den har det framkommit i rapporter från att man har upptäcktett onormalt stort antal graviditetsstörningar i samband med bildskärmsarbete.I tillsatte man en snabbutredning, som konstaterade att bildskärmarnaförmodligen var ofarliga. Men man ansåg inte att det räckte för att stilla denoro som naturligt nog hade uppkommit hos många kvinnor. Man ämnar fortsättaforska och exempelvis studera riskerna med de låga stråldoser som bildskärmarnaavger och som har ansetts såsom ofarliga. har man beslutatatt gravida kvinnor skall ha rätt att fä bildskärmsfritt arbete med bibehållenlön och andra gällande villkor. Det framgår av svaret att regeringen ser allvariigt päfrågan, vilket är bra. Men jag tycker ändå att regeringen intar en alltförpassiv hållning. Jag tycker inte att det räcker med att invänta utländska forskningsresultat.Också i måste forskningen intensifieras. Man mäste studera sambanden Om graviditetsstörningar i samband med bdd-skärmsarbete ytterligareutifrån tillgänglig statistik. I svaret nämner att man har gjort sädanaundersökningar bl. a. på arbetarskyddsstyrelsen. Det framgår dock inte hurdjupgående dessa har varit. Jag blev också litet förvånad, eftersom det verkarpå svaret som om dessa undersökningar är avslutade. Det har visserligen gått entid sedan jag först läste om rapporterna frän , och förmodligenupptäcktes de ännu tidigare hos arbetarskyddsstyrelsen. Men ändå måste sådanahär undersökningar ta . Frågan är om det ens är möjligt att få framnågra helt säkra resultat med tillgänglig statistik. Först har arbetet med bildskärmar ökat mycketsnabbt här i . Även om vi inte hittar några statistiska samband, får viinte invagga oss i säkerhet. Det är därför viktigt att forskningen fortsätter,då även forskning om bildskärmar såsom arbetsplats och den arbetsmiljö som kanuppstå. Jag vet att sådan forskning pågår men menar att även de nya aspekternamäste tas med. Allra viktigast är kanske att arbeta för att få fram enbildskärm, som inte ens i små doser innehåller någon högspänning. Den låga strålningen anses ofarlig, om man jämför denexempelvis med strålning från rymden. Men man frågar sig vad som händer näralla dessa ofarliga strålningar läggs på varandra. Vilken risk löper en kvinnasom arbetar i ett rum med kanske fyra fem bildskärmar? Jag hade hoppats att svaret skulle innehålla mer om attsvensk forskning pågår, inte bara att man följer den utländska forskningen.Delar min uppfattning att det är viktigt också med svenskforskning? Sådana krav ställs nu frän de fackliga organisationerna. Vi tycker att detta är en oerhört viktigfråga, som vi mäste följa mycket noga. Men om vi nu skulle sätta i gång en egensvensk forskning på detta område, vet vi att vi inte skulle fä snabbareresultat än vi kan fä fram genom att ha en mycket noggrann bevakning av vad somsker i och . När det gäller detta område tvekar man inte om att delgeandra länder sina kunskaper. Arbetarskyddsstyrelsen har inte lagt dessa frågor åtsidan. Tvärtom förekommer här ett samarbete mellan arbetarskyddsstyrelsen ochstrålskyddsinspektionen. Man har utvecklingen under fortlöpande bevakning. Detär alltså inget arbete som är avslutat i den mening som . är ett litet land. I vissa sammanhang är detviktigt att söka andra kontakter när det gäller forskningsarbete. Som jag sadeoch som känner till har vi forskat ganska mycket om olikasaker beträffande terminalarbete. Vi tror och vet att vi pä det nordiska planetkan nå ett gott resultat genom samarbete. Just frågan om terminalarbetet såsomforskningsobjekt har vi därför tagit upp i det nordiska handlingsprogrammet förarbetsmiljöfrägor och sagt att det är ett lämpligt område för nordisktsamarbete. När det gäller att bevaka den akuta situationen har vi gjort den bedömningen att det snabbaste sättet för oss att fåkunskap är att ha god Nr 159 kännedom om och kontinuerligt följa vad somsker i de stora länderna borta i Måndaeen den väst. I övrigt krävs enmycket stor vaksamhet frän berörda myndigheter. 