prot · G609153 · 1982-12-31 00:00:00 — Det har nämligenvisat sig att lagen om nyinvesteringsförbud är behäftad med en mängd brister -det är vi överens om, och jag. Jag tror att det är mycket svårtatt täppa till dessa brister och lappa ihop lagen. Det räcker alltså inte, utandet måste till en total bojkott av . Detta är viktigt inte minst med tanke på att regimen hartrappat upp våldet mot befolkningsmajoriteten i betydligt. Dessutomhar man trappat upp våldet mot frontstaterna betydligt, där man nu dagligenbedriver terrorbombningar. Som jag har framhållit tidigare är dessutom desvenska företagen mer eller mindre involverade i den sydafrikanskamilitärapparaten. Det är alla de här sakerna sammanlagda som gör att vi anseratt vi måste ta nästa steg och införa en total bojkott. Jag vill påminna om den konferens som hölls iLissabon , där inget av de svenska partierna deltog förutom vpk, mendär det fanns en representafiv samling frän frontstaterna med derasutrikesministrar i spetsen. De uttalade sig för att det är dags för en totalbojkott av . Om jag inte tar alldeles fel, ansåg de att även ettinitiativ från ett enskilt land skulle vara värdefullt i sammanhanget. Men, som sagt, mittenpartierna och socialdemokraterna varju av någon konstig anledning inte med på konferensen. Telegrammen frånSAP-högkvarteret till konferensledningen i var många: Vi kommer, vikommer inte, vi kommer och vi kommer inte. 84 HANS (); I motion 721 om ökat stöd till Namibiaföreslår jag och andra socialdemokratiska ledamöter bl. a. att svensklagstiftning bör införas som förbjuder all import och all medverkan videxploatering av naturresurser. Det framförs vidare att i FN bör verka för attandra medlemsländer vidtar motsvarande lagstiftningsåtgärder samt att det s. k.Namibiadekretet fill skydd för naturtillgångar, som antogs av FN:sgeneralförsamling , också antas av . Utskottet har förståelse för motionärernas önskan attutvidga och effektivisera de ekonomiska påtryckningarna mot . En sådanönskan återspeglas enligt utskottet i uppdrag till regeringen attutreda förutsättningarna för utvidgade svenska påtryckningsåtgärder motSydafrika. Det är iHaag förklarade att ockupation av är olaglig. Samma ställningstagande har 149 har under sin ockupationav bedrivit en kolonial utplundring av naturtillgångar ochföretagit en omfattande export av naturtillgångar och varor från Namibia.Särskilt allvarhg är den stora exporten av uranium från , istorleksordningen världens femte exportör av denna ytterst eftersökta vara. Den svenska importen från har under senare tidbegränsats till och består av ,och andra skinnvaror. Namibiadekretet förbjuder - utan särskilt tillståndfrän - all export av naturfillgångar och varor liksom allmedverkan fill exploatering av naturfillgångar i . Flertalet länderanser att Namibiadekretet är rättsligt gilfigt och bindande för alla stater. Förvaltarskapet över tillkommer inte ,utan . Den svenska importen har skett utan tillstånd från FN:sNamibiaråd. Rådet anser sig ha bättre rätt fill all egendom som utförts frånNamibia och har förbehållit en blivande regering i ett självständigt Namibiaatt hålla envar som bryter mot dekretet ansvarig för skador och att krävaskadestånd av dem som tillägnat sig egendom från . Investeringar i är generellt förbjudna enligtNamibiadekretet. Det gäller alla naturtillgångar, oavsett om det rör sig ommineraler eller animaliska tillgångar. Något undantag av det slag som densvenska lagen om förbud mot investeringar medger är inte tillåtet enligtdekretet. Jag utgår frän att utskottet med sitt betänkande menar attSydafrikakommittén skall kunna utreda förutsättningarna för utvidgadepåtryckningsåtgärder på så sätt att det även skall kunna prövas omNamibiadekretet skall omsättas i svensk lagstiftning. Ett bekräftande besked pådenna punkt är av intresse att få från utrikesutskottets talesman . I motionen yrkas som nämnts att i FN skall verkaför att andra medlemsländer vidtar föreslagna lagsfiftningsåtgärder och attNamibiadekretet antas av . Om