prot · G609154 · 1982-12-31 00:00:00 — När det gäller påståendet att man inte kanlagra mera avfall i , som fällde i sin replik, vill jag baraerinra om att SKI, , så sent som januari/ februari lät meddela att man mycket väl kunde klara detoch alla de nödvändiga bränslebytena . Jag påstår alltså attSture Thuns uppgift i det avseendet i hans förra replik inte är korrekt. Detfanns -som har påtalat - inte anledning till sådan brådska.Man hade kunnat klara det utan att fatta det här beslutet och genomförautförseln av bränslet. 69 (); . Jag vill bara erinraom att vårt parfi redan vid villkorslagens tillkomst vid 1976/riksmötevarnade för att tillgripa upparbetning. Vi anförde att det vore lämpligt att setill att vi kunde lagra utbränt kärnkraftsavfall i tills vi kom framtill en säker slutförvaring. Hade man då beaktat den socialdemokrafiskamotionen, hade vi inte varit i den här situationen. 70BRITTA HAMMARBACKEN (c): Jag tycker det är viktigt att i det härsammanhanget påpeka att villkorslagen, som åberopade, inte behandlarutförsel av utbränt kärnbränsle, men det gör däremot atomenergilagen. ringsgångenför hur klyvbart material måste "beslutsprocessas" för att få Nr154 passera våra gränser, och detta kräver regeringsbeslut. Det är det beslutetvi Onsdaeen den 71TORE (vpk): Jag skall inte lägga mig i grälet som av ochtill uppkommer mellan och socialdemokraterna om vem som har bundit upposs och för vad. Det räcker med att vi tar som utgångspunkt vad den nyaregeringen, \ den socialdemokrafiska, har gjort och dess handlande i det härfallet. Kvar står att trots alla de deklarationer som har gjortsav regeringen - och jag ifrågasätter inte regeringens goda vilja i detsammanhanget- finns det ett betydande utrymme, ett alltför stort utrymme föratt en del av det material som skickar till La Hague för upparbetningskall kunna användas för ändamål som står i klar motsättning till vad Sverigeoch de fredsälskande människorna i det här landet vill ge uttryck för. Det finnsså betydande öppningar i samband med avtalet och så betydande risker för att endel av det materialet skall användas för syften som ingen av oss ömkar. Dettaär bakgrunden, plus att det enligt vår uppfattning var ett onödigt steg somregeringen tog genom det här beslutet. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Utförsel av använt kärnbränsle 72 (): Jag vill bara framhålla att enligtvillkorslagen krävs det att kärnkraftsproducenterna skall kunna visa att de.har möjligheter att upparbeta utbränt kärnbränsle. Därför måste man koppla ihopden frågan med den utskeppning som har förekommit. Vi har ju inte någonupparbet-ningsanläggning i . Till slut vill jag bara hänvisa till vad energiministerBirgitta sade i sitt pressmeddelande , som hon avslutademed att tala om att regeringen skulle inbjuda övriga partier tillöverläggningar om hur frågan om avfallet skall hanteras . Om jaginte är felaktigt underrättad har hon också gjort det - och jag hoppas attpartierna då kan komma överens om -hur vi skall tackla frågan. 73 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Utförselav använt kärnbränsle anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till attdebattera avsnitt 11: Vissa frågor rörande den statliga affärsverksamheten. 74ANDERS (): skall inte granska denstatliga företagsverksamheten som sådan, utan detta ligger närmast pånäringsutskottet. Den granskning som har gjort harfrämst haft till avsikt att belysa relationerna mellan de statliga företagenoch ägaren, dvs. staten, normalt representerad av regeringen. Utskottet harnärmare granskat relationerna med och och behandlatdomänkoncernens s. k. Italienaffärer. Vissafrågor rörande den stadiga affärsverksamheten Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den statliga affärsverksamheten Det är, fru talman, inga vackra interiörer som har rullatsupp. Utfrågningarna som gjorts med , Per ,-. Åsling,, och rekommenderas till studium. Deutgör viktiga dokument när det gäller att belysa varför statlig