prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — I energiproposition 1980/81:90 förutsätter man entillförsel av olja på . Det'rör sig om ca . De facto är vi således redan så att säga uppe - eller nere- på nämnda nivå. Vi har alltså redan uppnått sparmålet när det gällertillförseln av olja. Det ger oss kanske en tankeställare när det talas om enmycket stark satsning på en omfattande kolintroduktion. Framförallt vill manju, som sägs i propositionen, medverka till att det när det gällerprisrelationerna mellan olja och kol skall vara fördelaktigare med kol. I fråga om oljemarknaden internationellt sett är detmycket som talar för en ganska god tillgång på olja, relativt bra priser osv.Det finns alltså en viss anledning att ta det litet lugnt när det gäller attminska oljeförbrukningen, i all synnerhet om man ersätter oljan med kol. Det ärbra om vi kan minska oljeförbrukningen genom ersättning med inhemska bränslen,dvs. skogsavfall och torv. Naturhgtvis är det också bra att vi går in för attspara och att därmed också hålla nere konsumtionen; Viktigt är alltså att vi inte byter ett importberoende motett annat; På den punkten är jag kritisk mot den kraftiga kolsatsning som kanskönjas i energiministerns skrivningar i propositionen. Andra vikfiga saker är elproduktionen och elkonsumtionen.Det har ju varit en massiv utbyggnad när det gäller elproduktionen. Men det harvi pekat på tidigare. Jag skall därför inte upprepa gamla kända fakta. Faktumär att vi har fått ett överskott - något som man dock förnekar -. om nu inteelen skall hänföras fill värmeprodukfionen - vilket också har skett. Denkraftigt ökade elproduktionen har möjliggjort mycket låga elpriser. Därför hardet tillfälligt varit lönsamt att i mycket stor omfattning introducera el ivärmesystemen. Det gäller också de stora fjärrvärmesystemen, något som nämntstidigare och som vi strax skall återkomma fill. Detta är en farlig utveckling,som vi ser det. Denna el skall ersättas. Och om kärnkraften skallavvecklas - vilket vi förutsätter skall ske enligt beslut - måstedenna elproduktion ersättas. Om man då har gjort sig beroende av ett storteltillskott i värmesystemet och inte har byggt upp en alternativ elproduktion,kan det uppstå stora svårigheter framåt . Det är någonting som manallvarligt måste varna för. Alternativet är naturligtvis att man satsar på annan elproduktion- det återkommer vi fill i annat sammanhang. Vi har vindkraft, och vi harmottryckskraft, som nämns i samband med fjärrvärmeutbyggnaden och som är bra.Vi har fortfarande möjligheter fill mottrycksinstallation i många industrier.Men det installeras f. n. ingen industriell mottryckskraft -självfallet pågrund av att det inte är ekonomiskt lönsamt, eftersom man kan köpa hur mycketel som helst på marknaden från kärnkraftverk och vattenkraftverk. Det varlitet mer allmänna synpunkter på energiavsnittet. Jag har sagt att vi är positiva till fjärrvärmeutbyggnaden- med den erinringen att man naturligtvis borde ha satsat mer på alternativainhemska bränslen. Det nämns ingenting om skogsråvara, energiskogsodling osv.,utan detta har helt lämnats åt sidan. Vi efterlyser en satsning på det områdeti fortsättningen. Vi har därför velat reservera oss i fråga om detta avsnitt omifjärrvärme, dels mot elinstallation - vi anser inte att bidrag skall utgå tillfjärrvärmesatsningar, om man introducerar stora elpannor - delsbeträffande att det inte bara skall gälla kolet utan också inhemska bränslen. Vi har allfid varit kritiska mot att detta med närvärmeinte har tagits upp. Det gäller mindre system och lågtemperatursystem som välförsvarar sin plats i värmeförsörjningen och som också gör det lättare attanvända olika bränslen på ett riktigt sätt. Detta kommer vi också att återkommatill. Vi tycker att satsningen för att komma i gång medtorvproduktion är bra. Vi har drivit den frågan . Men vi förutsättersjälvfallet att miljöhänsyn och andra hänsyn tas när utvinningen sätts i gång.Vi är också litet kritiska, eftersom man även