prot · G60973 · 1982-12-31 00:00:00 — Därför blev ATP också en avvåra största sociala trygghets- och rättvisereformer. ATP är uppbyggd pä ett s. k. fördelningssystem. Härigenomblev det möjligt att värdesäkra pensionerna. Värdesäkringen är en av deviktigaste grundpelarna för ATP. I gårdagens debatt återkom till de s. k.orättvisorna i pensionssystemet. Man gör gällande att när socialdemokraternavid återgick till de ursprungliga basbeloppsberäkningarna fickATP-pensionären med full ATP . mer - medan folkpensionären medpensionstillskott endast fick . Vad man inte talar om är att detta heltnaturligt har med värdesäkringen att göra. Varje krona är lika värdesäkrad, detär alltså frågan om automatik, som just är grundad på att pensionerna ärvärdesäkrade. Själva automatiken har inte föreslagit någon ändring av.I sex år satt man i och räknade upp pensionerna på precissamma sätt, dvs. på grundval av basbeloppsförändringarna. Vad man sedan inte talar om när man ondgör sig över destora skillnaderna i ökade pensioner på grund av värdesäkringen är att genomfrämst beskattningseffekterna minskas skillnaderna högst betydligt. Fördelningssystemet innebär att löpande avgifter tas urprodukfionen och skall svara mot pensionsutbetalningarna. Den viktigaAP-fonden, som omsluter , tillkom för attklara pensionsutbetalningarna även vid konjunkturnedgångar och varaen utjämnande faktor då det gällde förskjutningarna i befolkningensålderssammansättning. Vi har alltså byggt upp en buffert i pensionssystemetför att det skall dels motstå de påfrestningar som en konjunkturnedgång kaninnebära, dels bidra till att bära de ökade kostnaderna som successivt ökadepensioner innebär och dels klara ökningen av antalet ATP-pensionärer.Konstruktörerna av ATP förutsåg att dessa framtida förändringar skulle kunnaställa ATP inför påfrestningar och att det därför var angeläget att ATP intebyggdes upp på ett renodlat fördelningssystem, utan också förstärktes genom ettfondsystem. Utan det kollektiva sparande som AP-fonden inneburitskulle vår standard på viktiga samhällsområden ha sett annorlunda ut i dag.AP-fonden blev som vi vet i själva verket grunden för en miljon nya bostäder,för sjukhus, skolor, daghem och annan vikfig service. Av särskildbetydelse har AP-fonden varit för näringslivet, inte minst för de små ochmedelstora företagen. 7 protokoU 1982/83:73-74 De borgerliga lyckades genom sinpolitik kraftigt minska vårt gemensamma kollektiva och produktiva sparande.Det understryker hur viktigt det är att vi kan hålla AP-fonden intakt. När nu konjunkturerna tycks vara goda för privata pensionsförsäkringar,av skäl jag nämnt, så finns det anledning betona att det är ett misstag att troatt privata pensionsförsäkringar utgör någon räddning. De bygger påpremiereservsystemet, som aldrig kan utgöra någon garanti för värdesäkrapensioner. Även privata fonder är dessutom beroende av den ekonomiskatillväxten i samhället liksom ATP och andra sociala trygghetsformer. Det har på sina håll ifrågasatts huruvida ATP i framtidenhellre bör knytas till den allmänna löneutvecklingen i stället för som till värtkonsumtionsprisindex. Konsekvenserna av en sådan ändring blir nu belysta i denrapport som om lägger fram. Det helt grundläggande är emellertid att vi kan få tillstånd en tillväxt i vår ekonomi och människorna i arbete. Då löses också dessaproblem. När man ibland diskuterar de aktiva gruppernas löne- ochstandardsituation i förhållande till pensionärernas, så finns det anledningatt erinra om att vakthållningen kring vårt ATP-system i hög grad gäller justde. Det är deras kommande pensioner vi måste se fill att vikan trygga. Arbetsgivarnas avgifter till ATP fastställs förfemårsperioder. Senast fastställdes avgifterna av 1979 för periodenfrån t. o. m. Den avgiftshöjning då på grundval avriksförsäkringsverkets förslag fastställde gick emot. Beräkningarnavisade att utan en avgiftshöjning skulle AP-fonden ha varit förbrukad på 20-25år. Det bekymrade emellertid inte vid deras ställningstagande. I årskall avgifterna till ATP fastställas för nästa femårsperiod. Utan attföregripa de ställningstaganden som blir aktuella, så är det naturligtvisbåde viktigt och angeläget att avgifterna får en sådan avvägning att ATPtryggas för framtiden. Socialdemokratin och den samladearbetarrörelsen i värt land införde efter hårda politiska strider ATP. Vikommer att se till att vår tids största sociala trygghetsreform också tryggasför framtiden. 