prot · G609112 · 1982-12-31 00:00:00 — Det finns ingen anledning att geefter för de krafter vilkas huvudintresse är att oavbrutet höja nivån förenergianvändningen. Det gäller som en allmän regel. Både inom industrin och i övrigsektorn, hushållen, användsi stor utsträckning eldrivna apparater och maskiner. Vanligen är dekonstruerade från helt andra utgångspunkter än att vara energisnåla. systematisktprioritera energisnål utrustning vid förnyelse av apparaterna och maskinerna ifråga finns det omfattande energivinster att göra. Som exempel frånövrigsektorn kan jag nämna en undersökning som gällde en speciellhushållsapparat, nämligen diskmaskinen. Denna undersökning visade att den mestelförbrukande maskinen använde nästan så mycket energi som de mestenergisnåla. Sammantaget inom industri och övrigsektor rör det sig ommöjligheter att spara energi a v mycket stor omfattning - i storleksordningenhela effekten av två kärnkraftverk. Den hittillsvarande effekten avenergisparande i befintlig bebyggelse är helt otillräcklig. Tillgängligauppgifter visar på en ökande eftersläpning i förhållande till det uppsattasparmålet. Det behövs alltså kraftigare styrmedel för att åstadkomma denminskning av energianvändningen inom området på ca som förutsatts ochsom budgetpropositionen också talar om. Det är gott och väl att de regler som gäller förkommunernas ansvar och befogenheter inom det här området kommer att ses över.Det är bra, men det är inte tillräckligt. Det otillräckliga resultatet hittillstyder på att kraftigare styrmedel är helt nödvändiga. Om inte sådana sätts inblir energisparmålet för bebyggelsen i stort sett bara önsketänkande. En god hushållning med energin innebär också att inteanvända högvärdigare energi än ändamålet kräver. Den omfattande konverteringentill elvärme innebär brott mot den regeln för god hushållning med elenergi. Om vi i enlighet med vissa planer eller prognoser byggerut elvärmen i skilda former till att omfatta bortåt är det ettomfattande slöseri med högvärdig energi. Uppvärmningen av inneluft till högagradtal bör inte annat än i undantagsfall ske genom elkraft. Den omfattandeutbyggnaden av elvärmen innebär också att vi med tusen trådar bokstavligenknyter oss fast vid en mycket hög elkonsumtion och därmed gör det mycketsvårare att avveckla kärnkraften. Naturligtvis innebär låsningen vid elvärmenatt avvecklingen försvåras genom den tröghet som konverteringen från elvärmefill annan uppvärmning utgör, både kostnadsmässigt och praktiskt. Samfidigtinnebär trycket från kärnkraftselen att utvecklingen av alternafiv elproduktionförhindras eller i vart fall starkt försvåras. Under folkomröstningen talades det mycket omatt förhindra direktverkande el för uppvärmning. har i sittinlägg erinrat om det. I praktiken är det snarare tvärtom - direktverkandeelvärme sfimuleras. I sak innebär det utan tvivel att avvecklingen försväras.Den elanvändning som direkt i bebyggelsen kan tillåtas för uppvärmning böruteslutande vara den som går åt för att tillvarata lågtemperaturvärme genomvärmepumpar. Direktverkande elvärme i tillkommande bebyggelse bör intealls tillåtas. En plan måste utarbetas för hur den uppvärmning som sker medel skall ersättas av bränslen eller andra energikällor. Detta, herr talman, kan sägas utgöra bakgrunden till våranslutning till reservation 1 till utskottets betänkande, som jag härmed yrkarbifall till. Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 10 protokoll 1982/83:111-112 Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 137PER (): Jag skall ägna mig åt de avsnitt iutskottsbetänkandet där företrädare, och därmed utskottets ordförande,inte ingår i majoriteten. Jag utgår från att utskottsordföranderi på sedvanligtsätt senare kommer att företräda majoriteten i övriga delar. Jagskall alltså begränsa mig till två områden, dels detsom gäller villkor för installation av direktverkande elvärme - dvs.reservation 1 från och vpk - dels området som gäller besiktning avfastigheter, där har ett särskilt yttrande. Först vill jag resonera litet grand kringundantagsreglerna från förbudet mot installation av direktverkande elvärme. Detär en gammal bekant för civilutskottet-en rätt välkänd och genomdiskuteradfråga. Den motion som kom innehöll egentligen ingenting nytt. inga nyaargument eller sakupplysningar. Men i betänkandet är det en sak som är ny.Tidigare har nämligen utskottet varit enigt i sitt avslagsyrkande. ärcentern tillsammans med vpk-företrädaren reservanter. Med hänsyn till att faktai målet och därmed också de tidigare debatterna är välkända skall jag avståfrån att upprepa våra argument och bara yrka bifall till utskottets förslag pådenna punkt. Så, herr talman, över till den del som gäller besiktningenav fastigheterna. Bakgrunden i den här delen är partimotion. I densägs det bl. a. att "regeringen i budgetpropositionen har aviserat bestämmelserom obligatorisk besiktning av alla fastigheter med möjligheter att åläggafastighetsägarna att vidta lämpliga energisparåtgärder". Detta är ettcitat ur utskottsbetänkandet, och pä den punkten är vi alltså eniga. Litet längre fram skriver vi med samma enighet: "Ibudgetpropositionen har inte, såsom anförs i motionen, aviserats bestämmelserom obligatorisk besiktning av fastigheter." Därmed borde saken varautagerad! Kan det sägas tydligare, ? Man har byggt motionen pånågonting som inte finns, och därmed borde som sagt frågan vara avförd fråndagordningen. Men följer upp detta i ett särskilt yttrande. Idetta särskilda yttrande heter det: "Vi förutsätter att ett eventuelltnytt förslag från regeringen-- ".Hur då nytt förslag? Finns det ett gammalt? varöverens om att det inte fanns något gammalt förslag. Det särskilda yttrandet ärmärkligt på ytterligare sätt, herr talman. menar att besiktningenskulle utformas med'utgångspunkt i en frivillighet. Det leder enligt mittsynsätt fill en fråga: Frivillighet i vilket avseende och hur? Detskulle, tror jag, vara nyttigt att få veta hur man från centerhåll ser på dethär genom att fä svar på tre principiella frågor: - Avvisar centernbesiktningen som grund för planering av olika energisparåtgärder? - Avvisar centerntanken att besiktningen skall vara genomförd för att man skall få lån ellerbidrag från samhället? - Avvisar centernbesiktningen som medel för att se till att de lån eller bidrag som lämnasanvänds på rätt sätt och att vidtagna åtgärder hälls uppe på enkvalificerad nivå? Jag tror att det skulle vara bra om vi fick utrett hurcentern ser på frivillighetslinjen i just de här sammanhangen. Jag tror ocksåatt det skulle vara bra. inte minst för och vissa andra, att preciseratankarna på de här punkterna innan man begär att andra skall utforma förslagsom bygger på en så oformlig grund som detta särskilda yttrande. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets förslag i alla delar. 138 () replik; Jag använde en stor del av mitt anförandetill att tala om hur jag ser på frivillighetslinjen och till att argumentera föratt det är effektivare att försöka sätta i gång människors vilja än att tvinga.De konkreta frågor som Per läste upp har jag inte haft tillfälleatt i detalj begrunda, men det måste stå helt klart var står när detgäller frivillighetslinjen. Att sätta i gång en byråkratisk apparat med tvångtill besiktning av samtliga hus och tvång till energihushållning mot fastighetsägarensvilja är enligt vår åsikt inte bara olämpligt utan också fruktansvärtineffektivt. I själva verket är det ju en väldig förmån för fastighetsägare attha tillgäng till kompetent folk som kan hjälpa dem att minska deras utgifterför energin; energin är ju dyr, och det saknas ofta kunskaper om hur man skallkunna minska de stora energiutgifterna. Vi måste därför.göra klart förmänniskor att det här är en väldig tillgång. Problemet är attehergibesikt-ningen ännu inte är så utbyggd i kommunerna att varje människa harreda på att man kan få råd och hjälp som gör att man frivilligt utnyttjar delån och bidrag som gör det möjligt att energihushålla. 