prot · G60995 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:95 1 § Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 2§ Svar på interpellation 1982/83:68 om avsättningsmöjligheterna för svenskstålindustri har i en interpellationfrågat industriministern om hur han bedömer framtida avsättningsmöjligheterpå hemmamarknaden och för exporten samt vilka nya avsättningsmöjligheter somstår att finna för svensk stålindustri. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellafionen. Inledningsvis vill jag uttrycka min tillfredsställelseöver att , , har lyckats få intäkter och kostnaderatt gå ihop. Detta innebär en resultatförbättring på drygt 700 milj. kr. Fåhandelsstålsföretag i den industrialiserade världen kan visa upp ett motsvaranderesultat under föregående år. Från har jag erfarit följande. Destrukturförändringar som har genomförts tillsammans med en satsning påkvalitetshöjande åtgärder gör att bedömer att det finns goda möjligheteratt nå intentionerna i bolagets strukturplan . Planen innebär bl.a. en avsättning av ca grovplåt och ca 1 tunnplåt redannästa år. Merparten av plåten är avsedd att avsättas på hemmamarknaden. Möjligheterna på exportmarknaden begränsas bl. a. av denbetydande internationella överkapaciteten på stål. Genom att produktsorfimentet inriktas mot en allt störreandel av högkvalitativa produkter räknar med att bolagets marknad skallkunna vidgas. Från statshandelsländerna har t. ex. stort intresse visats förflera av ;s stålprodukter. Bolagets förhoppning är att kraftigt öka handelnmed dessa länder. När det gäller nya avsättningsmöjligheter för svensk stålindustri i Om avsättningsmöjligheterna för svensk stålindustri allmänhetkommer vi att främst vara hänvisade till de marknader därvi redan nu har vår huvudsakliga avsättning. Jag har dock med tillfredsställelsenoterat att svensk stålindustri, och då tänker jag särskilt påspecialstålsindustrin, under en följd av år aktivt bearbetat nya marknader. Jagbedömer därför att det bör finnas icke obetydliga nya avsättningsmöjligheter iframtiden. 2 (): Jag vill först tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Anledningen till att jag framställde denna interpellationär problemet att skapa en större stålproduktion i vårt land. En störreproduktion skulle i sig själv innebära en betydande ökning av antaletarbetstillfällen och dessutom ge mera pengar till landet. Vad som därutöver kanvara viktigt är att våra företag här i - i många fall småföretag - kanfå köpa svenskt stål till vettiga priser och därmed i sin tur bygga upp enproduktion som ger många sysselsättningstillfällen. Statsrådetssvar är positivt och innehåller en hel del goda nyheter. De resultatförbättringar för som kan skönjasbeträffande 1982 skulle utgöra 700 milj. kr., och det är naturligtvis mycketglädjande. Det är också intressant att kunna konstatera att bedömer attdet finns goda möjligheter att nå intentionerna i bolagets strukturplan från1978. Den planen innebär, som här har sagts, en avsättning av ca 500 000 tongrovplåt och ca tunnplåt . Det är då tacknämligt omplåten kan avsättas på hemmamarknaden, eftersom vi då skulle kunna få flersysselsättningstillfällen. Slår de planerade åtgärderna in blir stålsidan en rätt branäringsgren igen. De positiva förhållanden som statsrådet nämner har dockicke rått här i . Det måste jag konstatera, men det är bådebra och nödvändigt att denna vikfiga näringsgren kan utvecklas. Det borde vara möjligt att köpa bandstål tillkonkurrenskraftiga priser, t. ex. från Domnarvet. Befintliga tillverkare av"svarta rör" betalar ett så högt pris att det är billigare förföretagen att köpa bandstålet från länder långt från våra gränser. Det blirbilligare för dem att köpa från och Fjärran Östern-länder. Dettamåste vara galet. För oss måste det i stället vara viktigt att på allt sätt slåvakt om vår småindustri och vår hemmamarknad. Vi borde tillverka en stor del avde rör