85KERSTIN (): Fastän befolkningen i östra -- bor i vårt lands mest perifera del och till stor del talar ettannat tungomål känner den ändå den största samhörighet med . Så ungefäruttalade sig en känd riksdagsman, sedermera landshövding iNorrbotten, nämligen O.W. Dessa ord står sig ännu den dag som är. Enintressant jämförelse är att , trots tidigare exceptionellt högafödelsetal, har ungefär samma befolkningstal som . Det allt överskuggande problemet i , liksom i helaöstra , är arbetslösheten, säger kommunalrådet i i entidningsintervju. fortsätter: "har länets högstaarbetslöshet, . har 10,4 och . Jag har försökt talaom detta , men ingen lyssnar." Vi vill inte på något sätt förringa svårigheter i andradelar av landet, men det kvarstår att den största och långvarigastearbetslösheten finns i vår gränsregion mot öster. Arbetsmarknadsläget där uppeär nu en stor tragedi för många människor. lär vara den först befolkade i övreNorrland. Före järnvägarnas tillkomst och industrialismen var älv ennaturlig led i den nordliga handeln i vad vi nu kallar . Genom krig, industrialismen och moderna, snabbakommunikationer hamnade denna gränsbygd vid sidan om allfarvägarna och föllnära nog i glömska. konstaterade turister: bygd i Törnrosasömn! Denna tanke uttrycker också förhoppningar. Och visst finnsdet slumrande naturtillgångar, såsom mineraler, landets största potentiellavattenkraftsresurser och stora skogsarealer. När man för en del år sedanbörjade tala om alternativa energikällor tändes förhoppningar på många håll. Det förhåller sig nämligen så, att ju längre norrut ochösterut vi kommer i vårt land, desto rikare är tillgängen på en alternativenergikälla, nämligen torv. senare är talade man mycket om ocht. o. m. planerade för Pello-pellets. I finns nämligen torvtäkterbrytvärda och mer än det framöver. Det mest realistiska projektet,konstaterade ålderspresidenten i denna kammare, , vid ett besök påorten. är den i särklass största skogsägaren i dessatrakter. Efter erinringar startade också domänverket tillsammans med ettprivatbolag förundersökningar. Sedermera, under borgerlig regeringstid, haremellertid domänverket och privatbolaget flyttat sina intressen söderut. Enförevändning var att skulle bli för stort. Det argumentet försfram i en fid dä man ropar efter alternativa energikällor! har initierat byggande av hetvattencentraleri de fem kommunerna i östra . En tanke att importera eller frän södralänsdelen transportera fasta bränslen till dessa kommunala uppvärmningsanläggningarhar mänga funnit nära nog grotesk. Bakgrunden är den rika tillgången på torv ochskogsavfall. Det initiativ som statsrådet för någon timme sedan redovisadei kammaren är därför att hälsa med glädje. är också rikt på mineraler. Det är därförglädjande att industriministern aviserat ökade insatser för prospektering avmineraler. utgör en fjärdedel av yta. Det,finns anledningatt vara optimistisk inför en intensifierad prospektering med ny inriktning ochdiversifiering. Framstående geologer ser goda utvecklingsmöjligheter. Härgör till inflyttade - naturaliserade - geologer betydande insatser. a. att skapa långsiktig produkfion av viktiga industriminera- Nettoimporten av dessa uppgår nu till miljardbelopp. I östra och gränsbygden har ingenmålinriktad prospektering skett. Några egentliga mätningar har inte utförts iexempelvis , och kommuner. Där vore det angelägetatt nu upprätta en allmän jordarts- och berggrundskarta. Det är utgångspunktenför mineralinventering. Det är särskilt tillfredsställande att industriministerThage så starkt framhåller behovet av