prot · G60987 · 1982-12-31 00:00:00 — Iförarbetena till lagrummet nämns skola med internatförläggning, särskiltlämpligt enskilt hem, behandlingshem för narkotikamissbrukare ochvärnpliktstjänstgöring, men det är här endast fråga om exempel. I praktikenförekommer också andra former för placering utom anstalt. När det gäller tiden för placering utom anstalt sägs det iden aktuella paragrafen endast att vistelsen utanför anstalt kan äga rum under"lämplig fid". Det innebär att, när längden av en vistelse utanföranstalt bestäms, den dömdes behandlingsbehov måste vägas mot andra faktorer,något som ju också är naturligt. I praktiken finner man exempel på mycket långatider för sådan placering. De direktiv som gäller för frivårdskommitténs arbete gerkommittén möjlighet att ta upp frågan om en ändrad utformning av 34 § lagen omkriminalvård i anstalt. Jag känner också fill att kommittén i sitt arbete harägnat särskild uppmärksamhet åt frågan vilken roll placering enligt denaktuella paragrafen kan komma att få i ett reformerat påföljdssystem. Någratilläggsdirektiv på den punkten behövs därför inte. Jag vill slutligen erinra om att även narkotikakommissionenhar i uppdrag att se över frågor som är av betydelse för kriminalvården från desynpunkter som har berörts. Om förbättrade behandlingsmöjligheter för narkotikamissbrukare 46HANS (): Jag tackar jusfitieministern för svaret. Jagtar fasta på att justitieministern framhåller att det med hänsyn till det storaantalet narkofikamissbrukare inom kriminalvården finns ett stort behov av placeringsmöjligheterenligt 34 § lagen om kriminalvård i anstalt. I kriminalvårdsverkets anslagsframställningar m. m. / 84 framhålls att en ökning av antalet 34 §-placerade skullesåväl ur statsfinansiell som ur individualpreventiv synpunkt vara att föredra.När det gäller placeringen pä behandlingshem och i familjevård bedömerstyrelsen på grundval av vissa undersökningar att det finnsutvecklingsmöjligheter. Om förbättrade behandlingsmöjligheter för narkotikamissbrukare F. n. pågår emellertid en 34 §-placering i genomsnittendast . Behandhngsmässiga synpunkter - framför allt när detgäller narkotikamissbrukare - talar i många fall för betydligt längreplaceringstider. har för en fid sedan redovisat enundersökning, varav det framgår att av 34 §-vistelserna varade högst tvåmånader och mer än hälften av dessa i högst en månad. Bara i av fallen uppgickvistelsen och i fill . All expertis anser inte bara att tvåmånadersvistelser påbehandlingshem är för korta, utan också att behandlingsresultaten är dåliga. Deflesta narkotikamissbrukare har efter en så kort behandlingstid återfallit imissbruk. Att genomsnittstiden inte är längre än vad jag här angetthar enligt sin grund i "en försiktigt avvaktandetillämpning från övervakningsnämndernas och kriminalvårdsnämndens sida". Det finns ett motstånd mot en 34 §-placering under längrefid på grund av att man uppfattat lagmofiven till bestämmelsen som mycketrestriktiva då det gäller längden av 34 §-vistelsen. Ledande tjänstemän inomkriminalvården har ansett att det vore värdefullt att genom en lagändringåstadkomma en förbättring! Det är inte möjligt att lagteknisktåstadkomma en förändring bara genom uttalanden, även om de kommer från högstaort. Det är av betydelse att justitieministern uttalar att dedirektiv som gäller för frivårdskommittén ger möjlighet att ta upp frågan om enändrad utformning av 34 § i lagen om kriminalvård i anstalt. I den rådande situationen med en kraftig överbeläggningvid våra kriminalvårdsanstalter är det av största betydelse att det finnsverkningsfulla och rehabiliterande alternativ fill fängelsestraffet. 