prot · G609142 · 1982-12-31 00:00:00 — Jordbruksministern nämnde den paradox som manupplever när man inom ministerkretsen i samlas och talar om livsmedelsöverskottet.Jag frågar mig: Vilka framtida tankar ger det anledning till inomministerkretsen? Till vill jag säga; Vi står bakom 1977 årsjordbruksbeslut om ca odlad jord. Och jag hoppas - och detkommer jag och att göra allt vad vi kan för att se till - att maninom livsmedelsutredningen också stannar för ett bibehållande av denna riktlinje. Jag vill påpeka att det såvitt jag förstårföreligger en bred enighet bland berörda parter inom vår livsmedelsförsörjningom att vi har anledning att eftersträva en bättre anpassning avlivsmedelsproduktionen, så att den inriktas mera mot våra behov. a.ansluter sig LRF också till den uppläggningen. Beträffande anpassningen till våra behov vill jag säga attjag i direktiven till livsmedelskommittén har räknat in i våra behov deutfästelser som vi gör på det här området i form av katastrofhjälp och direkthjälp till olika länder ,i,i fA.- ning av hur vi skall lägga upp ett produktionsmål ifortsättningen för det svenska jordbruket. Det finns ingenting uttalat i de här direktiven om att viskall lägga ned några produktionsresurser - däremot att vi skall eftersträva ensådan inriktning av utnyttjandet av våra produktionsresurser att vi får enbättre anpassning till alla dessa generella behov som jag nu har talat om, somomfattar dels vår egen försörjning, dels också de insatser som vi utfäst ossatt göra när det gäller de länder som behöver ett handtag i det härsammanhanget. Detta menar jag ärlivsmedelskommitténs underlag för de bedömningar som den skall göra. 17PAR (): En diskussion om hur vi skall anpassa urvaletav olika produkter till de behov som vi har här hemma, och rimligen då ocksåtill de behov som finns i vår omvärld, är naturligtvis alltid nyttig att föra.Och det finns säkert utrymme för förändringar på det området. Men den debatt som förts och som bl. a. anförtssom motiv för livsmedelsutredningen har också handlat ganska mycket om totalvolymenav vår produktion, och det har förts fram att den är för stor. Det är en sådandebatt som jag upplever är orimlig att föra i en situation när världen - som vitrots allt är en del av - befinner sig i en inte bara akut utan också långvarigförsörjningskris. Jag menar alltså att utgångspunkten för det arbete somskall bedrivas måste vara att de svenska produktionsresurserna pålivsmedelsområdet skall utnyttjas så väl som möjligt och att man skall se tillatt vi producerar så mycket vi kan på ett ekologiskt hållbart sätt. Sedan kan man naturligtvis diskutera vilken typ avprodukter vi skall producera. Men den totala volymmålsättningen måste vara attingen produktionskapacitet skall lämnas outnyttjad. Om en svensk jo rdbru kspolitik med syfte att lindra denglobala livsmedelskrisen Fullt så enkelt som att inte någonproduktionsmöjlighet skall lämnas outnyttjad är det kanske inte. Antag t. ex.att vi driver upp en produktion med stöd av importerade produktionsmedel somkanske ger marginella effekter när det gäller våra möjligheter att ökaprodukfionen, men som skulle ge ett betydligt större utbyte om de kunde sättasin just i de länder där produktionen är låg , där man behöver insatser föratt kunna öka produktionen, och där man saknar tillgång till dessaproduktionsmedel. Frågan om hur vi på bästa möjliga sätt skall organiseravår livsmedelsproduktion, globalt sett, och vår livsmedelsförsörjning somockså kommer in i bilden innehåller naturligtvis många komponenter. Den stora,avgörande och viktiga frågeställningen kommer vi inte att kunna lösa i våradiskussioner här. För den frågan gäller hur vi skall kunna få en omfördelningmellan de rika och de fattiga länderna i stort, som gör det möjligt för defattiga