nordiskt samarbete i forskningoch satsning på nya gruvprojekt. Det passar som hand i handske i denna vårnordliga gränsbygd. Jag kan ta ett exempel. bryts på finsk sida om älv den längeeftersökta och eftertraktade legeringsmetallen krom. utanför Torneåsysselsätter flera hundra man. a. tips från finsk sida har svenska geologersintresse väckts för kromförekomster på var sida om den svensk-finskagränsälven. Man har hittat block med krom norr om kromgruvan utanför Torneå.Man antar nu -på goda grunder - att krommalmens moderkropp finns på svensksida. Krom är en mycket viktig metall inom den rostfria sektorn.Där planeras nu nya produktbolag i . Vi har ingen kromgruva inom landet.Importen frän är dyrbar i transporter och av lagrings- ochberedskapsmässiga skäl. har vi företag inom landet som ärvärldsledande när det gäller modern teknik på området. Av de skäl som jag anfört samt på grund av det kärvaarbetsmarknadsläget i östra bör prospektering av metaller som kromfå högsta prioritet och förtur. Intensifierade ansträngningar i mineralletning, utvinningav nya metaller och energikällor skulle medföra att östra ochgränsbygden gavs en progressiv utveckling och väcktes ur den Törnrosasömn jagnyss talade om. i mitt anförande har jag citerat O. W. Lövgren.Låt mig ta ett annat citat frän riksdag. Det är biskop , som inledermed orden: "Herr talman, mina herrar ." Ja, så kunde det heta på dentiden-"Mina herrar". Fortsättningsvis tar han upp vissa förhållandensom en gränsbygd alltjämt är ensam om. "Jag vill också framhålla, att förhållandena i dennagränsort icke äro utan sin ömtåliga karaktär. Starka krafter äro i rörelse påandra sidan gränsen för att vända befolkningens sinne från , men den harhittills stadigt motstått alla locktoner öster ifrån. Jag tycker, att detta ärså vackert, att det bör vinna ett varmt erkännande från svenska riksdagenssida. Vi skulle kunna tänka oss, att vi hade en opålitlig befolkning däruppe,en befolkning, som icke kände med svenska känslor och icke tänkte med svenskatankar. Då kanske den svenska med uppräckta händer offrade miljoner föratt binda denna befolkning fastare till landet." Biskop ord får utgöra bakgrundtill den oro man inom försvaret av känner inför arbetslöshet ochavfolkning av denna gräns- och glesbygd. övre har så att säga enegen överbefälhavare. har milochefen i en intervju i Dagens Nyheteruttryckt sin oro så här: Ur försvarssynpunkt är en fortsatt avfolkning katastrofal.Den alltmer tilltagande världsskymningen är mycket märkbar på . Viligger trots allt bara några tiotal mil från världens största militärbas. NATOoch har rustat pä . I finns över 500 krigsfartyg, varav inte mindreän 175 ubåtar. På finns vidare stora kärnvapenbestyckade robotbaser,minst två stående armédivisioner och 10 000 man för gränsbevakning. På grund av avfolkningen blir bl. a. transporterna ettstort problem, säger milochefen och utvecklar detta vidare i intervjun. Visst har vi ett ansvar gentemot landets många glesbygder,att livets nödtorft och rimlig service ordnas - ett ansvar gentemot människor iglesbygd, som därtill är gränsbygd. Tornedalsgränsen har kallats "världensfredligaste gräns". Ansvaret är så mycket större som var och en inom ossvärdesätter oberoende, frihet och fred. 86BÖRJE (): Mitt anförande berör den kommunala sektornoch sysselsättningen, och jag delar upp det i tre avsnitt: socialdemokratinoch kommunerna före valet, socialdemokratin och kommunerna efter valet ochsedan ett par slutsatser. Jag börjar med den kommunala sektorn före valet. Då hettedet från mycket ledande socialdemokratiska företrädare att det var fråga omstöld och konfiskafion när Fälldinregeringen drog in frånkommuner och landsting. Den socialdemokratiska partilinjen var den att pengarnai stället skulle sättas in på mot ränta. Det hette också att manhelst inte skulle behöva ta ut några avgifter för t. ex. sjukvården. Vidare varbudskapet att den kommunala sektorn skulle växa . Man måladealltså bilden av en starkt expanderande verksamhet. Man målade på