139 PER () replik: Av replik drar jag slutsatsenatt man numera egentligen inte står bakom det som är skrivet i det särskildayttrandet. Jag vill gärna säga att det icke är meningsfullt attresonera om de väldigt avgränsade områden som man fortsätter att göra fråncenterns sida. Jag skulle vilja rekommendera att man funderar i ett mycketklarare och vidare systemtänkande, att man försöker se energitillförsel ochenergianvändning i ett sammanhang och som ett system, och inte diskuterar olikaenskilda delar. Man bör också försöka lösa de olika målkonflikter som naturUgenfinns i den praktiska,tillämpningen inom energiområdet. Det duger inte längreatt resonera så som man gör från håll om vad vi inte får göra. Vimåste kunna bestämma oss för vad vi får göra och vad vi skall göra och också setill att genomföra det. Jag tror inte att vi klarar de uppgifter som förestårom vi inte har ett fullgott underlag, ett så gott underlag som vi kan skaffaoss, och då är besiktningen ett oerhört viktigt instrument. Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 140LARS (); I civilutskottets betänkande 1982/83:17behandlas motionen 2091, i vilken påpekas behovet av riktlinjer för varvärmepumpar för bostadsfastigheter skall fä installeras. Jag tänker ytterligarekort motivera Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet. m. m. varförsådana regler behövs. Värmepumpinstallationer utgör , och kommer förmodligenatt utgöra också , en lönsam investering bådesamhällsekonomiskt och företagsekonomiskt. Främst gäller detta storavärmepumpar med t. ex. avloppsvatten som värmekälla men också värmepumparinstallerade i bostadsfasfigheter. För värmepumpar som installeras just ibostadsfasfighe-ter utgår statliga energilån med subventionerad ränta, vilket ide flesta fall är en förutsättning för att uppnå en någorlunda god lönsamhet påinstallationen. Som påpekas i motion 2091 är värmepumpar som installerasutanför fastlagda fjärrvärmeområden väl motiverade, eftersom energibesparingenär stor och alternativen då främst är direktverkande el eller egen oljepanna.Inom befintliga eller planerade fjärrvärmeområden kan däremot, allt beroende påde lokala förutsättningarna, värmepumpsinstallationer i enskilda fastigheterstå i direkt strid med både den lokala och den nationella energipolitiken. Föratt ytterligare förtydliga detta vill jag här kort redogöra för ett paraktuella exempel. , , som är fillsynsmyndighet förden kommunala energiplaneringen, har beslutat att kommuns energiverk ärskyldigt att leverera el till drift.av en grundvattensvärmepump förfastigheteir inom ett fastlagt fjärrvärmeområde. Fasfigheterna ligger alltså såtill att de kan anslutas till det kommunala fjärrvärmenätet. Kommunensplanering ser ut så, att skall spillvärme levereras tillfjärrvärmenätet från en närbelägen industri, och tillkommer ensopförbränningsanläggning och en fliseldad anläggning. kommun kommer meddessa åtgärder för de aktuella områdena att reducera oljeberoendet till mindreän . Om nu fastigheterna ansluts till fjärrvärme somvärmepumpsinstallationen genomförs kommer spillvärme och sopförbränningsvärmeunder vissa årstider att få kylas bort. Om fasfigheterna däremot inte anslutstill fjärrvärme utan behåller oljepannan för produktion av tillskottsvärme närvärmepumpen inte räcker till har värmepumpsinstallationen gjort att ett högreoljeberoende bibehålls. De statliga energilånen för installation av värmepumparmedverkar i detta fall till att värmeenergi som skulle kunna användas föruppvärmning av fastigheterna i stället kyls bort till ingen nytta, samtidigtsom fastigheternas elbehov ökar. Detta kan inte vara riktigt. Ett annat exempel är kommun, som klarar sinfjärrvärmeförsörjning med olja och avfall och där förhandlingar pågår med tvåtunga industrier om framtida spillvärmeleveranser. Med denna uppläggning avenergiförsörjningen, som man också har fått statligt stöd till, kommer Avestakommun att täcka hela sitt fjärrvärmebehov medavfall. Precis