länderna att få en drägligare utkomst, som gör det möjligt för dem attfå tillgång till de produktionsresurser som de behöver för att på rätt sätt kunnautnyttja sina grundläggande förutsättningar för livsmedelsförsörjning. Jag tror att med den uppläggningsom vi har valt att ge direktiven till livsmedelskommittén täcker dessa in deförutsättningar vi behöver ha i för att kunna diskutera på vilket sättvi dels skall klara vår egen försörjning, dels göra de insatser som ifortsättningen kan komma att uttala sig för när det gäller den här typen avstöd till utvecklingsländerna. 19PÄR (): Jag vill understryka att jag i mindebatt har talat om de svenska produktionsresurserna; jag har alltså bortsettfrån importerade insatsmedel. Jag håller med om att vi mycket väl kan föra endebatt om i vilken mån vi skall använda oss av importerat kraftfoder osv. föratt driva upp en produktionsvolym i . Men det jag tycker är viktigt, ochdet jag har betonat i min interpellation, är att vi bör utnyttja de inhemskaproduktions- Om en svensk jordbrukspolitik med syfte att lindra denglobala livsmedelskrisen resursernai form av mark, maskinpark, kunnande osv. så väl som möjligt för att få bästamöjliga utbyte av detta. Det är vad jag anser vara nödvändigt för att kunna taett internationellt ansvar. I vilken mån livsmedelsutredningens direktiv ärtillfredsställande när det gäller att klara det internationella ansvarstagandejag har efterlyst får vi naturligtvis se närdess resultat kommer. Jag har inteuppfattat att direktiven ger den klara inriktningen att vi skall utnyttja desvenska produkfionsresur-serna så väl som möjligt. Men får vi det resultatetkommer vi naturligtvis att vara nöjda. Ett klargörande från jordbruksministernssida om att ett resultat förväntas som t. ex. innebär att vi utnyttjar hela densvenska åkerarealen också skulle naturligtvis vara en värdefullvägledning för utredningens arbete. Det framgår av direktiven hur jag ser påproduktionsmålsättningen och på hur vi skall utnyttja våra resurser. Detframgår med önskvärd tydlighet att vad det gäller i den här omgången är attdiskutera med vilken inriktning av jordbrukspolitiken vi bäst skall kunnamotsvara de anspråk som vi själva kan komma att ställa på vårlivsmedelsförsörjning och på de insatser i övrigt som skall göras på grund avatt vi över huvud taget producerar livsmedel. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1982/83:31 Justitieutskottetsbetänkanden /83:31-33 betänkanden /83:32, 35 och 36Socialförsäkringsutskotiets betänkanden /83:21-23 Utbildningsutskottetsbetänkanden /83:25, 28 och 30 betänkande 1982/83:20Jordbruksutskottets betänkande 1982/83:33 betänkande1982/83:38 betänkanden /83:23, 24 och 27Civilutskottets betänkande 1982/83:29 7 § På förslag avförste vice talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till , då de till dagens bordläggning anmäldautskottsbetänkandena väntades föreligga. 8§ Förhandlingarna återupptogs under ledning avandre vice talmannen. 9 § Anf.21 : Nr 142 På morgondagens föredragningslista upptas den arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 24, o ; 903 omutveckling i (prop, 1982/83:120) i nu angiven ordning främst bland tvågånger bordlagda ärenden, 10 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1982/83:28 De förtroendevaldasarbetsförutsättningar i kommuner och landstingskommuner m, m. (prop.1982/83:97) och politiska sekreterare i kommuner och landstingskommuner (prop.1982/83:132) 1982/83:32 Ändringar i lagen ombiskopsval, lagen om kyrkliga kostnader och lagen om förvaltning av kyrkligjord (prop. 1982/83:152) 1982/83:30 Vissa bidrag urarbetarskyddsfonden (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:31Ändring i hälso- och sjukvårdslagen (prop. 1982/83:116) 1982/83:32 Tilläggsbudget III,såvitt avser