detta uttalar utskottet attSverige verkar för att skall fatta bindande beslut omsanktioner mot . Dessa strävanden har, som utskottet framhåller,pågätt - i samarbete med övriga nordiska länder. Utskottet utgårfrån att regeringen fortsätter dessa strävanden i syfte att uppnå Namibiassjälvständighet enligt FN;s Namibiaplan, och utskottet menar attmofionsyrkandet i denna del därmed får anses tillgodosett. Att verkarför Namibiadekretet på sätt som föreslagits i motionen bör vara väl förenligtmed att verka för genomförandet av . Det finns enligt flera källor en sydafrikanskockupationsstyrka i på 80 000-100 000 man. Den används för attterrorisera landets befolkning. utgör en militärbas för Sydafrikasständiga angrepp pä grannländerna, främst . I spåren av denna politik har väldiga massakrer ägt rum.Massakern på oskyldiga-flykfingar i Kasinga i södra och massakern iOskukuku i norra är båda bevis pä brutala våldspolitik.Andra händelser har sedan inträffat som ytterligare förstärkerdenna våldspolifiks innehåll. presenterade i slutet av förra åreten rapport om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i . Irapporten redogörs bl. a. för att människor hålls fängslade utan rättegångar,sitter häktade utan tidsbegränsningar och blir torterade, ofta i hemligainterneringscentraler. I rapporten beskrivs också hur människor försvinnerefter arresteringar och hur motståndare avrättas utan att någon domstolavkunnat någon dödsdom. efterlyser en oberoende rättsligkommission för att undersöka tortyren och andra övergrepp. Denna undersökningbör företas inom FN:s ram, i första hand genom att en tillsätts. Andra möjligheter är att FN:s kommissionför mänskliga rättigheter utser en s. k. Ad hoc working group eller en speciellFN-observatör. En ytterligare möjlighet skulle kunna vara att får i särskilt uppdrag att undersöka här berörda frågor. Utskottet hyser förståelse för syftet bakom kravet pä enoberoende kommission men är tveksamt till initiativ som skulle riskera attmisslyckas om sydafrikanska myndigheter vägrar samarbete. Jag hoppas att i FN eller i annat sammanhang skallfinna utvägar till en bred och kontinuerlig internationell undersökning. Dethar i andra sammanhang visat sig att sådana internationella kommissioner ellersärskilda undersökningsgrupper haft stor betydelse för att utreda, klarläggaoch dokumentera allvarliga kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter.Ett exempel på detta är den Ad hoc working group som varit verksam under enföljd av år beträffande . Denna har kunnat sammanställa en ytterligtvärdefull dokumentation trots att militärjuntan i vägrat samarbete. Inresa i har inte allfid vägrats av myndigheternadär. Både religiösa och andra grupper har fillåtits inresa. Jag har inte något särskilt eget yrkande. Jaghar velat framföra dessa synpunkter för beaktande i strävandena att ge ökatstöd till frihet och självständighet. 85STURE (): Det är allfid stimulerande att höra HansGöran Franek, och det var det också . Får jag säga att utrikesutskottet i det läge som vi nubefinner oss i har haft två utgångspunkter. Den ena var att vi vid behandlingenutgick från den nuvarande svenska politiken när det gäller södra och denformella behandlingen av frågan. Den andra utgångspunkten var att vi utgickfrån att den vidare diskussionen om vad som kan göras och bör göras kommer närSydafrikakommittén lägger fram sitt förslag. Som talesman för utskottet är jaginte beredd att nu föra ett mera personhgt resonemang kring dessa frågor. Menvi är helt överens om att förhållandena är sädana att det finns skäl förspeciella åtgärder. Det är bl. a. mot den bakgrunden som vi har fått Men den komockså till för att påverka inte bara den sydafrikanska regimen utan också envidare världsopinion. Därför är det viktigt att vi inte bara agerar, utan sertill att vi agerar medvetet för att just få till stånd en vidare opinion. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (riktlinjer försvensk krigsmaterielexport) Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 17 för reservation 1 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (krigsmaterielexport till m. Utskottetshemställan bifölls med 245 röster mot 61 för reservation 2 av ochPär . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1-3 (ekonomiskbojkott av ) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 17 för reservationen av . Mom. 4-6 Utskottets hemställan bifölls. 12§ Nordiska ministerrådets allmänna budget för betänkande 1982/83:22 om nordiska ministerrådets allmännabudget för är 1984 m. m. 1982/83:169). 86 (): Det betänkande som skall behandlas, utrikesutskottets betänkande nr22, är ett till omfånget mycket litet betänkande. Icke desto mindre berör deten mycket väsentlig del av den svenska politiken, nämligen det nordiskasamarbetet. Det budgetomfång som det här är fråga om är också väldigt litet iförhällande till den stora svenska budgeten. Men jag tyckte ändå att det fannsskäl att ta av kammarens tid i anspråk för att understryka denstora betydelse som det nordiska samarbetet har för vårt land. Det är ocksåbetydelsefullt att understryka den enighet som oftast manifesteras kring detnordiska samarbetet. Jagtror att vi som är den svenska representanter i haranledning att mycket oftare än vad vi gör understryka det nordiska samarbetetsbetydelse för de nordiska medborgarna. Det är ett unikt samarbete i världen.Det finns många länder av de nordiska ländernas storlek som med beundran ser pådet nordiska samarbetet och önskar att de själva kunde leva under sådanaomständigheter som vi gör här i , med självständigheti utrikespolitiska frågor, som man har ett mycket nära samarbete övergränserna pä många praktiska områden. Vi har vår passfrihet och många andrafriheter samt utformningen av sociala trygghetssystem, som gör att vi ocksåkan känna trygghet när vi reser i de nordiska länderna - för att ta bara någraexempel. Vid sammankomst i fattades enlång rad viktiga beslut. Jag skall peka på ett par av dem. Det första är att beslöt att uppdra åtministerrådet att framlägga en handlingsplan för att komma till rätta med deekonomiska och sysselsättningspoUtiska problem som vi har inte bara i Nordenutan i hela väriden. Detta är ett viktigt steg. Ufifrån tre skildamedlemsförslag kunde man komma fram till en politisk enighet, där frågan om denmänskliga rättighet det utgör att man har ett arbete ställdes i centrum fördiskussionen och där partiskiljande åsikter lades åt sidan, därför att manmenade att vi nordiskt måste göra vad vi kan för att hjälpa upp situationen förvåra medborgare. Det var också intressant att kunna konstatera hur man pådet internationella området ville framföra den synpunkten att vi skulleuppträda gemensamt. Jag tänker då på och . Ett annat viktigt område som togs upp till behandling vidrådets möte i var datateknologin. Utvecklingen på detta område går framåtmed mycket stor fart. Det är svårt att hinna med, och vi vet inte vad dennateknologi bär i sitt sköte för framtiden. Därför togs initiativ för två årsedan till en nordisk datateknologisk utredning. Denna utredning har lagt fram sitt betänkande, som varitute på remiss. Vid rådets möte beslöts att ministerrådet skulle få i uppdragatt även här utarbeta ett handlingsprogram. Jag gläder mig åt att vår nordiskasamarbetsminister finns här i kammaren, och jag skulle vilja hemställa såvälnär det gäller det ekonomiska handlingsprogrammet som när det gäller detdatateknologiska att den lägger ned mycken kraft och mycketarbete pä att detta handlingsprogram kommer fram. Som framgår av ekonomiska utskottets betänkande i dettaärende är det viktigt att vi får en gemensam handlingsplan. Här rör detmänniskors sysselsättning. Det gäller möjligheten att utnyttja datateknologinför utveckling av de mindre företagen. Det gäller att kunna använda detta iregionalpolitiskt hänseende. Det gäller även frågan om utbildning av människor. Detkommer här en ung generation, som har utbildning på detta område, även om dennainte är till fyllest. Här finns ett oerhört stort utbildningsbehov