här har lämnat alla andrainhemska bränslen åt sidan. Vi vet - det har framförts från flera partier ochkommuner - att det finns stort intresse för att sätta i gång utvinningbeträffande skogsavfall och odling av energiskogar. Men här talas det enbart omtorv. Vi tycker att stöd till dessa stora anläggningar med torv skall kunnautgå, om man till större del använder sig av inhemska bränslen frånskogsråvaror. Utvecklingen på pelletsornrådet och energiskogsodlingsområdet gårmycket snabbt. Det finns rika möjligheter att ta till vara där, och de börinte lämnas åtsido. Slutligen några ord om ett krav som vi har drivit tidigareoch som vi anser bör komma fram i det här sammanhanget: det gäller bildande avregionala bränslebolag. Det är viktigt att kommunerna får möjligheter attplanera och kontrollera exploateringen av nya bränslen. Det gäller i fråga omtorv, skogsavfall och energiskogar, och det gäller över huvud taget deregionala och kommunala satsningarna på alternativa bränslen. Där anser vi att regeringenskall ta initiativ för ätt bilda regionala bränslebolag somkan ägas av kommunoch landsting. Staten kan också vara delägare. På det sättet får man kontrollöver de ekonomiska intressen som vi vet korrimer fram mycket snabbt. Man talarredan öm torvschejkér-inte utan orsak. Det finns sådaiia tendenser i tiden. Dembör vi hålla uppsikt över och riiotvérka så att inte samhället som vanligt tillslut får söpä upp efter eventuella exploatörer, när dé har tagit ut de vinstersoriii går ätt få.' Detta var våra synpunkter pä dét korta ehérgiavsriittet idenna "minibiid-get". Vi får naturligtvis återkömrtia fill dé härfrågorna så sinånirigom. Jag yrkarbifall fill vpk:s reservafioner. 80LENNART (): Låt mig börja med att yrka bifalltillnäringsutskottéts hernställan under samtliga punkter i betänkande nr 18, såatt inte detta glöms boH. Sedan vill jag inledningsvis säga några ord o"m dénminerälpolitiska delen av betänkandet. Regeringen lägger här fram ett förslag för en femårsperiodnär det gäller att bättre ta fill vara våra naturresurser. Det omfattar en rämpå 300 milj. kr. Det är en viktig insats som skall göras, framför allt i dedelar av vårt land dä'r man har betydande sysselsättningsbékymmer. Vi vet attdet finns miheralresurser, inte minst i form av industrimineraler, sorn vihittills i betydande omfattning har importerat. Detta program ger ossmöjligheter att ta fram inhemska mineraler i större utsträckning, och inäringsutskottét ställer vi oss helt bakom detta. Från de borgerligas sida har man krifiserat detta program.De borgerliga har inte varit beredda att anslå dé resurser som behövs för attvi skall kunna påbörja ett långsiktigt program på det här området. Vi beklagardetta, och vi noterar också att de borgerliga representanterna inäringsutskottet inte ville följa oss tillräckligt långt på vägen när det gälldeatt planera , vilket man måste göra. Man talar omettåriga ramar, och man är inte beredd att ge anslag därutöver. Vad som behövsär ett långsiktigt program för prospekteringsverksamheten och förbrytvärdésundersökningar av olika slag. Möjlighet att genomföra ett sådant fårman genom dét förslag om ett femårigt program som regeringen nu lägger fram ochsom näringsutskottet tillstyrker. Låt mig sedan gå över fill de energipolitiska avsnitten inäriiigsutskottets betänkande. vill regeringen satsa på stöd tillolika energiinvesteringar enligt det krisbekämpningspaket som man lade fram inovember och sofri det nu fattats beslut öm i . Det är fråga omorrifattandé satsningar' från samhällets sida.' Dét gäller först och ffärnsYätt "stirhulerä företag och kommuner att i praktiken" genomföradén'energipolitik sorh har'lägf fast,''men'som deborgerliga regeringarna här Varit långsamma ined ä'tt'génörriför'a. Orri mänenligt beslut skäll minska oljeberoendet och jå sikt avskaffakärnkraften, då måste samhället snabbt vidtakraftfulla åtgärderiör att bereda väg för de alternafiva energikällorna. Det ärvad som sker . Detandra syftet med regeringsförslaget