företagsamhetmed några få undantag varit ett gigantiskt misslyckande. Statliga aktiebolag lyder precis som privata under aktiebolagslagen.Det innebär att när det t. ex. gäller utseende av styrelse och revisorer är detbolagsstämman som skall besluta och verkställa detta. Vill man ha ändringar idessa avseenden måste man alltså gå över en ordinarie eller extra bolagsstämma. Detta kan verka vara en knepig väg för en otåligindustriminister, men reglerna måste följas. Vill man ha en annanhandläggningsordning får man helt enkelt ändra på spelreglerna. När det gäller NCB finns det i årets granskning bl. a. tväexempel pä ministerstyre. Statsrådet ingrep direkt, dels för attändra på NCB:s organisationsfillhörighet påarbetsgivarsidan, dels för att få bort styrelseordföranden . Inför utskottet har redovisats två olika versioner av hursakerna gått till. Uppgift kan i någon mån sägas stå mot uppgift. är dock klara och preciserade till skillnad från ochstöder sig på anteckningar frän de aktuella tillfällena. Till saken hör attRoine inte, när händelserna inträffade, var beredd att i massmedia gesin version av det inträffade. Han dementerade inte heller den version av detsom skett som gavs av . Det senare sagt införkonstitutionsutskottet bär klara drag av efterhandskonstruktion. Det är knappast troligt, fru talman, att det departementsråd som har ansvaret för de statliga företagen ringa uppSven ÖstUng bara för att informera honom om att det.finns en statligarbetsgivarorganisation. Självfallet handlade det här om att ville ha ett skifte av organisationstillhörighet. Att han lät ringa uppstyrelseordföranden i ett statligt företag bara för att tala om att det fannsnågot som hette SFO, Statsföretagens förhandlingsorganisation, saknar trovärdighet. När det gäller avskedandet av som ordförandei är handlingssätt inte godtagbart. Utan någotformellt regeringsbeslut och utan att kalla till extra bolagsstämma har handirekt ingripit i saker som enligt aktiebolagslagen åvilar styrelsen. Det finnsockså anledning att rikta stark kritik mot det sätt varpå av när han intensivt försökte komma i kontakt meddenne för att bl. a. presentera den planering för framtiden som NCB:s styrelsefattat beslut om. Också . Åsling har vid en rad tillfällen gjortingripanden mot Statsföretag som knappast kan sägas ligga inom de ramar somaktiebolagslagen och förbudet mot ministerstyre utgör. varitutsatt för stora påfrestningar, där särskilt behoven av nya storakapitaltillskott varit aktuella, förklarar måhända Åslings handlande men gerhonom inte rätten att sätta sig över gällande bestämmelser. Särskiltanmärkningsvärt är det att Åslingutan något formellt regeringsbeslut och utan att samråda med eller underrätabolagsledningen, i ett brev meddelar Per sina planer på att bryta ut detvinstgivande från Statsföretagsgruppen. Detta brev hade inte nåttadressaten, när saken kommenterades i massmedia. Så bör det inte gå till. Utfrågningarna med de personer som jagtidigare nämnt ger en skrämmande bild av hur den statliga företagsamheten harskötts under en följd av år. Det måste klart slås fast att så här kan det intefortsätta. Antingen måste de regler som finns följas ordentligt eller ocksåfår vi finna nya regler för regeringens möjligheter att påverka de statligaföretagen. En genomgripande omprövning måste alltså ske av formerna för ochomfattningen av den statliga företagsverksamheten. Detta är, fru talman, den aspekt somkonstitutionsutskottet har rätt och skyldighet att lägga på det här ärendet.Det ankommer inte på att granska den statligaföretagsverksamheten som sådan, men tillåt mig ändå säga att den slutsats somär naturlig att dra är att vi snabbt måste minska ner den statligaföretagsamheten till ett minimum. Trots miljarder och åter miljarder ochförmåner av olika slag företer de statliga företagen med några speciellaundantag en dyster bild. Staten har visat sig förvalta sitt ägaransvar dåligt,även med hänsyn tagen till de speciella omständigheter som har gällt förförvärvet och driften av en del företag. bättre argument mot statligföretagsamhet än de som utgörs av utfrågningar iärendet har man svårt att tänka sig. Den enda rimliga slutsats man kan dragenerellt sett måste vara att verksamheten bör avvecklas eller privatiseras påsä bred front som möjligt. De moderata ledamöterna i harinte kunnat vara med om den glättade och undvikande skrivning som majoritetenenats om för att skydda de sina. Vår reservation nr 6 talar klartext i fråganom ministerstyre. Jag ber att få yrka bifall till den. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den stadiga affärsverksamheten 75 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har satts upp. 76SVEN-ERIK (): Varje land formar sin konstitution, sinaregler om regeringsmaktens rätta utövande, utifrån det egna landets traditionoch praktiskt-ideologiska synsätt. I jämförelse med många andra länder har regeringen här enrätt sä begränsad makt. När det gäller de enskilda statsråden är begränsningenmycket stor. Ministerstyre får inte förekomma. Däremot ligger storamaktbefogenheter hos generaldirektörerna-verkscheferna. Något större problem att dra gi-änsen mellan statsrådensbefogenheter och ämbetsverken har det inte varit. Svenska statsråd hargenomgående haft en stor respekt för grundlagarna, och de biträds också averfarna regeringstjänstemän. Vissa problem började uppstå när statliga verk - jag avser då de Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den statliga affärsverksam- heten affärsdrivandeverken - undan för undan etablerade egna bolag och dotterbolag under dessa. Ännu svårare har situationen blivit sedan statensengagemang på det egentliga företagsområdet började växa nära nogokontrollerat. För det är ju inte bara som har tillkommit, enjättekoncern bara den; det har dessutom tillkommit en rad andra företag lydandeunder olika departement, de flesta dock under industridepartementet. Svenska staten äger helt eller delvis över 1 200 företagmed de mest skiftande verksamheter. Här finns allt från hamburger- ochläkemedelstillverkning till gruvdrift, massa- och papperstillverkning,sågverk, hotell- och restaurangrörelse, konsultverksamhet, teko och vetallt. Den statliga företagsverksamheten blir då helt naturligtföremål för större uppmärksamhet från allmänhetens sida än de enskilt ägdaföretagen. Man förväntar sig att de samhällsägda företagen skall känna ettspeciellt stort ansvar för sysselsättning och anställningstrygghet och dessutomgöra regionalpolitiska insatser. Man har uppskruvade krav på vad riksdag,regering och enskilda statsråd skall göra för att de statliga företagen skallmotsvara alla dessa förväntningar. Problemen accentueras ytterligare av attmänga av statens företag ideligen behöver nya kapitaltillskott. En sådanutveckling leder obönhörligt fram till att det enskilda statsrådet av politiskaskäl och med ansvar för statens ekonomi tvingas gå in och operera i den grå zonsom existerar mellan å ena sidan företagsledningen och ä andra sidandepartementet i fråga. Slutligenskall rena affärshemligheter inte få yppas. Den grå zonen har alltså vuxit, gränsdragningen har blivitsvårare och konstitufionsutskottets granskning alltmer omfattande och alltmerbesvärlig just pä det här området. Vid årets granskning har vi mött tre ärenden som tillfullo illustrerar de problem jag här har beskrivit. De tre ärendena rörStatsföretag, domänverket och NCB. Jag stannar då först vid statsrådet med NCB. Frågan gäller först om statsrådet gjort sigskyldig till ministerstyre och satt aktiebolagslagens regler ur spel genom attlåta ett departementsråd ringa till NCB:s styrelseordförande direktör framföra regeringens önskemål, att NCB skulle lämna Arbetsgivareföreningenoch att man skulle ligga lågt vid förhandlingarna om en eventuell försäljningav pappersbruk. DirektörÖstling uppfattade de framförda önskemålen som en order. Det hör till saken att direktör är en mycket erfarenindustriman, som har haft många kontakter med svenska regeringar