ytterligaremed att avgifter helst inte skulle behöva tas ut. Vidare skulle massor avmänniskor få jobb. och inom denoffentliga sektorn hejade ordentligt på det socialdemokratiska partiet - draghjälpenvar stark. Låt oss sepå verkligheten efter valet. "Stöldgodset"- för att använda socialdemokratiskt språkbruk - på 3,5 miljarder kronorbehåller regeringen, trots att socialdemokratiska företrädare för kommuner ochlandsting byggt hela sin valkampanj på den s. k. stölden. Eftervålspolitikenmed devalvering, höjd moms och höjda arbetsgivaravgifter samt ett antal mindreåtgärder gör att den kommunala sektorn När det gäller beskattning av juridiska personer stårdet nu klart att regeringen aktivt går till och vill lägga beslag på skatteunderlaget för egen del - när det gäller landstingen till och när det gäller kommunerna till . Detta gäller 1984. Summan kan beräknas till ca 5 Principiellt anser att det ärriktigt att staten ensam beskattar juridiska personer, men vi är ocksåövertygade om att dessa pengar slutligen behövs för en bättre kommunalskatteutjämning. Landstingens och kommunernas ekonomi påverkas även avavtal och statsbidrag. Den summan är så stor som ca 40 miljarder kronor.Avtalen har varit hyggligt inflationsskyddade, men får vi klara signaler omatt regeringen inte har så stort intresse av detta längre. Det innebär att dekommunala och landstingskommunala budgetarna avtappas på ytterligaremiljardbelopp. Jag vill av detta dra två slutsatser. Den första är avpolitisk-facklig karaktär. Den andra gäller vad detta kommer att betyda förmedborgarna . från politisk-facklig synpunkt var Fälldinavdragen på3,stöld och konfiskation samt en katastrof försysselsättningen. behåller man den katastrofen. Eftervalsåtgärderna betyderca och beskattningen av juridiska personer ca 5miljarder kronor. Därtill kommer signalerna om avskaffade indexuppräkningarbeträffande avtalen mellan regeringen och kommunerna. Jag skulle tippa att densammantagna avtappningen av den kommunala sektorn genom hitfills kändasocialdemokratiska åtgärder blir ca . Det var ett väldigt oväsen om de 3,5 miljarder kronorna.Nu är vi uppe i . Men är det alldeles tyst frånsocialdemokratiska kommunalråd och landstingsråd och - märk väl - även från LO-och TCO-kanslierna. Jämför jag debatten före valdagen med debatten eftervaldagen tycker jag -och jag är medveten om att jag använder rätt hårda ord-attdet är fråga om en politisk-facklig skandal. Den andra slutsatsen jag vill dra är frågan: Hur berördetta medborgarna? Först och främst kommer det inte att bli sänkta avgifterutan ökade avgifter. Det kommer också att bli höjda kommunalskatter. Stockholmarnaoch en del andra fick uppleva detta redan första året. Tyvärr kommer vissakommuner och landsting att hamna i ett sådant tvångsläge att det blir höjningaräven . Kommunalskatten är den tunga skatten för små ochmedelstora inkomsttagare. Vi i kommer att arbeta för att det blir såsmå höjningar som möjligt, helst inga höjningar alls. Jag är övertygad om attverkligheten kommer att bli sådan att även socialdemokraterna tvingas jobba medatt begränsa de kommunala skattehöjningarna. Vidare är min slutsats att det inte blir ett par procentflera anställda . När är slut, torde vi få uppleva attkommuner och landsting har färre anställda än vad de hade när valperiodenbörjade. Låt mig beträffande det socialdemokratiska talet om svängrum i ställetför svångrem konstatera att det absolut inte gällde kommuner och landsting. I valrörelsen sade att den kommunala sektorninte skulle tåla ekonomiska indragningar. Därefter vidtagna åtgärder har visatatt han inte menade vad han sade. Avslutningsvisvill jag därför framhålla att det inte är bra för demokratin att så uppenbart föra bakom ljuset för det förstalandstingets patienter och för det andra dem som köper och får service avkommunerna. Man har också fört de anställda inom komrhuner och landsting bakomljuset liksom även alla skattebetalare och i princip alla väljare.Socialdemokraternas agerande i de kommunala frågorna