har varit att utforma stödet till dessaenergiinvesteringar på ett sådant sätt att vi får ut det mesta möjliga av vadsom satsas i form av sysselsättning och utiiyttjande av den egna industrin ochgenom att importen pressas tillbaka. Dessatvå syften, dvs. det energipoUfiska och det sysselsättningspolitiska, liggerbakom de betydande satsningar som föreslås. är det fråga om 300milj. till stöd för utbyggnad av fjärrvärmenäten, 200 milj. kr. fill stödför torveldade förbränningsanläggningar samt 700 milj. kr. till stöd för ensamordnad upphandling av utrustning inom energiområdet med speciell inriktningpå svensk industri. Detta är regeringens prpgram, som fillstyrks avnäringsutskottet. Hurhar då oppositionen, inkl. kommunisterna, reagerat på de bestämda tag som nutas på energiområdet av den socialdemokratiska regeringen? Reservationernayisar att ppposifionsparfiernas inbördes splittring inom energipolitiken beståroch att den har fördjupats. Vi har både tre och fyra sidoställda reservationerfill olika avsnitt om energin i betänkandet. Det är mer än vi brukar vara vanavid inom näringsutskottet. Vi kan alltså konstatera att om borgerligheten i daghade innehaft regeringsmakten hade blockeringen varit total på energipolitikensområde. vill inte göra någonfing, utan yrkar avslag över helafältet. Centerparfiet vill mycket, men man är bara beredd att finansiera en delav det man begär. , slutligen, vill en del, men man är beredd attbetala f0r ännu mindre. Det är alltså situationen på den borgerliga kanten. Folkpartietoch har smitit från betalningen förr, det är inget nytt. Principiellt intressant är emellertid den moderata mofionen, som också har följts upp i form av reservafioner i näringsutskottet. Den har bara ett tema, och det är nej, nej och åter nej. Man är inte beredd att satsa på något sorn helst stöd vare sig till fjärrvärmeutbyggnad, torvutnyttjande eller upphand ling av energiutrustning. Folkomröstningens resultat är totalt ointressant för . Kan inte marknadsekonomin av egen kraft klara av att införa en ny energipolifik, så får det vara för del. Detta budskap markeras nu klarare än någonsin fidigare i den moderata partimotionen. Inte heller sysselsättningsargumentet finner nåd inför ögon. Särskilda statHga stöd för begränsade tidsperioder medför en ryckighet som inte befrämjar en riktig energipolifik, kan man läsa i första energireservafion till näringsutskottets betänkande. Det betyder att inte längre ställer upp på statHga satsningar och statligt investeringsstöd inom ramen för en aktiv konjunkturpolitik. Men de flesta inser annars att just energiinvesteringar lämpar sig särskilt väl som sysselsättningsskapande åtgärder i den situafion som ekonomi befinner.sigj.efter.de.borgerliga åren. Litet längre.ner isamma reservation står det: , "Detstatsfinansiella läget utgör också ett starkt argument mot en sådan nystödform." Här vill jag fråga exempelvis Per : När vi nu har så stor arbetslöshetinom industrin, tycker ni då verkligen från moderat håll att det är bättre atthålla inne detta investeringsstöd och att i stället tvingas betala ut dessapengar, kanske om, i arbetslöshetsersättning utan att få någonfinguträttat för pengarna vare sig i form av sysselsättning eller nyinvesteringar?Den passivitétspolitik som fortfarande tycks förorda prövades juoch misslyckades tillräckligt ofta under de borgerliga regeringsåren. Det villvi socialdemokrater inte vara med om en gång till. Därför står vi i direktmotsatsställning till de moderata synpunkterna när det gäller energipolifiken.' Beträffandeövriga tnotioner kan jag fatta mig kort. ' Låt mig först konstatera att'de-borgerliga partierna sägernej till det allmänna upphandlingsstöd om 700 milj. kr; som skulle kunnaanvändas över hela fältet till aktiva energiinvesteringar. Det skulle betydaatt man genom de resurser som finns till upphandhngsdelegätiönens förfogandeskulle kunna genomföra ett stöd till fliseldning, som vissa partier på denborgerliga sidan förordar. Det säger man