39 ,yj \gg2 118MARIE-ANN (vpk): Det var bra med den precisering som gjordes,att man fortfarande studerar frågorna utifrån sambandseffekten, att man tittarpå graviditetsstörningar kontra arbete med bildskärm och alltså inte haravslutat dessa studier. Sedan vill jag absolut instämma i att det är viktigt attvi följer den forskning som pågår i och . Men det pågår forskningäven här kring terminalarbete och arbetsmiljö. Jag tycker att man också i vårforskning skall föra in den aspekt som jag har tagit upp i min fråga, och jaghoppas att det kommer att bli pä det sättet. En sak som jag inte hann med i mitt förra anförande varfrågan om man som gravid kvinna skall ha rätt till omplacering, om man arbetarvid bildskärm. I har kvinnorna fått den rätten. TCO kommer att ställa ett sådant krav, vad jag förstår avderas tidning, i en skrift om arbetsmiljö som utkommer . Gravida kvinnorskall ha rätt till omplacering. Den rätten finns redan, men den gäller då framför alltfysiskt tunga arbeten. Jag tycker i och för sig att det finns ett visst fog fördet här kravet, men ett problem är ju att man inte fångar upp den tid dä enkvinna är gravid men fortfarande inte vet om det. Jag skulle gärna vilja höra förklara hurhon ser också på den saken. Om graviditets-störningar i samband med bildskärmsarbete 119 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Det pågår ett utredningsarbete rörande omplacering av kvinnor iarbetssituationer som kan innebära problem för dem. Det gäller bl. a. hårtarbete och blyexponering. Såvitt jag kan bedöma, borde det vara möjligt för denutredning som arbetar med detta att också ta upp frågorna om omplacering avgravida kvinnor som arbetar vid bildskärmar. Ett arbete om kvinnornas situationvid liknande tillfällen är alltså i gång, och vi har redan infört en deländringar och bestämmelser som ger rätt till omplacering. 120MARIE-ANN (vpk): Det sista sade var bra,tyckerjag. Frågan bör tas upp på något sätt, för jag tror att det ifortsättningen kominer att ställas krav på omplacering, speciellt sä länge densituationen kvarstår att det har kommit rapporter och man ännu inte kunnatbelägga att bildskärmsarbetet är ofarligt, något som jag verkligen hoppas skall kunna belägga. med tanke på den utbredning som den sortens arbete hari och då särskilt bland kvinnor. Jag villsluta debatten med att uttala förhoppningen att det också forskas vidare när det gäller själva bildskärmen, sä att vi fårofarliga sådana. Dä behöver vi inte diskutera det här problemet. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder mot avskedanden vid strejker 23 § Svar på fråga 1982/83:479 omåtgärder mot avskedanden vid har frågat mig om jag avseratt ta inifiativ till lagändringar som omöjliggör avsked vid strejker. Fråganhar sin bakgrund i ett fall som prövades av arbetsdomstolen. Jag kan inte gå in på arbetsdomstolens bedömning av dettaenskilda fall. Men jag skall ändå referera något till arbetsdomstolens dom,eftersom det där finns en sammanfattning av rådande rättsläge i den fråga somPaul Lestander tar upp. Avskedande eller uppsägning kan inte förekomma vid strejkannat än i rena undantagsfall och aldrig om syftet är att rikta ett angrepp motstrejkrätten som sådan. När strejken är lovlig i den meningen att den inte stridermot ett träffat kollektivavtal eller mot fredsplikten enligtmedbestämmandelagen kan, som arbetsdomstolen också betonar i sin dom, strejkeni praktiken sä gott som aldrig leda till uppsägningar. Detta följer av detskydd för anställningen som anställningsskyddslagen ochföreningsrättsbestämmelserna i ger. Det undantagsfall som kan inträffa äratt ett företag pä grund av strejken lägger ned verksamheten eller gör eninskränkning av driften. Om företaget genom strejken tvingas in i det läget, äri sista hand uppsägningar tillåtna, liksom annars vid nedläggningar ellerdriftsinskränkningar. Vid olovlig strejk ligger rättsläget till på ett någotannat sätt. Men även i de fallen får arbetstagarna bara i rena undantagsfalloch som en sista utväg skiljas från anställningen. Avskedande skall vara detabsolut yttersta medlet, när alla andra vägar att fä en lösning på enavtalsstridig konflikt har prövats och när arbetstagarna ändå vidhåller enklart lag- och avtalsstridig strejk. Den av väckta frågan är ju inte ny utan hardiskuterats tidigare i . majoritet har dåställt sig bakom de principer som jag nu har redovisat. Nya arbetsrättskommittén har i sitt betänkande, som kom idecember , behandlat avskedanden vid olovlig strejk och kommit medvissa synpunkter på hur man kan förstärka medlen att komma till rätta medolovliga stridsåtgärder, utan att avskedande eller ens skadestånd skall behövakomma i fråga. I den beredningsgrupp som inom arbetsmarknadsdepartementetarbetar med de arbetsrättsliga frågorna uppmärksammar man också denna fråga.Något initiativ utöver detta avser jag inte att ta. 122PAUL LESTANDER (vpk): Den lagfästa rätten att avskeda strejkande ärrelativt ny i . Den har använts bl. a. mot Öjebyarbetarna. Däravskedades flera män som offrade t. o. m. sina jobb, kanske sin framtid, förrätten till lika lön för kvinnor och män - en mycket stor uppoffring och ettutomordentligt exempel på