före och efter valet är enmycket stor fråga - jag tror att jag vågar säga att av alla frågor somdiskuteras när det gäller budskapen före och efter val, innebär det som händerden kommunala sektorn det största sveket. Men än värre är egentligen att de fackligaorganisationerna, som i tidskrifter, på affischer och i uttalanden så hårtattackerade den regering som i en situation av god ekonomi gjorde begränsadeindragningar, nu är alldeles tysta när regeringsavtappningarna i den kommunalaekonomin blir sådana att antalet jobb minskar i stället för att öka. Detsocialdemokraterna lovade före valet var den officiella anledningen till attett stort antal fackliga företrädare aktivt deltog i den socialdemokratiskavalrörelsen. Tystnaden nu kan ej tolkas på annat sätt än att många avredaktörerna för tidskrifterna, ombudsmännen och de fackligt förtroendevalda iförsta hand är socialdemokrater och först i andra hand är representanter förde medlemmar som betalar deras löner och arvoden. 87LARS-ERIK (): Jag skall i det här anförandet ta uppstorstadsområdenas problem när det gäller sysselsättningen, den kommunalaekonomin och den sociala problematiken. Jag kommer främst att uppehålla mig vidsituationen i . Storstadsområdena har alltför länge stått i strykklass iden politiska debatten. På område efter område fick storstäderna under1970-talet se sig satta på undantag. Det drabbade sysselsättningen. Det sloghårt mot den storstadskommunala ekonomin. Det drabbade människor i form av enväxande social problematik. Kvar levde föreställningen om att Malmöregionenvar en expansiv region, och den föreställningen tycks ännu inte helt haförpassats till historien. I bor ca 2,5 miljoner människor i de trestorstadsområdena , och . Dessa områden är såledeshembygd för nästan en tredjedel av invånare. De flesta människorkänner sig här djupt rotade. Man värdesätter närheten till service ochkulturutbud, men också storstadens rika möjligheter till förenings- ochfritidsaktiviteter och socialt umgänge. Storstädernas centrala roll när detgäller den ekonomiska utvecklingen i landet i stort är också av betydelse förvår syn på storstädernas framtid. Mycket talar för att en positiv utveckling istorstadsregionerna kan utgöra draghjälp för hela ekonomin i . Alla storstadsområden uppvisar, jämfört med riket totalt,en kraftig minskning av sysselsättningen inom industrin . har förlorat av sin industrisysselsättning. Därför har ocksåsysselsättningen i bara ökat , jämfört med 8,i riket i genomsnitt. Arbetslösheten i är nu också mycket stor. 8 000 malmöbor, eller , går utan arbete. Det ärklart högre än motsvarande siffror för riket. För att vända denna utveckling krävs det kraftfulla ochsamordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser i och övrigastorstadsområden. En sådan politik har inletts med regeringensekonomisk-politiska program och den framlagda statsbudgeten. Det behövs emellerfid en mer noggrann genomgång avförutsättningarna för näringslivet och sysselsättningen i storstadsområdena.Därför bör initiativ tas till utarbetandet av sysselsättningspolitiska programför dessa områden. Denna sysselsättningsplanering bör inriktas på att kartläggaförutsättningarna för industriutvecklingen i områdena såväl från marknadssynpunktsom när det gäller befintlig industriell kapacitet. Möjligheterna att genom ettutvecklat tekniskt och industriellt samarbete inom framtidsbranscherna skapanya industriarbetstillfällen bör också undersökas. Sambandet mellan den offentliga sektorn, vilken har storbetydelse i storstadsområdena, och industrin bör också ingå i ett sådantsysselsättningsprogram. Ett sysselsättningsprogram för måstenaturligtvis också ta hänsyn till att industrin här är starkthemmamarknadsorienterad. Det borde vara möjligt, med hänsyn till Malmös närhettill den stora nordeuropeiska marknaden, att i större utsträckning orienteraMalmös industri mot exportmarknaden. En förutsättning för detta är braförbindelser över . En kan här utgöra en betydelsefullinjektion för regionens