alltså nej till.Upphandlingsdelegafionen, med de betydande ekonomiska resurser som den kommeratt få,.om följer näringsutskottets majoritet och regeringensförslag, kommer att underlätta för kommunerna. Den kommer ickeatt styrakommunerna. Den kommer att underlätta för korrimunerha att göra bra affärer.Den kommer att föra samman användare och tillverkare och den kommer att hainriktningen att vi skall stötta svensk industri på det här området - givetvisinom ramen för de handelspolitiska förpliktelser som vi har underkastat oss.Det är en skyldighet. Det kommer således att bli ett betydande stöd över heladet energipolitiska fältet när det gäller att stimulera och få fram en snabbutbyggnad av de alternativa energikällorna. Det är därför förvånansvärt attockså mittenpartierna har varit relativt sett negativt instälWa till det härupphandlingsstödet. Ni talar mycket om att satsa på de alternativaenergikällorna, men ni gör mycket litet när det gäller att stötta förslag somkonkret skulle kuhna innebära bestärhda satsningar. Låt mig sedan ta upp ytterligare en sak', närnligen stödettill fjärrvärmeutbyggnaden. Där ställer speciellt ett aiital extrakrav, bl. a. att näten skall vara konstruerade för lågtemperatursystem. Det ärett bra krav i sig, men det innebär att man kraftigf begränsar detstöd som kan ges fill olika fjärrvärmeutnyttjande kommuner; Visocialderhokrater tycker att det är fel att göra dessa begränsningar. Vr anserinte att det bästa skall bli det godas fiende, utan vi anser att fjärrvärmen ärså betydelsefull som flexibel ersättning för fortsatt oljeutnyttjande att denbör byggas ut även när den är baserad på högtemperatursystem och liknande. Vifillbakavisar således argumentering på'den pimkten. Jag vill också anlägga några synpunkter på reservationernai de delar de berör stödet fill torvförbränningsanläggningar. De borgerligapartierna och vpk vill att det skall utgå stöd också till eldning av flis idessa anläggningar. Vi kan bara konstatera att det som verkligen släpar efternär det gäller de alternativa energikällorna är justtorvförbränningsanläggningar. Vi socialdemokrater tycker inte att man skallsplittra upp de ekonomiska resurser som det ärmöjligt att avdela till detta område genom att ha alltför obestämda krav. Detär på torvområdet som vi har den verkliga eftersläpningen, och där skall vi geett ordentligt stöd för att få i gång utvecklingen. Om ni inte hade sagt nejtill föreslagna 700 miljoner när det gäller upphandling på energiområdet, hademan haft möjlighet att i inte obetydlig utsträckning stödja investeringar påfliseldningsområdet, när det hade varit befogat. Låt mig slutligen konstatera, vilket inte alltid framgårav den debatt som för när det gäller kolmiljöfrågorna, attsocialdemokratin har förordat stränga krav i fråga,om rening av utsläpp frånkolanläggningar. Vi kommer att förorda fortsatt stränga krav på detta område.Vi kommer att bygga upp . särskilda finansiella resurser.för att möjliggöradetta, och vi kommer - när kol-hälsa-miljö-projektet lagt fram sinarekommendafioner - också att fasfiägga mycket hårda krav på detta område. .Samfidigt skall man vara på det klara med att varje övergång från oljatill kol i verkligheten har inneburit mindre miljöutsläpp. Det är en glädjandeutveckling, och socialdemokratin är inriktad på att den skall fortsätta ochfullföljas och att kraven successivt skall skärpas på det här området. Med detta, fru talman, ber jag att än en gång få yrkabifall till näringsutskottets hemställan i betänkande 18. 