34§-vistelse utanför anstalt men inom frihetsberövandets formella ram är ett avde viktigaste alternafiven till fängelse. Genom förstärkta satsningar och genomändrad utformning av lagtext och motiv kan denna behandlingsform bli ett merverkningsfullt alternativ i vårt påföljdssystem. har beräknat att vid en ökning avantalet 34 §-placeringar med 200 platser - en ökning som är fullt möjlig -skulle en nettobesparing av 5 milj. kr. för budgetår kunna åstadkommas. Dettaberor på att den genomsnittliga dygnskostnaden för en 34 §-placering är mycketlägre än för en anstaltsplacering. Men det är angeläget att understryka att detgäller att inte bara satsa på kvantitativa ökningar utan även och framför alltpå kvalitet. Det gäller i första hand att eftersträva en utökning av vårdfidenslängd främst för narkotika- och alkoholmissbrukare. Självfallet gäller detockså att ge den förlängda vårdtiden ett sådant innehåll att bättrebehandlingsresultat kan uppnås. Av särskilt intresse är att pekarpå möjligheten att öka utvärderingen av 34 §-insfitutet genom att vidtaplaceringar redan under initialskedet av verkställigheten. Denna fråga måsteemellertid utredas ytterligare.Kriminalvårdsstyrelsen är värd allt stöd i sina strävanden att förbättrasituationen. Den som placeras på behandlingshem eller i familjevårdenligt 34 § är inte formellt utskriven från kriminalvård i anstalt. Motbakgrund därav är enligt gällande regler kriminalvården ansvarig förkostnaderna. Dagen för formell utskrivning övergår kostnadsansvaret fill hemkommunen.Trots att utfärdat rekommendationer beträffandekostnadsansvaret till alla sociala centralnämnder har betydande svårigheteruppstått vid fortsatt behandlingsbehov efter frigivning. Det är angeläget att frivårdskommittén framlägger konstruktivaförslag i här berörda frågor. Detta är så mycket mer angeläget som det tordevara svårt för frivårdskommittén att finna goda alternativ fillfängelsestraffet. Jag hoppas justitieministern har förståelseför de synpunkter jag här framfört. Om förbättrade behandlingsmöjligheter för narkotikamissbrukare Jag kan i allt väsentligt instämma i HansGöran värderingar och bedömningar när det gäller värdet av särskildabehandlingsformer för narkotikamissbrukare. Jag vill bara med anledning av dena v lämnade uppgiften som genomsnittsfid säga,att denna naturligtvis dras ned mycket kraftigt av att ett mycket stort antalplaceringar tyvärr på grund av snabba misslyckanden varar bara någon ellernågra dagar. Åtskilliga vistelser pågår över , och ibland pågår deöver . Jag vill i det här sammanhanget understryka att avsiktenär att vistelsen på behandlingshem eller i familjehem skall fortsätta ävenefter det att man har beviljat villkorlig frigivning. Behandlingen förutsättsalltså i många fall fortsätta efter det att kriminalvårdens åtgärder haravslutats. Det är vidare faktiskt ganska väl beställt när det gällermöjligheter att komma fram med nya idéer på det här området. Det är inte mindreän fyra kommittéer och arbetsgrupper som arbetar med dessa frågor. Narkotikakommissionenhar detta som en väsentlig uppgift. har, som jag redanklargjort, i sina direktiv ett uppdrag att se på dessa frågor. Det finns ocksåen informell arbetsgrupp i som behandlar dessa frågor. Viär från och från kriminalvårdens sida företrädda i dennaarbetsgrupp. Även socialberedningen sysslar med problem av det här slaget. Jagtror således att det finns förutsättningar för att många idéer skall kunnakomma fram och bli förverkligade. 48 HANS (): Jag redovisade direkt i mitt anförande deprocenttal som gäller. Det är som kan beredas en vistelse på 6-12månader. Det är bara ett enda fall där det är . Detta bedöms av allexpertis -oavsett att genomsnittet dras ned av mycket korta tider - som alltförbegränsade vistelsetider för att man skall kunna åstadkomma resultat när det Om förbättrade behandlingsmöjligheter för narkotikamissbrukare gäller detsvårbehandlade klientelet, framför allt narkotikamissbrukare men ocksåalkoholmissbrukare. Den nuvarande fillämpningen har bidragit till att 34§-institutet inte har blivit så verkningsfullt som det skulle kunna bli medvissa förändringar, som jag angav i mitt anförande. Jag tror emellertid att jusfitieministern och jag iväsentliga hänseenden är ense och att det bara är i marginella frågor som dethar blivit någon nyansskillnad. Jag uppskattar vad justitieministern har sagt -något som jag också tagit del av på annat sätt - nämligen att det är på bredbasis som man nu verkar för att åstadkomma