som i andra kommuner planerar nu enskildafastighetsägare i att med hjälp av statliga lån installerafrånluftsvärmepumpar i fjärrvärmeanslutna fastigheter. Om detta sker måstebefintliga produktionsanläggningar för fjärrvärme kompletteras med kyltorn föratt kyla bort värmen från avfallsförbränningen . Ettoptimalt utnyttjande av tillgängliga energiresurser förhindras alltså avvärmepumps- Tillde nu nämnda exemplen skall läggas det som påpekas i motion 2091, nämligen attvärmepumpar inom fjärrvärmeområden minskar möjligheterna fill den framtidaelproduktion i kraftvärmeverk som är en nödvändighet för attkärnkraftsavvecklingen skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt. betänkande, där motionen behandlas, förutsätter utskottet attytterligare åtgärder i linje med vad som anförs i motionen skall övervägas vidberedningen av den proposifion om energiplanering som skallföreläggas . Jag hoppas att jag med de nu redovisade exemplenytterligare har påvisat vikten av att riktlinjer utformas, allt för att undvikakonflikter mellan energipolitikens olika delmål. Anslagtill vissa energibesparande åtgärder inom . bostadsbeståndet m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.3 (villkor för installation av direktverkande elvärme) Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 65 för reservation 1 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (lägsta godkända kostnad och ramar för lån till energibesparande åtgärder ibostadshus m. Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 79 för reservation 2 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.11 (anslag till information m. m. i energifrågor) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafion 7 av m. fl,, bifölls medacklamafion. 1982/83:18 Planväsendet(prop. 1982/83:100 delvis) Föredrogs civilutskottets betänkande1982/83:19 om fastighetsbeteckningsreformen. 141 (); Den nya fastighetsbeteckningsreformen harmött kritik. Redan innan beslut fattades ifrågasatte man reformen starkt. 1 deområden där den nu har genomförts har den mött motstånd. Kritiken har ökat itakt med att reformen genomförts. Det är ett observandum. Kritiken gällerfrämst det faktum att socken tas bort som registerområde och ersätts medkommun. Det finns anledning att ta fasta på den kritiken. I den vid civilutskottets betänkande nr 19 fogadereservationen föreslås att den nuvarande beteckningsreformen upphävs ochersätts av en reform där socken och stad utgör registerområden. 1 redanbeteckningsändrade områden föreslås en återgång till socken och stad somregisterområden. De tillkommande dubbelnamnen föreslås bli upplösta. Det börankomma på regeringen att närmare utforma regler och preciseringar om hurreformen skall genomföras i detalj. Kommunala synpunkter bör därvid varavägledande. Jag yrkar bifall till reservationen vidcivilutskottets betänkande nr 19. Skälen härtill är flera. Av remissvaren beträffande lantmäteriverkets utredning omolika besparingsalternativ framgår att en övervägande del av kommunernaförordar att socken skall utgöra registerområde. Det är naturligt attkommunerna gör det. De är närmast verkligheten och kan därmed klarast bedöma depraktiska konsekvenserna av den nya reformens innehåll. Kommunerna får ocksåstå för en stor del av de kostnader som reformen för med sig. Som jag ser påsaken finns det därför anledning att fästa stor vikt vid vad kommunerna säger idet här fallet. Huvudinvändningarna mot den nya beteckningsreformen är tretill antalet: Den första invändningen gäller de kulturhistoriskaaspekterna. I och med att kommun, inte socken, väljs som registerområde,föreligger en risk att många sockennamn kommer att försvinna. Även dekulturhistoriskt sett mest värdefulla ort- och sockennamnen kommer att blisvårare att bevara, även om det föreskrivs att dessa skall bevaras. Den andra invändningen gäller sockenangivelsen, som är enklar geografisk angivelse. Tar man bort sockenangivelsen, förlorar fastighetsbeteckningarnasin viktiga