näringsliv. I avvaktan på en bro måste staten garanterarimliga färjeförbindelser. Detta gäller särskilt tågfärjetrafiken, som är ibehov av upprustning och utbyggnad och där utredningar visar att det finnsförutsättningar att utveckla en trafik med god lönsamhet. En diskussion kring sysselsättningen i kannaturligtvis inte föras med uteslutande av utvecklingen vid varv,Malmös i särklass största industri. har en avgörande betydelse förindustrisysselsättningen i hela . Det gäller för både dedirektanställda vid varvet och den mängd företag som är beroende av somunderleverantörer. varv har under senare är utvecklats i positivriktning och måste få fortsätta att drivas som storvarv med inriktning både påtraditionellt fartygsbyggande inom exempelvis ro-ro-området och på nyaverksamhetsområden, t. ex. civil undervattensteknologi. I en särskild motionhar de socialdemokratiska riksdagsmännen från utvecklat sin syn på vilkaåtgärder som behövs för att förbättra sysselsättningsläget i . De sex årens borgerliga regeringspolitik harfått allvarliga konsekvenser för kommunernas ekonomi. Särskilt hårt harstorstäderna drabbats. De minskade statsbidragen har fått allvarliga konsekvenserför möjligheterna att hävda en hygglig service. Det har också slagithårt mot sysselsättningen inom den offentliga sektorn. De storstadskommunala ekonomiska problemen är en följd avdessa åtgärder och ett skatteutjämningssystem med uppenbara brister. ar visar att storstäderna har betydande merkostnader, sominte beaktas i det nuvarande skatteutjämningssystemet. Merkostnaderna som finnsinom områdena social struktur och regional funktion har för Malmös ochGöteborgs vidkommande uppskattats till 2-2:50 kr. Regeringen har aviserat en översyn avskatteutjämningssystemet. Den översynen måste ske snabbt och ta sikte på atträtta till bristerna i systemet och i större utsträckning beaktastorstadskommunernas kostnadssituation. allmänna debatten framställs ofta storstäderna inegativ dager, t. ex. i fråga om missbruksproblem och social utslagning. Oftaanges dessa faktorer som närmast speciella för storstadsområdena. Som regel ärdet fråga om problem av mer generell natur, som finns i nästan allasamhällsbildningar. Men till en del handlar det givetvis om problem som ärsärskilt framträdande i storstäderna. Självfallet kan inte den uppfattningenaccepteras, att en dålig livsmiljö skulle vara en nödvändig följd avstorstadsstrukturen. Problemen är inte olösliga. Regeringen har tagit initiativ till åtgärder för attmotverka den sociala utslagningen och förbättra boendemiljöerna.Narkotikakommi.ssionen och den bostadssociala utredningerT kan komma medytterligare förslag i den riktningen. Av central betydelse för att motverka den socialautslagningen, i enlighet med den nya socialtjänstlagen, är att de socialamyndigheterna i storstadskommunerna får resurser till det förebyggande ochbehandlingsinriktade arbetet. Den våldsamma ökningen avsocialbidragskostnaderna, med mer än en fördubbling , framför allt istorstadsområdena, lägger nu hinder i vägen för en sådan inriktning av arbetet.Mer än 70 % av arbetstiden för en socialarbetare i uppges gå åt tillatt betala ut socialbidrag. Utvecklingen är en följd av den höga arbetslöshetenoch det stora antalet oförsäkrade. Regeringen måste mot denna bakgrund på nyttaktualisera frågan om överförande av en del rutinmässiga socialbidragsärendentill försäkringskassorna. Därför bör frågan om införande av ett modifieratsocialförsäkringstillägg, SOFT, snabbt prövas. Jag har i det här anförandet pekat pä någraåtgärder som är nödvändiga att vidta i storstadsområdena. Tillsammans med deförslag som lagts fram av regeringen kan dessa utgöra en god plattform för attbryta den negativa utvecklingen i dessa regioner. En positiv utveckling istorstadsregionerna kan starkt bidra till att lyfta ur den ekonomiskakrisen. 88BERIT (): Jag skall i mitt inlägg beröra tre av demotioner som vi ifrån har väckt och också frågan om riksdagens550-årsjubileum. I har omfattande nedläggningar skett .