och väl kännervad vi kan kalla departementsspråket. Men det hör också till saken att departementsrådeti fråga har tjänat länge i och väl vet hur man framförgrannlaga budskap till av staten dominerade företag, utan att överskridagränsen för det lovliga. Enligt departementsrådet rörde det sig endast om synpunkter och information.Här står uppgift mot uppgift, precis som sade. Några dokumentfinns inte. Däremot är det klarlagt att regeringen stod bakom åtgärden att geNCB-ledningen en signal i dessa frågor. Utskottet har alltså inga bevis för ministerstyre. I ettsådant läge friar man. Nästa problem är statsrådet åtgärd attsjälv ringa direktör och meddela sin avsikt att byta ut denne somordförande i . Om detta kan sägas, att nog framfördes budskapet ien brysk ton och i en brysk form. Men det har förstås sin förklaring. Det ärväl känt att ivrade för att NCB borde sättasi konkurs -det gjorde också . har i sin tidigareverksamhet gjort skarpa uttalanden mot NCB även pä andra sätt. Inför utskottet har statsrådet sagt attdirektör saknade regeringens förtroende, eftersom satt iNCB-styrelsen , då NCB:s svårigheter var som värst. Här vill jag gärna göra en markering. Det ärsant att direktör satt i NCB :s styrelse när NCB hade det som svårast,när man med ett alltför litet eget kapital mötte lågkonjunkturen somman försökte leva upp till kraven att av sociala skäl hålla liv i fabriker somhade höga omkostnader och som saknade framtid. Samme har, sedan han fick axla ansvaret somordförande i , genomfört den nödvändiga omstruktureringen, skaffatfram en ny verkställande direktör och gjort NCB till ett företag som åter gårmed vinst. Direktör fick inget beröm som styrelseordförandeav statsrådet ; jag vill ge honom det i stället. Detsamma harNCB:s styrelse enhälligt gjort. Men frågan gällde ju den konstitutionella aspekten, ochdär måste det sägas att regeringen har konstitutionell rätt att vidta åtgärderför att byta ut också en duktig ordförande. Statsrådet hade faktisktsin regerings medgivande att sätta i gång ordförandebytesprocessen i NCB. Vi finner ett liknande fall i nästa delärende: förreindustriminstern . Åslings åtgärd att byta ut Per som verkställandedirektör i Statsföretag och propån att lyfta ut . Fallen är dock inte helt parallella - det bör påpekas. VD-skiftet i Statsföretag var en fråga som diskuterats iflera år, inte bara inom regeringen utan också inom Statsföretags styrelse.Detsamma gällde frågan om utbrytning av . Inte heller här harutskottet funnit några bevis för ministerstyre. Det är därför förvånansvärt attden moderata utskottsgruppen reserverar sig mot utskottets skrivning i dennafråga. Det vore därför intressant att få höra hur moderaternaanser att borde ha handlat gentemot ledningen av ett företag varsåtgärder har kostat skattebetalarna bara sedan 1976.Vi fick en ny räkning . Hur länge skall en industriminister behöva finnasig i att bara skriva ut miljardcheckar? Jag berörde inledningsvis problemen med den grå zonen, både Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den stadiga affärsverksamheten Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den stadiga affärsverksamheten vad gällerde affärsdrivande verken och de aktiebolag där staten direkt och indirekt harägarintressen. Vi kan inte särskilt länge till leva med de nuvarandeförhållandena. I fråga om detta har och jag samma mening. tog upp frågan om relationerna mellanregering, riksdag och förvaltningsmyndigheterna. Dessa problem utreds nu avförvaltningsutredningen. Vi har också från utskottets sida noterat den översynav de affärsdrivande verkens ställning som nu överväger. Jag vill också starkt understryka den vikt som utskottetfäster vid att man tar itu med frågan om den framtida gränsdragningen mellandepartement å ena sidan och ledningen för statligt ägda bolag å den andra. En sådan gränsdragning skulle göra konstitutionsutskottetsgranskning av regeringen mera måttlig till sin omfattning och kanske också merameningsfull. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanvad gäller punkt 11. 77 () replik; Pä den direkta fråga som harställt om hur länge en industriminister skall tvingas åse att ett företag somsorterar under honom förblöder, finns det naturligtvis ett mycket enkelt svar,nämligen att han sä snabbt som möjligt skall ingripa. Därvidlag är vi inteoense. Men han måste självfallet ingripa ufifrån de former som finns för denstatliga företagsamheten, och han kan icke tillåtas utöva ett ministerstyre. Om man läser utfrågningarna, både vad avser . Åsling, finner man, fru talman, sida upp och sida ner att man gåttvid sidan om de regler som gäller för statsråds sätt att ingripa. Fru talman!Att man har de bästa avsikter och att man vill handla snabbt gör faktiskt inteatt man får sätta sig över de regler som finns. . Åsling har judessutom varit industriminister sammanlagt, och han hardå haft alla förutsättningar att föreslå nya och mera ändamålsenliga regler närdet gäller statens möjligheter att påverka handläggningen av dessa ärenden. 78SVEN-ERIK () replik; känner sig övertygad om attministerstyre har förekommit i fallet . Åsling. Jag tycker att det vorelämpligt att först läste igenom det digra materialet ordentligt,innan han ställer ett så pass tillspetsat påstående. kan väl ändå inte förneka det faktum attbåde VD-frågan i Statsföretag och utbrytningen av var spörsmål somhade diskuterats i . Det var därförinte någon nyhet för Statsföretag, och egentligen inte heller för mig, att statsrådet försökte få till stånd en förändring och enförbättring. Menar verkligen på fullt allvar attindustriministern i sådana lägen baraskall sitta och rulla tummarna? Det är bolagsstämman som bestämmer, sägs det. Det är justvad bolagsstämman och bolagsstyrelsen har gjort. Att den fattat sina beslut iöverensstämmelse med önskemålen från den ende aktieägaren är väl egentligenbara i sin ordning. Kanske borde de här åtgärderna ha vidtagits betydligttidigare. Sedan vill jag ta upp en sak som nämnde isitt inledningsanförande. Han gjorde gällande att utskottsmajoriteten harbeskrivit problemen glättat och undvikande. Det har utskottet sannerligen integjort. Vi har pekat på svårigheterna att kunna dra upp de exakta gränserna i dehär frågorna enligt de regler och bestämmelser som gäller. Vi anser attreglerna måste preciseras på ett eller annat sätt. borde ha lagtdetta på minnet innan han så frejdigt och friskt beskriver det som har hänt somministerstyre. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den statliga affärsverksamheten 79ANDERS () replik; Jag har faktiskt läst igenom det digramaterialet och mer än sä. Jag har ju varit med om och medverkat vid tillkomstenav en hel del av materialet genom att delta i de utfrågningar som ägt rum inomkonstitutionsutskottet. Jag anser självfallet inte att statsråden skall sittaoch rulla tummarna när olika kriser uppkommer i de verk och företag som är demunderställda. Det är inte det debatten handlar om . Det är en sak förnäringsutskottet att reda ut. Vad det nu handlar om är under vilka former detskall ske. Jag hävdar att man pä ett antal olika områden inte iakttagit formernagenom att statsråden personligen gripit in i olika känsliga frågor. Jag vill kvittera den fråga jag fick genom att frågaSven-Erik : Anser verkligen att ett statsråd har rättatt sätta sig över reglerna, som t. ex. förbjuder ministerstyre, bara därföratt han anser att han måste handla snabbt? I fallet var dessutom, fru talman, decenterpartistiska ledamöterna av utskottet, inte minst i massmedieintervjuersom gavs efter diverse utfrågningar, väldigt militanta och uttalade mycketklart att det här förelåg ministerstyre. När det sedan blev klart att även NilsG. Åslings fögderi skulle granskas och det framgick att det här var fråga omliknande aktiviteter, bytte plötsligt de centerpartistiska ledamöterna fot ifråga om ministerstyre. Jag tror inte att jag behöver antyda för kammarenvarför man gjorde det. 80 () replik: senaste replik gav lyssnare