lokaliserande funktion. Sockenbegreppet är inarbetat i folks medvetande.Det är enkelt och gär att använda i alla sammanhang. Den tredje invändningen gäller den språkliga förbistringsom uppstår i och med reformens genomförande. Nya dubbelnamn kommer att växafram. som i de flesta fall språkligt ter sig främmande och oriktiga. Dessutomsaknar de lokalgeografisk förankring. En sammanblandning av de nya namnen ochde gamlavedertagna namnen, som är väl etablerade, går inte att undvika. Det kommerdärför att bli svårt att undvika förväxlingar. Tanken på socken som registerområde har länge avvisats medmotiveringen att datatekniken inte skulle kunna inrymma både det nuvarandejordregistret och ett i stort sett bibehållet stadsregister. Utvecklingen inomdatatekniken visar nu att detta är möjligt. Därför föreligger inte längre någraskäl för att slopa socken som registerområde. Den nya reformen blir dyr för samhället att genomföra.Därför har tidigare överväganden om förändringar i besparande syfte gjorts. Detär bakgrunden till att lantmäteriverket fått uppdraget att genomföra enutredning. Den har också genomförts. Fyra olika besparingsalternativ har därvidpresenterats. De har remissbehandlats. Bostadsministern avvisar emellertid samtliga fyrabesparingsalternativ och föreslår att reformen skall genomföras som beräknat,utan några ändrade regler. Det är något märkligt mot bakgrund av det ekonomiskaläge vi f. n. har. Utskottets majoritet tillstyrker vad bostadsministern anföri propositionen i denna del. Förslaget i reservationen till förändringar ibeteckningsreformen sammanfaller till övervägande del med lantmäteriverketsbesparingsalternativ 3. Det alternativet tillstyrks och förordas också avSvenska kommunförbundet, 1 lantmäteriverkets utredning anges den totala kostnadsminskningenför samhället direkt och indirekt ligga någonstans mellan 6 och 19 milj. kr. Även ekonomiska motiv föreligger således för att avbrytaden pågående beteckningsreformen och ersätta den med en ny enligtreservanternas förslag. Utskottsmajoriteten motiverar sitt ställningstagande tillmotionernas krav med att avgörande vikt inte lagts vid de direkta kostnader somblir följden av en direkt ombyggnad av datasystemet. Hänsyn har, menarutskottsmajoriteten, också tagits till de skilda - inte endast statliga -register på andra områden som byggs upp utifrån nu gällande principer och somdå underförstått också måste ändras, vilket medför kostnader. Att utskottsmajoriteten inte tagit hänsyn till de direktakostnaderna har jag redan konstaterat då jag angivit att samtligabesparingsalternativ har avvisats. Om detta kan anses något lättsinnigt är junästa påstående, om konsekvenserna för övriga icke statliga register, dockdirekt felaktigt. Får jag erinra om att den nuvarande beteckningsreformenendast genomförs i fyra län. Det ligger således betydligt mindre avkonsekvensändringar som drabbar övriga register och kostnader i samband därmed,i det förslag som förs fram i reservationen. Från den utgångspunkten finns detsåledes ingen anledning att tveka inför en återgång. ', Enhetligheten blir juockså, såvitt jag förstår, lika homogen med socken och stad som registerområdesom med kommun. Utskottsmajoritetens motiveringar hållerinte. Jag yrkar än en gång bifall fill reservationen i civilutskottetsbetänkande nr 19. I detta anförande instämde (), () och Berfil (). 142 (): Det är inte första gångenfastighetsbeteckningsreformen är uppe till debatt i kammaren. Det blir nutionde gången som vi här i skall behandla frågan. Och det ärbeklagligt att någon avgörande förbättring under den tiden inte har fått ske.Det handlar ju i verkligheten om en mycket omfattande, tidskrävande, dyr,onödig och olämplig reform, som har varit uppe till behandling gång pä gång. borde därför , enligt minuppfattning, ha tillägnats sig en stor kännedom om den här frågan - men såtycks inte vara fallet. Och det är med stor förvåning jag har tagit del avcivilutskottets skrivning. Den verkar vara ägnad att