förbättringar på detta område. Detär mycket angeläget att vi kan driva på det här reformarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Föredrogs ochhänvisades Proposifionerna 1982/83:95och 99 fill skatteutskottet /83:104 fill jusfitieutskottet /83:107 filllagutskottet /83:111 fill socialutskottet /83:112 filljordbruksutskottet 16 § Föredrogs ochhänvisades Mofionerna 1982/83:2212 och 2213 till justitieutskottet 17 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1982/83:19 betänkanden1982/83:26 och 30 betänkanden /83:18, 19 och 23Jusfitieutskottets betänkanden /83:14-18 18 § Anf. På morgondagens föredragningslistaupptas finansutskottets betänkanden 30 och 26 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 19 §Anmäldes och bordlades 1982/83:96Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1982/83:106Godkännande av internationella avtal om jute och juteprodukter /83:108 Organisationen av Kulturarvet iFalun 1982/83:109 Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1982/83:113Verksamheten vid statens industriverk, m. m. 1982/83:114 Ändring i lagen(1960:331) om skyddsåtgärder vid olyckor i 20 § Anmäldes och bordlades Förslag 1982/83:17 Riksdagensförvaltningsstyrelses förslag om anslag på tilläggsbudget III fillstatsbudgeten för /83, m. m. 21 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:2214av BertU m.fl. 1982/83:2215 av m.fl. 1982/83:2216 av LarsWerner m. fl. Ändring i m. (villkorlig frigivning och kriminalvård i frihet m. 1982/83:85) 22 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellafion framställts 1982/83:83av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder för att minskaarbetslösheten i bl. Arbete åt alla är ett mål som dennuvarande regeringen har gemensamt med den föregående regeringen. Det råderbred polifisk enighet om att arbetslösheten är ett gissel som inte fåraccepteras. Överlöpningar har visserligen förekommit i debatten, som när dennuvarande statsministern påstod att den förutvarande regeringen medvetet ökadearbetslösheten, men förhoppningsvis är det uttalanden som ångras djupt. arbetsmarknadsöversikt för länär en mycket dyster läsning. uppges fler ha varitarbetslösa jämfört med samma månad föregående år. Detsammanlagda antalet arbetslösa var 4 432, och ökningen av antalet arbetslösaskedde, trots att 1 000 fler placerats i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Endast 509 lediga platser nyanmäldes iHalland, vilket är av det antal platser som nyanmäldes samma månader1981 och 1982 och mindre än hälften av vad som erbjöds januarimånaderna 1979och 1980. Antalet nyanmälda lediga platser har i vart fall intevarit färre och antalet kvarstående arbetslösa kassamedlemmar intestörre i . Drygt 8 000 människor, som förklarat att de stod tillarbetsmarknadens förfogande , hade vid slutet av 307lediga platser att konkurrera om. Bara 20 av dessa lediga platser fanns itillverkningsyrken. Det finns en del lämpliga objekt i när det gällerfrämjande av sysselsättningen. har uttalat sig för att skall byggas som motorväg. Dubbelspår på järnvägen , med Nr 87 som en förstaetapp, är ett annat lämpligt objekt. Tisdaeenden , liksom i andra län, finnsdessutom skäl till investeringar inom 1 mars1983 energisektorn. Satsning påenergihushållning, tillvaratagande av spillvärme och övergång till inhemska bränslen kan skapa många jobb såväl i Meddelandeom byggsektorn som i industrisektorn, såväl på tjänstemannasidan somi frågor arbetaryrken. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om att tillarbetsmarknadsministern få rikta följande fråga: Vilka åtgärder är regeringen beredd att snabbt vidta föratt minska den mycket höga arbetslösheten, som inte minst i är ettmycket stort problem? 