för allagenerationer, allt ifrån till universiteten. Inte minst är detväsentligt att folkbildningsarbetet tar tag i detta. De fackligaorganisationerna understryker också behovet av att vi på detta område tar tillvara den gemensamma kunskapen i så att vi kan ha stor beredskap förframtiden. Det måste bli så att de vanliga människorna och inte bara teknikeroch experter får bestämma hur vi skall ha det. Nordiska ministerrådets allmänna budget för Nordiska ministerrådets alUnänna budget för underströks också integritetsfrågorna när detgäller datateknologin. Eftersom jag anmälde mig sent och min talartid är slutvill jag än en gång understryka att jag hoppas att regeringen tar dessadatateknologiska frågor på allvar och ser till att ministerrådet snabbtframlägger en handlingsplan. Jag delar uppfattning omangelägenheten av att understryka betydelsen av det nordiska samarbetet när vidiskuterar våra frågor, även nationella sädana, här i kammaren. Den viktigaste uppgiften för det nordiska samarbetet justnu är utan tvivel att söka samordna de nordiska ländernas insatser i kampen motden ekonomiska krisen och dess följdverkningar. har i stor enhällighet slagit fast attarbetslöshet aldrig får accepteras som ett medel i den ekonomiska politiken. Vid sin session i uppmanade ,på förslag av ekonomiska utskottet, regeringarna i de nordiska länderna att idet internationella samarbetet på det ekonomiska området slå vakt omvälfärdsstatens bärande idéer - rätten till arbete, en rättvis fördelning avproduktionsresultaten och skydd för de svaga grupperna i samhället. Man krävdeatt regeringarna gemensamt skulle arbeta för en sådan inriktning av denekonomiska politiken, i första hand inom . har följt en intensiv diskussion mellan denordiska ländernas regeringar om förutsättningarna för ett gemensamtuppträdande i syfte att få till stånd en sådan inriktning av den ekonomiskapolitiken. Även om det finns skilda synsätt pä dessa frågor, kan vi medglädje konstatera att man i stort kunnat samlas kring en gemensam linje. VidOECD:s finansministermöte kunde våra länder uppträdagemensamt till förmån för en ekonomisk utveckling med den inriktning uttalat sig för. Det är av stor betydelse om de nordiska länderna på dettasätt på centrala områden i samhällsutvecklingen kan samlas till gemensammaställningstaganden och gemensamt agerande. Det ger utan tvivel våra ländermöjlighet till ett betydligt större inflytande i det internationella samarbetetän om de nordiska länderna uppträdde vart för sig. Det är den ena sidan av saken - där har rådets initiativgett konkreta resultat. Vid sessionen i enades de storapartigrupperna om att begära att regeringarna skulle lägga fram en aktionsplanför ekonomisk utveckling och full sysselsättning i våra länder. Ministerrådetvälkomnade detta initiativ. Finansministrarna har inlett arbetet på dennaaktionsplan, där representanter för både finans- och arbetsmarknadsdepartementetingår på svensk sida. Finansministrarnas diskussion fortsätter på ett möte den20-21 juni, och samarbetsministrarna, som har ansvaret för att rådetsrekommendationer fullföljs, kommer att få en redogörelse för arbetetsuppläggning vid sitt möte Jag vill därför säga til! att vi arbetar efterförutsättningen att rådet kommer att få en redovisning av resultatet avregeringarnas arbete, sä att man vid nästa session kan fatta beslut ominnehållet i en sådan plan, som efterfrågades av de olika parlamentarikergruppernavid senaste session. Jag skall säga ett par ord om budgeten också, eftersomKarin Söder diskuterade den - av naturliga skäl. Det är ju den vi diskuterar. Man kan väl säga att den budget för allmänna verksamhet som nu har att pröva hartillkommit i annan ordning än de tidigare förslag som legat på bord.Parlamentarikerna har pä ett helt annat sätt än fidigare haft möjlighet attkonkret pröva budgetförslagets innehåll. har den parlamentariskasidan i det nordiska samarbetsmaskineriet i mycket liten grad haft möjlighetatt ta ställning till vilka samarbetsområden som skulle