ettklart besked om vilken inställning han har i sådana här frågor. Han har enspeciell sorts glasögon på sig när han läser ett betänkande. Dessutom har hanför sig att man skall ha förutfattade meningar när man granskar statsrådensärribetsut-övning. Jag har f. ö. aldrig uttalat mig i den här frågan i massmedia.Vad som Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den statliga affärsverksamheten möjligenhar sagts är, att om det som påstås är sant, är det fråga om ministerstyre. Utskottets granskning har gett vid handen att detta intevar sant - det finns i varje fall inte något bevis för det t. ex. i falletRoine . Vad är ute efter är naturligtvis att fä glädjenatt pricka nuvarande och f. d. statsråd, bara de inte är moderater. 81 (): granskning av vissafrågor rörande den statliga affärsverksamheten har visat att det inom dettaområde finns problem, som har många intressanta konstitutionellaberöringspunkter. Det material som tagits fram under granskningsarbetet harvarit mycket omfattande. De uppgifter och synpunkter som kommit fram vidutfrågningarna i utskottet av personer med bred erfarenhet pä olika befattningarinom den statliga affärsverksamheten har, inte minst, givit oss värdefullkunskap kring insyns- och inflytandeproblemen i de statliga myndigheterna ochföretagen. Vi kan konstatera att de frågor som behandlas har enmycket hög svårighetsgrad. Orsaken härtill är att gränserna mellan statligaffärsverksamhet och statliga verk med myndighetsutövning ä ena sidan ochregeringen ä andra sidan i många situationer inte alltid är lätta att dra. Detfinns, som här har sagt, en "grå zon", om man sä fåruttrycka sig, där det ibland kan vara svårt att avgöra vad som är rätt ellerfel. Jag tror att åtminstone och jag är överens om att detför.framtiden är. viktigt att försöka undanröja de oklarheter som föreliggeroch medverka till att den s. k. grå zonen blir så smal som möjligt. En del av de problem som jag här har berört kom istrålkastarljuset i samband med domänverkets s. k. Italienaffärer. Verketsengagemang i försäljning av trähus hade åsamkat koncernen stora förluster. I eningående utredning riktade justitiekanslern pä ett flertal punkter stark kritikmot bl. a. domänverkets generaldirektör och överdirektör. Beträffande förhållandet mellan de affärsdrivande verkenoch deras dotterbolag har JK i sin utredning angående domänverket pekat päväsentliga brister i det system som har tillämpats. JK konstaterar t. ex. attdomänverkets ledning ansett sig ha långtgående befogenheter att ledabeslutsverksamheten och att påverka transaktioner inom bolagen. En sådanordning anser JK strider mot aktiebolagslagen och de principer som ligger tillgrund för bildandet av statliga bolag. Utskottsutfrågningen av , ordförande idomänverkets styrelse, vittnade också om de svårigheter som föreligger för enverksstyrelse och en regering att utifrån sina ansvarsåligganden få nödig insynoch ett inflytande som motsvarar deras ansvar. Enligt vad uppgivitinför utskottet har regeringen inte i något skede varit informerad om de s. k.Italienaffärerna medan dessa pågick. Som utskottet framhållit i sitt betänkande är det mycketangeläget att de förhållanden som JK anfört beträffande omfattningen av denoffentliga insynen i och statsmakternas tillsyn, kontroll ochstyrning av verksamheten i statsägda bolag, som direkt är knutna fill enstatlig myndighet, blir föremål för utredning. Utskottet har därför medstor tillfredsställelse noterat att man inom redan är i färdmed att utarbeta direktiv för en sådan utredning. I anslutning därtill vill jagbetona att också framgent med stor uppmärksamhet kommeratt följa frågan om förhållandet mellan regeringen och den statliga företagsamheten. Jag övergår nu till den granskning somutskottet företagit angående vissa förhållanden rörande NCB och ABStatsföretag. Utskottet är också här enigt i sina skrivningar med undantag förmoderaterna, som i en reservation riktar kritik både mot statsrådet och mot f. d. statsrådet . Åsling.