'den- 17, 81PER (): Får jag lämna tre kommentarer fill LennartPetterssons anförande. Den första handlar om påstående attmoderaterna säger bara nej, nej och nej. Ja, , vi säger nej, nej, nejtill alla konstiga, snabba påfund från regeringens sida, som bara har till syfte att ge regeringsarbetet en air av målmedvetenhet och kraftfullhet men som inte stämmer in med de energipolitiska riktlinjer som vi har fastlagt. Vi ställer upp bakom oljeersättningsprogrammet, och vi ställer upp bakom forskningsprogrammet efter det att vi gemensamt sutfit i denna kammare och avvägt dessa program mot varandra. Men vi ställer inte upp för förslaget om de snabba pengar som regeringen och riksdagsmajoriteten nu uppenbarligen vill grädda kakan med. Den andra kommentaren handlar om sysselsättningen. Jagförstår att socialdemokratin har bekymmer, därför att man nu driver en politiksom enligt all tillgänglig expertis är på väg att få upp inflationstakten till12-15 % nästkommande år. Under de omständigheterna förstår jag att det kännslockande att öka stödet för att försöka dämpa de synliga negativasysselsättningseffekterna av den politiken. Men i längden är det en felaktigpolitik, , att tro att man kan dämpa sysselsättningseffektenav felaktig ekonomisk politik genom att ösa på mera statliga pengar, som i sintur drar upp det budgetunderskott som är själva orsaken till inflafionen ochdärmed sysselsättningsproblemen. Ni kommer att bita er själva i svansen ochgöra det riktigt ordentHgt. Dess värre är det de svenska löntagarna som kommeratt få stå för konsekvenserna. Min tredjekommentar handlar'om hur en energipolitik egentligen skäll bedrivasför att kunna ges epitetet målmedveten: Här odlar goT tesen om den socialdemokratiska regeringens inneboende kraft- fullhet och vishet. Men, , dét är inte någon tillfällighetatt vi i dethär landet slår vakt öm självstyrelse och ätt vi alltjämt i detta land baserar relationerna mellan företag och enskilda på marknads ekonomin. Vi slår vakt om den kommunala självstyrelsen, därför'ätt vi tror att det är ett demokratiskt bra sätt att ta till vara människors erfarenheter!Vi slår vakt om både denkommunala självstyrelsen och marknadsekonomin, därför att det har visat sig att dessa båda ting bättre än andra system kanklara det som är förenUgt med människors öriskeriiål och en effektiv allokering av resurserna. ' Alltså: Om vi skall kunna anpassa de eriérgipolitiskariktlinjerna till förhållandena i varje enskild kommun gäller det att regeringen håller tassarna borta och låter de människor som kan förhållandena, som kan göra bedömningar och som skall ta ansvaret verkligen också fatta besluten. Det är bättre att göra detta, , än att i otåligt nit inrätta den ena statliga delegationen efter den andra för att pressa på riiänniskor på samhällets basplan åsikter som regeringen möjligen tycker är bra men som kanske inte stämmer överens med vad människorna och komriiunerna tycker är ändamålsenligt. - : ::, 82OLOF (): Eftersom har strukit sig fråntalarlistan, skall jag kommentera några av de frågor som togupp men som jag inte berörde i mitt huvudanförande. Det finns naturligtvis rader av ofullkomliga förslag idenna proposition. Jag har sagt att det delvis är försvarbart, eftersom man harhaft så kort fid på sig i . Men en del av dem är av sådannatur att det har varit direkt besvärande vid behandlingen. Låt oss säga detrent ut. Sådan har varit t. ex. frågan om vattenkraftsskatt med dessofullkomligheter. Naturligtvis är detta inte tillfredsställande. Jag kan inte tänka mig att det är någon som tycker att manhär i skall behandla ett 300-miljonersprogram på mineralprospekteringsområdet,då det rent upp och ner i en mening anmäls ätt ett utvecklingsprogram-skallutarbetas. Man menar att de bemyndigade får disponera dessa 300 miljoner. Detär detta vi kritiserar. Därför säger vi: OK., redovisa detta, så får vi se vadvi kan göra på detta område. Låt oss då ta i taget. När det sedan gäller satsningar klagar att vi inte finansierar derti. Vi gör faktiskt det. Det är klart att det härfinns möjligheter att komma fillbäka. Vi föreslår t. ex. att energiupphandlingenskall filldelas 300 miljoner. Det skall gå till oljeersättningsfonden, intetill något nytt organ som byråkratiserar det hela. När det inte finns pengar ioljéersättningsfori-den, får regeringen komma tillbaka tillde här frågorna, ochvi får då pröva dem i deras sammanhang. Det har att göra med det förslag somregeringen har lagt fram och som vi avvisar