prioriteras i budgeten.Detta förhällande, eller om man så vill missförhållande, har tidigarekritiserats från rådets sida. Det är därför tillfredsställande att vi lyckatsfå en ändring till stånd och att vi nu fått en ordning som vi kan fortsätta atttillämpa . Denna budget har tillkommit i ett skede där detstatsfinansiella läget i alla de nordiska länderna har krävt storåterhållsamhet med utgiftsökningar. Ur den synpunkten finns det anledning tilloro för att den uppbyggnad av det nordiska samarbetet som vi befinner oss iskulle tvingas stanna upp på grund av ett otillräckligt utrymme i dengemensamma budgeten. Jag tycker därför det är mycket glädjande att konstateraatt det varit möjligt att trots dessa finansiella svårigheter komma fram tillfullständig enhällighet om att fortsätta den gemensamma satsning som nuföreläggs för godkännande. Den reala ökningen av den allmännabudgeten blir , och det svenska bidraget ökar i ungefär sammaomfattning, även om vår andel av den nordiska budgeten minskar något. Låt mig också nämna några områden som ministerrådet bedömtvara av särskild betydelse. Vi fortsätter att bygga ut den nordiska industrifonden.Jag beklagar att det inte har kunnat ske i den utsträckning somindustriministrarna var eniga om att föreslå, men jag anser att även den ökningsom vi har skapat utrymme för i budgeten innebär att den nordiskaindustrifonden fortsätter att utgöra ett viktigt instrument för detindustriella samarbetet. Även den nordiska projektexportfonden utgör en ökad chansför de nordiska ländernas industriföretag att nå ut pä nya marknader och utgörsaintidigt ett instrument varigenom våra länder aktivt kan bidra till denekonomiska utvecklingen för länderna i tredje världen. När det gäller den del av budgeten som går till gemensammaprojekt har vi framför allt satsat pä arbetsmarknadsåtgärder. I detta hänseendesöker vi fullfölja rådets rekommendation om handlingsprogram förekonomisk utveckling och full sysselsättning som jag redan berört. Ett område av speciellt intresse är säkerhetsforskning påenergiproduktionsområdet. Jag vill särskilt nämna detta område, eftersom detär ett typexempel pä att vi genom gemensamma satsningar kan uppnå konkreta Nordiska ministerrådets allmänna budget för Nordiska ministerrådets allmänna budget för resultatoch kanske göra besparingar nationellt. Vi står redan nu inför att fatta beslut om en budget somskall börja löpa . Det innebär att vi alltså redan nu måsteförsöka förutse på vilka områden som det behövs pengar för samarbete långt frami tiden. Vi har därför skapat en betydligt större reserv än vad som tidigareansetts nödvändigt. På det sättet - och det vill jag säga som svar till KarinSöder på hennes andra fråga - har vi skapat ett utrymme för att, när vi blirfärdiga med den handlingsplan för det datateknologiska samarbetet som ärunder utarbetande, också kunna fortsätta med en viss tillgång till resurser föratt kunna genomföra det program som vi kan komma att stanna för. En annan satsning som vi på det här sättet kan skapautrymme för är nordisk samverkan på luftvårdsområdet. Här har vi redan fattatbeslut om ett gemensamt nordiskt uppträdande i det europeiska arbetet på attbegränsa luftföroreningarna. Det är ett arbete som är av stor betydelse bådeför den mänskliga miljön och för den industriella utvecklingen, inte minst ivärt eget land. Där kommer de nordiska länderna att uppträda med ett gemensamtprogram inom ramen för den konvention som då skall börjaarbeta. Låt mig avslutningsvis, herr talman, nämna att vi tillsammansmed har för avsikt att förstärka informationen om det nordiskasamarbetet. Vi vet alla av erfarenhet frän vårt politiska arbete vilka resursersom krävs för att informera om de tankar och idéer som vi vill vinna förståelseför. På den här punkten är jag övertygad om att det finns ett gemensamtintresse i alla politiska partier för att få till stånd ökad kunskap om detnordiska samarbetets konkreta innehåll och syfte. Jag upprepar alltså vad jag sade inledningsvis: Jag ärhelt