som importeras från företag ute i världen. Borde man inte frånregeringens sida medverka till att på krisorter, där initiativ tagits ochvilliga människor finns, ge vederbörande chansen att bygga upp en nyverksamhet, så att det här hemma kan tillverkas en stor del av de rör som nuköps utomlands? Det är en fråga till statsrådet. Det kan inte vara rimligt att så stora kvantiteter av envara, som vi själva är experter på att tillverka, skall fillverkas utomlands,när vi själva kan fillverka den och har kunnig och bra arbetskraft. Bruksorternasproblem känner vi alla till. ,där en klar vilja att starta tillverkning av"svarta rör" kan bli en verklighet - där finns lokaler ochannat -bara bandstålet kunde få köpas från till ett rimligt pris. skulle, utbyggt , ge ca 100 nya jobb och dessutom geBorlänge ett antal nya sysselsättningar. Jag vill fråga statsrådet : Vilkamöjligheter har statsrådet att medverka i ett sådant här konkret fall? Vore detinte värt en satsning från Statsföretags sida; så att en sådan bruksort får detstöd den behöver för att kunna realisera ett projekt av det här slaget - somjag vet att statsrådet är väl informerad om? En bruksort som förlorat800 jobb behöver mer än väl det tillskott som här omnämnts. Det är förhållandeti . På alla sätt måste vi se om vårt hus. Vi måste tillskapaen väl utnyttjad produktionsapparat och en på egna råvaror byggd hemmamarknad.Då kan vi också ge stålindustrin en god framtid. Det brister i dessa strävanden. Vår bilindustri t. ex. harhittills endast köpt marginella kvanfiteter stål från , om jag är rättinformerad. Vi behöver i på allt sätt söka utnyttja våra möjligheteroch därmed kunna öka sysselsättningen. Jag hoppas få svar på de frågor som jag här harframställt. De är kanske mer konkreta och berörs inte i interpellationssvaret. Om avsättningsmöjligheterna för svensk stålindustri På fråga vill jag svara attvi trots allt har en sådan överkapacitet i landet att produktionen kan ökas ilandets stålverk utan att särskilt många nya arbetstillfällen tillkommer. Som ni vet är mångakorttidspermitterade. En annan faktor som också har betydelse i dettasammanhang är att vi, genom vår skriftväxling med , Europeiska kol- ochstålunionen, är bundna av att följa vissa regler på prissidan. Det är därförinte möjligt att sälja stål fill vilka priser som helst. 4BERTIL (): Statsrådet säger att vi f. n. haröverkapacitet i produktionen och att nya sysselsättningstillfällen därför intekan skapas. Jag kan förstå att det inte är lätt just , innan man ökatavsättningen, men detta är väl ändå en strävan vi måste ha, eftersom ensysselsättningsökning kan ordnas . När det sedan gäller till vilka priser våra små industrierskall kunna köpa, säger statsrådet att man måste följa vissaprisöverenskommelser. Jag har förståelse för att man skall följa avtal ochannat. Men jag tycker att det är mycket märkvärdigt att vi, som har bra stålhär i och har varit ledande på det området, säljer detta stål tillländerna i och till andra länder för att sedan kanske låta dettastål komma tillbaka fill . Det måstepå något sätt vara fel om inte vi skall kunna leverera stål till de Om avsättningsmöjligheterna för svensk stålindustri mindreföretagen, eller till vilket företag som helst, här i och därmed skapaflera sysselsättningstillfällen i landet. Jag vädjar verkligen till statsrådet att man på den härpunkten tar itu med dessa förhållanden, därför att det är obegripligt förfolket att förstå varför det skall behöva vara på detta sätt. Det borde finnasnågon möjlighet att realisera det här. Om vi ser på t. ex. där det finns en företagaresom vill komma i gång, men som har svårt att få köpa stål fillkonkurrenskraftiga priser, vilket betyder väldigt mycket när det gäller sådanakvantiteter, skulle det vara bra om detta kunde realiseras. Detta gäller och detta företag, men vad jag kanförstå har vi precis samma situation för en rad andra företag. Därför