till en del men inte när det gällersjälva .satsningenpå upphandling på energiområdet. När detgäller anläggningar som eldas med torv och flis påstår Petterssonatt vi genom att vilja begränsa resurserna försöker förhindra fliseldning;Det är precis detta som regeringen har gjort i ett särskilt beslut , genom attinföra hårda restriktioner i tillståndsprövningen för varenda flisanläggningfrån 70 000 till 30 0,00 m\ Detta är en förändrad inriktning av .politiken, ochdet är därför det står i proposifionen att stödet,skall.gälla ; anläggningarsom har byggts för att eldas med främst torv. Och det är därför som mansatsar på att främja koUntrpduktionen. Det går inte att bortförklara den förändrade inriktningen genomden,sortens tal. Jag konstaterar :att investeringar i kolanläggningar i det härlandet kan göras utannärmare precisering av miljökraven för kolanvändning på lång sikt. Jag han varnat för detta och sagt att detabsolut inte får bli en fråga om förhandlingarommiljökraven,,om hur mycket pengar som skall satsas av , staten för attfrämja,kolintroduktion etc. Det är viktigt för alla att veta vilka : regler somgäller långsiktigt. Energiministernhar sagt att satsrlirigen på kol är lagom, enligt en artikel i Hur skall man kiinna veta att något är lagom, om man inte talarom vilka krav man ställer från miljösynpunkt? Man har inte ens lovat attge explicita krav beträffande kolet, utan rnan. a. tidigare i Detta ärnågra kommentarer till vad har sagt. Att dethar blivit fler reservationer den här gången, , beror bl.a. på att nu i ökad utsträckning särar ut sig från Mineral- och energipolitiska . Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 83OSWALD (vpk): Några ord till medanledning av vad han sade om fasta bränslen - kol osv. Torvutvinningen släpar efter, sade , ochdärför skall vi satsa på den.. Ja, visst släpar den efter. Det har inte blivitdesatsningar som man förutsatte i tidigare energipropositioner, och det harblivit långt ifrån de satsningar som skulle ha varit möjliga, om man hade följtvåra förslag. Vi har länge drivit frågan om torvutvinning och påpekat atttorven är en stor inhemsk resurs. Men också andra områden släpar efter - biomassa iallmänhet, framför allt skogsavfall, från energiskog, vass, jordbruksavfall osv. Allt detta utgör en ..inhemsk resurs som är mycket viktig och som vi också måste, satsa på. ; yi kritiserar prppositipnen därför att i den sägs ingenting prn,dessa inhemska fasta bränslen. Man talar bara om kol och torv,. Det gör, pss, sornharhållit på med dessa frågor några .år,, litet orojiga. ,;:-,,-.,. ;,.,,, ..,,,, Som jagsade tidigare reagerar vi också mot att man skall relatera priserna. Ko] skallgöras billigt, lättillgängligt och bra. och priset skall sättas så att kol kankonkurrera med olja. Men man säger ingenting om att relatera priserna på deinhemska fasta bränslena så att de också blir konkurrensdugliga. Detta är enallvarlig brist. Jag varnar än en gång för risken att vi går in i ett nyttimportberoende, av kol för att ersätta oljan. Även om kolet ärbilligt betyder det inte att det eller kommeratt vara en billig energiresurs. Vi riskerar ätt göra samma fel nu som vigjorde , när man slängde all annan värmeteknik och bara satsade påolja med de fatala konsekvenser som vi har fått uppleva . Jag varnar för detta. Jag tycker att man mycket väl skulleha kunnat satsa litet mera på just inhemska bränslen, framför allt detlättillgängliga skogsavfallet och odlingen av energiskog. Där finns enutvecklad teknik för flis- och pelletstillverkning. Många socialdemokrater frånolika kommuner är mycket intresserade av detta. Vi vet att det ger jobb och ärväldigt bra för vår handelsbalans. Det är mycket allvarligt att man inte harsagt någonting härom, och det har vi kritiserat i våra motioner och reservationer. 8-; (): Jag tar mig friheten att försöka något dämpaLennart lovsång till förslaget om upphandling inom energiområdetoch dess finansiering. Regeringen föreslår ett nytt reservationsanslag på 700milj.