ense med om det angelägna i att vi kanske på ett annat sätt äntidigare kan förankra det nordiska samarbetet och de åtgärder som vi vidtarinom ramen för detta också i parlamenten och i riksdagsledamöternas medvetande,för att vi också när vi hanterar nationella problem skall ta hänsyn tilluttalandena och besluten på nordisk nivå. 88KARIN SÖDER (c) replik: Jag vill tacka statsrådet försvaret på mina frågor. Jag uppfattar dem som positiva, och jag hoppas attSvante som samarbetsminister verkligen verkar för att det nordiskasamarbetet får en framskjuten plats i regeringsarbetet. När det gäller budgethanteringen är det roligt att kunnakonstatera att man har kommit fram till en real ökning av budgeten. Det sägsfrån tid till annan att det nordiska samarbetet har kommit till en punkt där viinte kan expandera mera, utan vi måste stanna. Naturligtvis skall vi diskuteraprioriteringar inom budgetens ram - det måste man alltid göra. Men jag hoppasatt jag får ta statsrådets uttalande till intäkt för att det inte här kommeratt bli fråga om någon stagnation, utan att man är beredd att pröva enökning-jag tror att jag uppfattade det rätt - där det gåratt göra nordiskt forskningsarbete, projektarbete osv. tillsammansi de fem nordiska länderna än om man skulle splittra insatserna på fem olikainstitutioner. Jag tror att det är i den andan som vi måste arbeta -sefördelarna med samarbete och inte bara se på kronorna och örena pä den enskildabudgetposten. Det finns så mycket dynamik i det nordiska samarbetet att detmåste föras vidare. Det är en dyrbar klenod i våra resp. länder - dyrbar ipositiv bemärkelse, inte i den meningen att det kostar för mycket. Sedan vill jag också tacka för beskedet när det gällerdatateknologins område. Vi kommer från parlamentarikersidan att noga bevaka attdet blir stor effektivitet i arbetet, och jag förutsätter som sagt attstatsrådet driver pä i den här frågan. Nordiska ministerrådets allmänna budget för Jag ser det nordiska samarbetet inte minstsom en möjlighet för de nordiska länderna att gemensamt bättre hushålla med deresurser som står till våra länders förfogande. Vi är alltså helt ense om atthär står mycket att vinna - och kanske mycket mer än vi har upptäckt tidigare.Det bör vara en angelägenhet för oss alla att pröva huruvida åtgärder som vividtar nationellt skulle kunna vidtas med större fördel pä nordisk nivå, så attvi skulle kunna göra besparingar och hushälla bättre med gemensamma resurser. 90 (); Här föreligger ett enhälligtutskottsbetänkande frän utrikesutskottet. Det är ingalunda fråga om någotointresse för att föra en diskussion i nordiska frågor. Men det var kammarenspressade tidsschema som gjorde att vi i utrikesutskottet var överens om attvänta med den nordiska debatten till dess att samtliga kammarens ledamöter fåttta del av berättelse, som är under tryckning. Jag har enstencilupplaga på 46 sidor. Den tryckta upplagan kommer . Jag tyckeratt det är korrekt mot kammaren att vänta tills vi har det materialet somunderlag för diskussion om nordiska frågor - och har mer tid. Vi får alltsååterkomma från vårt håll på höstkanten. 91 (): Jag vet inte om jag skall ta detta som enreprimand för att statsrådet och jag dristade oss att debatteranordiska frågor. Men det var fakfiskt så, , att jag ändå tyckte attdet var angeläget att mycket kort poängtera dessa frågors betydelse. Det gälleren del av den budget som vi går att behandla, och då tycker jag också att manskall säga några ord. Därutöver har vi fått några viktiga besked av statsrådetLundkvist rörande det framtida arbetet. Därför var det väsentligt att också enkortare debatt kom till stånd . Men jag håller med om att vi självfallet skallha den stora debatten . Då skall vi se till att det verkligen bliren stor debatt, och Nr 153 förhoppningsvis kommer då ännu flerav kammarens ledamöter att vara den närvarande än . Förhoppningar kan man ju alltid ha. Överläggningen var härmed avslutad. Byggnadsforskning m. m. Utskottets hemställan bifölls. 13 § Byggnadsforskning m. m.