ge oss beslutsfattare häri och övriga läsare den felaktiga uppfattningen att motionsförslageninnebär att den pågående beteckningsreformen skulle ersättas av en annanbeteckningsreform. Det vi motionärer har sagt är att den nuvarandebeteckningsreformens genomförande, enligt rådande riktlinjer, böravbrytas. Vad vi önskar är alltså att den miljonrullning som den nuvarandebeteckningsreformen innebär skall stoppas och att socken eller stad behållssom registerområde vid övergången från jordregister/stadsregister till nyttfastighetsregister. Det förhållandet att vi föreslår att vissaåtgärder ändå skall vidtas eller kunna vidtas innebär inte att en annan beteckningsreformföreslås. Jag kan inte heller, efter att noggrant ha läst igenom motion 2095,finna något som kan tolkas på det sättet att en annan beteckningsreformföreslås där. Är det möjligen så att utskottet menar att en återgångtill socken/stad i det fåtal kommuner där nytt fastighetsregister är i drift,skulle innebära en annan beteckningsreform? Låt mig då bara hänvisa till vadbl. a. har skrivit i ett betänkande: "Genomförda beteckningsändringar rubbas ej utom ifråga om de nykonstruerade dubbelnamnen. Dessa återföres till sin enkla form iden mån kommunen inte önskar annat." Läser man vidare i utskottets recittext, finner manytterligare felaktigheter. Utskottet ger läsaren det felaktiga intrycket attförslaget innebär att vissa kommuner skulle kunna ha kommunen somregisterområde under det att övriga har socknar och stadsregisterområden. Detframgår klart av de förslag som lagts fram att registerområdet föreslås fåbenämningen stad resp. socken även i de fall utskottet syftar på. Låt mig ta några exempel; , ochTäby socken i stället för , kommun och . Detär den enda verkan förslaget får i sådana fall. Detsamma gäller då fastighetsregistreringsmyndigheten ärstatlig och hela kommunen utgör ett registerområde. Exempel: stad ochBurlövs socken i stället för kommun och . Registerområdesbenämningen framgår av fastighetsbeteckningendå denna är uppställd för hantering; Fregatten 12 i ,3:2 i . Vid ingång i det nya fastighetsregistret märks däremotingen skillnad. Då används datahanteringsmodellen Fregatten 12 resp.Täby 3:2 oavsett om registerområdet benämns kommun, stad eller socken. Argumentnöden tycks vidare vara påtaglig när man iutskottsmajoritetens text hänvisar till vilka län som skall ha reformen fulltgenomförd vid utgången av /87. Denna uppräkning av län, därreformen beräknas vara helt eller delvis genomförd , utgörverkligen inget skäl för att nu driva en onödig, olämplig och dyr reformvidare. Man frågar sig om utskottsmajoriteten i brist på argument försökerförvilla läsaren. Sedan hänvisar utskottet till bostadsministernsuppfattning att lantmäteriverkets utredningar och viss remissbehandling däravhar visat att beteckningsreformen i sin nuvarande form är i stort settrationell. Det finns enligt min uppfattning mycket attsäga om den märkliga skrivningen i propositionen och mycket att bemöta även ide inledande redogörelserna pås. 110-114 i proposition 100 bil. Låtmigförstvisa hur man behandlar remissyttrandena. Man räknar upp hela 82 instanser somavgivit remissyttranden varpå man redogör för remissutfallet på 47 rader, iverkligheten 43 fulla rader. Beslutsfattarna i civilutskottet och i gesalltså inte tillfälle att bilda sig en egen uppfattning utifrånremissyttrandena. Det är första gången som den här frågan har remissbehandlats,bortsett från den mycket summariska behandlingen års beslut. Av 279 kommuner har 25 kommuner yttrat sig. Alla 279borde enligt min uppfattning har fått tillfälle att göra det. Dessutom harKommunförbundets remissyttrande om beteckningsreformen berörts bara i fråga omkostnadsbedömningen, och därvid gör man ett direkt felaktigt påstående om vadKommunförbundet har sagt. Vidare förtiger man att det har talats om kostnadernaför staten också. Men, herr talman, låt mig återkomma till frågan om den härbeteckningsreformen är rationell eller ej.