verksamhetsområde (prop. 1982/83:125 delvis) 1982/83:33 Överenskommelse omläkarutbildning m. m. 1982/ 83:123) 192/83:25 Idrott, rekreation och turism (prop. 1982/83:100delvis) 1982/83:36Ändring i lagen om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (prop. 1982/83:136)1982/83:37 Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning (skriv.1982/83:155) 11 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:496 av () till statsrådetRoine om sysselsättningen för anställda vid i : Den statliga avseratt lägga ned sin verksamhet i , flytta tjänstemännen till samt avskedapersonalen vid sitt bokbinderi. Detta sker trots att verksamheten, enligt deanställda och deras löntagar-konsult, går med vinst. Avsikten frånföretagsledningens sida är uppenbarligen att lösgöra den attraktivt belägnafastigheten för försäljning. Företagets tillvägagångssätt och planer har naturligt nogväckt protester hos de anställda, som har svårt att inse varför en lönsamverksamhet i nuvarande arbetsmarknadsläge skall läggas ned och de anställdakastas ut i arbetslöshet. Mot bakgrund av det anförda ber jag att få frågastatsrådet : Vilka åtgärder kan, enligt statsrådets mening, vidtas föratt säkerställa att de anställda vid bokbinderiet i inte kastas ut iarbetslöshet? 1982/83:497 av Per () till statsrådet planerad överenskommelse om gasleveranser från : Den socialdemokratiska majoriteteni kommun har hårt engagerat sig för ett brett kultur- och industriutbytemed . Häri ingår bl. a. kulturarrangemang såväl i Sovjetunionensom i och en speciell uppsatstävling i om . En viktigdel av utbytet handlar också om naturgas. Starka försök - tydligen också direktgentemot ryska intressenter - görs uppenbarligen från kommunens sida för attfrämja en överenskommelse med om gasleveranser och anläggande aven naturgasbaserad industrianläggning i , till hälften ägd av . Oberoende av de dagsaktuella relationerna mellanSovjetunionen och finns det skäl att fråga sig hur enskilda kommunerbör engagera sig i frågor av övergripande nationell betydelse och med möjligaimplikationer också utanför det aktuella sakområdet. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka planerhar regeringen i fråga om gasöverenskommelsen, inkl. anläggande avnaturgasbaserade industrier, med ? Vilka uppgifteranser regeringen att kommunerna resp. regeringen har i frågor av den karaktärsom naturgasen är exempel på? 1982/83:498 av () till industriministern om neutral konkurrens mellan statliga och privataplantskolor: Staten har betydande intressen iplantskolor. Dessa drivs dels i domänverkets regi, dels av domänverketsdotterbolag. Plantskoleverksamheten är en ren affärsverksamhet. Reklam, såsombroschyrer och prislistor, distribueras till ett stort antal mottagare perpost. Dessa försändelser skickas som tjänstepost. Härvid åtnjuter de av statenägda företagen en betydande fördel i jämförelse med privata företag. Vill statsrådet medverka till att tjänstebrevsrätt inte ifortsättningen utnyttjas i kommersiellt sammanhang samt i övrigt till attsåvitt möjligt neutral konkurrens upprätthålls mellan statliga och privataplantskolor? 1982/83:499 av (vpk) till bostadsministern omförbättring av bostadsbidragen: Hyresgästernas ekonomi blir alltmeransträngd. Sänkta reallöner, kraftiga hyreshöjningar och urholkning avbostadsbidragen är några orsaker till detta. Många hushåll har hamnat underexistensminimum. Närmare 300 000 hushåll har förlorat sina bostadsbidrag.De övre hyresgränserna och inkomstgränserna för beräkning av bostadsbidrag harinte följt med löne-och kostnadsutvecklingen. hade exempelvis avtvåbarnsfamil-jerna bostadsutgifter utöver den övre hyresgränsen - utgifter sominte täcktes in i bostadsbidragen. Avser regeringen att föreslånågra förbättringar av bostadsbidragen? 12 § Kammaren åtskildes .