23 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:299 av () till försvarsministern ombevarande av Granhammars slott: Granhammars slott, nyckelverk i vårarkitekturhistoria, ritat av , 1700-talsslott med delar från1600-talet, hotas av rivning. Anledningen är att en restaurering bedöms bli fördyr och att försvaret inte anser sig ha råd med vare sig reparationskostnadereller årligt underhåll. Trots tillvaratagande av unika inredningsdetaljer ochdokumentation är en rivning upprörande. Byggnadens värde ur kulturhistorisksynpunkt har verifierats av flera myndigheter. För våra efterkommande måste dette sig obegripligt, att ett levande och väl bevarat historiskt dokument i formav en byggnad rivs. Vad som blir kvar är fotografier och inredningsdetaljer.Som inspiration för studier i vår historia är den bevarade byggnaden viktigareän den dokumentation som görs och som i första hand kommer att intresseraforskare. Är försvarsministern beredd att medverka till att slottetbevaras och får en vettig funktion? 1982/83:300 av () till jordbruksministernom en omprövning av förslaget rörande skogsavverkningskonton: Det förslag tillskogsawerkningskonton som redovisas i en lagrådsremiss är ett dråpslag mot detenskilda skogsbruket. Förslaget präglas av byråkrati och centralstyrning. Deenskilda skogsbrukare som i stor utsträckning och väl sköter sin skog reagerarmot förslaget i en enorm proteststorm. Mot bakgrund av förslagets följder fördet enskilda skogsbruket och proteststormen vill jag fråga jordbruksministernom han är villig att i grunden ompröva förslagen till skogsavverkningskonto,innan detta förvandlas till proposition till . 1982/83:301 av () till industriministernom marknaden för lättklinker: Enligt uppgifter som framkommit bl.a. genom massmedia förbereder AMS att ge ekonomiskt stöd till uppförande av enlättklinkerfabrik i . I finns landets enda lättklinkerfabrik, somtrots att den f. n. endast utnyttjar två av fyra ugnar för bränning av leraändock täcker behovet på den svenska marknaden. Med ytterligare en lättklinkerfabrik kommer AB Svensk Lecaatt få stora svårigheter att fortsätta produkfionen i . En nedläggningav AB Svensk Leca skulle också, utöver att 100 arbetstillfällen försvinner frånkommunen, drabba den näraliggande kommunala sopförbränningsstatio-nen, somanvänder hålen efter lerbrytningen till att tippa förbränningsrester i, för attpå så sätt återställa marken. Rötslammet från sopförbränningen utnyttjasdessutom av Leca i tillverkningsprocessen för att utvidga lecaku-lorna. Jag anser det inte samhällsekonomiskt försvarbart attsatsa omkring 26 milj. kr. i lån och lokaliseringsstöd till etablering avytterligare en fabrik för tillverkning av lättklinker, när det bara skulleförvärra problemen i en del av landet och skapa ytterligare problem i en annanlandsända. Med hänsyn till den begränsade marknaden för lättklinkervill jag fråga industriministern om han är beredd att medverka till att enöveretablering i denna bransch inte kommer till stånd. 1982/83:302 () till statsrådet om utvärdering av den verfikala skolorganisationen: beslöt densocialistiska majoriteten i att lägga ned två av de s.k. vertikala skolorna i , Ahlströmska skolan och , tillförfång för mångfalden och kvaliteten i den svenska skolorganisationen. Mot bakgrund av det anförda ber jag att till statsrådet fåställa följande fråga: Avser statsrådet att geskolöverstyrelsen i uppdrag att utvärdera den från alla håll väl vitsordadetotala vertikala skolorganisationen (9-årig grundskola plus gymnasium i sammaskolenhet)? 1982/83:303av Margh () till utbildningsministern om tillsättningen av professureni energihushållning vid : I samband med tillsättningsärendetgällande professur i energihushållning vid har framkommit attenskilda och företrädare för organisationer sökt påverka tillsättningen utanförden fastställda formella proceduren. Enhgt gällande bestämmelser vidprofessorstillsättningar får hänsyn endast tagas till vetenskaplig meritering ochpedagogisk skicklighet inom det aktuella ämnesområdet. Vilken hänsyn avser utbildningsministern att tillmätainformell information utanför den i förordning fastlagda formella ordningen? 1982/83:304 av () till justitieministernom åtgärder för att stoppa viss inseminationsverksamhet: Avser justifieministern att iNordiska ministerrådet ta initiativ för att stoppa det geschäft i fråga ominsemination som bedrivs av en firma i ? 24 §Kammaren åtskildes .