verklig solidaritet: full jämlikhet mellan kvinnoroch män. utvidgas tydligen tolkningen. kan nuvarandearbetsrättsregler, eller rättare sagt klasslagstiftning, tydligen ocksåanvändas mot lagliga strejker. Frågan om strejkrätten är djupare sett frågan ommaktfördelningen ute på arbetsplatserna. Kapitalägarna bestämmer produktionens innehåll,investeringar, om kapitalet skall satsas inom landet eller utomlands, om detskall satsas på spekulation eller produktion. Kapitalägarna kan också utestängade arbetande från sina arbetsplatser genom lockout. Det finns parter påarbetsmarknaden, men det finns inga jämlika parter. Varje åtgärd som inskränker de arbetandes kampmöjligheterpä sina arbetsplatser stärker kapitalägarnas övertag. De nuvarande inskränkningarnai strejkrätten och rätten att visa solidaritet för grupper som inlett kamp försina rättigheter måste avskaffas. Arbetsmarknadsministern tar inte ställning till förmån förstrejkande. I kampen mellan kapital och arbete föredrar arbetsmarknadsministernatt referera till nu gällande lagstiftning. Här står frågan: behöver stöd -och de intressen SAF företräder, eller arbetandemänniskor som tvingas gripa till strejkvapnet? Arbetsmarknadsministern har ju förklarat att hon inteämnar vidta ytterligare åtgärder utöver dem som anges i svaret. Jag tyckersvaret är mycket klargörande men mycket negativt. Jag får dä , enligt formerna, tacka för svaret.Det utgör ett klarläggande, men inget positivt klarläggande, av arbetsrnarknadsministernssyn pä klassintressena och på att den ena klassen bör stärkas. Om åtgärder mot avskedanden vid strejker 123Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Får jag säga att denbakgrundsbeskrivning som ger inte är helt riktig. I självaverket var det så att vi , genom den lagstiftning som dåinfördes, fick betydande inskränkningar i det rättsläge.som rådde tidigare närdet gällde uppsägning och avskedanden i samband med olovliga strejker. Men sedan är det naturligtvis så, att vpk i denna frågahar en annan inställning än vi socialdemokrater - det har demonstrerats itidigare diskussioner här i kammaren. Vi har gjort den bedömningen att denlagstiftning som finns f. n. är en rimlig avvägning av de principer som måstegälla när man anser att arbetstagare och arbetsgivare pä arbetsmarknaden självaskall göra upp om viktiga frågor. Det innebär också att man måste takonsekvenserna av sitt handlande i olika avseenden. 9 protokoll 1982/83:158-159 Om verksamheten vid AMU-center i 124PAUL LESTANDER (vpk): Vi har gjort den bedömningen, att även om manfår ta konsekvenserna av sitt handlande, borde även socialdemokratin vara ettklassparti, ett parti som företräder den klass som har gett det den makt det nuhar. I linje med detta borde socialdemokraterna självfallet helhjärtat ställaupp för att stärka kampmöjligheterna, inte försvaga dem. Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1982/83:502 om verksamheten vid AMU-center i har, mot bakgrund avskolöverstyrelsens planerade besparingsåtgärder vad beträffar nedskärning avundervisningstiden från 40 till , frågat mig vad jag avseratt göra för att trygga den nordiska samverkan på yrkesutbildningens område sombedrivs vid AMU-center i . fråga synes bygga på uppfattningen attskolöverstyrelsens besparingsåtgärder vad avser undervisningstiden endastgäller AMU-center i . Så är emellertid inte fallet. Bakgrunden är att ocharbetsmarknadsstyrelsen fick i uppdrag att se övermöjligheterna att under två budgetår spara 100 milj. kr., alternativt 150 milj.kr. under tre budgetår, inom arbetsmarknadsutbildningens område genom attkostnaden per utbildningsplats nedbringades. Sedan myndigheterna inkommit medredogörelse över möjliga effektiviseringar och rationaliseringar avAMU-verksamheten föreslog den dåvarande regeringen i budgetpropositionen 1982att 50 milj. kr. skulle sparas på anslaget för arbetsmarknadsutbildning /83. Likaledes föreslog regeringen i årets budgetproposition attbesparingar skulle vidtas inom AMU-verksamheten under nästa budgetår, så atten besparing om sammanlagt 100 milj. kr. uppnåddes under dessa båda budgetår. har genom godkännande avarbetsmarknadsutskottets betänkande 1982/83:21 också tagit ställning för ensådan besparing. har därefter i skrivelse till regeringenden redogjort för dels redan genomförda besparingsåtgärder, delsplanerade åtgärder för nästa budgetår. En av de besparingsåtgärder som därvidredovisas är att minska undervisningstiden för vissa kurser fr. o.m. föreslår att en riktadstödresurs skall införas för de deltagare som har svårigheter att följaundervisningen.