borde mansätta in ett kraffigt stöd och verkligen försöka klara ut dessamissförhållanden. Ingenting borde vara enklare och mera klart än att vi ändåskall kunna förse våra egna industrier med råvara. Vi är faktiskt inte längre ensamma om attgöra bra stål. Dessutom är vi ju mycket beroende av vår export. Därför måste vihålla oss fill de handelspolifiska spelregler som finns. Jag vill också säga till BertilJonasson att bärkraftiga projekt alltid klarar sig utan statligainvesteringsmedel. Vi har lagt grunden för den långsiktiga utvecklingen genomdet stöd vi lämnat till stora investeringar. är det bolagens sak att skötaverksamheten. 6BERTIL (): Jag vet att vi inte är ensamma när det gällerstålproduktion. Vi har varit ledande i konkurrensen på stålsidan, men fleraandra har kommit fram som har goda möjligheter att konkurrera med oss- detstår helt klart. Jag är också på det klara med att vi är beroende av vår exportoch att vi är tvungna att hålla oss till avtal och spelregler. Men när man ser på vår egen industri som är beroende avatt kunna köpa stål till konkurrenskraftiga priser, tycker man att det ärmärkligt att det inte skall gå att köpa detta stål här i till rimligapriser utan att det skall gå lättare att köpa det från andra länder. Det ärdetta som jag tycker måste vara fel. Jag är inte den som vill vara med om attbryta mot vare sig avtal eller internationella spelregler-dem skall vi följa.Vi skall emellertid ha klart för oss att ju mer våra småindustrier kan utnyttjavår egen stålproduktion här i landet, desto mer pengar och sysselsättning gerdet här hemma. Ju mer vi kan fillverka, desto mer konkurrenskraftiga kan vibli. Om priset på råvaran inte är så högt kan vi tillverka mycket mer ochkanske i vår tur sälja på export. Vi kan aldrig förlora på detta. Vad jag är ute efter är att det måste vara fel någonstans,om vi inte kan köpa svensk råvara till lägre priser än för motsvarande importfrån andra länder. I varje fall borde priserna här hemma vara minst likvärdiga. Jag vädjarän en gång till statsrådet att se på de här frågorna. Det måste finnas ett fel någonstans, och då måste det Nr 95 ocksåfinnas en möjlighet att rätta till detta fel och därmed komma en bra bit den på vägenatt ge de mindre företagen bättre möjligheter att konkurrera. 11 jv,arc 198 Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Föredrogs och hänvisades svensk stålindustri Propositionerna 1982/83:94hemställan i punkt 10 till lagutskottet i övrigt till skatteutskottet /83:110 bil. i övrigt till finansutskottet /83:118 tillcivilutskottet /83:119 till försvarsutskottet 4 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1982/83:120Utveckling i 1982/83:123Överenskommelse om läkarutbildning m. m. 1982/83:130Åtgärder för tekoindustrin, m. m. 5 § Anmäldes och bordlades Motion 1982/83:2221av m.fl. Förslag till lag om förbud underviss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä (prop.1982/83:112) 6 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:25 Beskattningen av retroaktiva pensioner m. m. 1982/83:19 Ändringar i rättshjälpslagen m. m. (prop.1982/83:61) 1982/83:20Översyn av reglerna om godtrosförvärv 1982/83:21 Viss ändring av bestämmelsernaom hittegods /83:22 Lagreglering av ideella föreningar 1982/83:23 Ändringav namns stavning 1982/83:18Anslag inom verksamhetsområde, såvitt avser vissa myndigheter m. m. 1982/83:100 delvis)1982/83:19 Tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /83, såvitt avsersocialdepartementets verksamhetsområde (prop. 1982/83:101 delvis) 1982/83:9 Anslag till Telekommunikationer(prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:10 Anslag till Postväsende (prop.1982/83:100 delvis) 1982/83:13 Anslag till Trafiksäkerhet m. m. (prop.1982/83:100 delvis) 1982/83:15 Styrelserepresentation för anställda vidlänsstyrelser och polisstyrelser (prop. 1982/83:76) 1982/83:18 lönedelegations verksamhetunder (redog. 1982/83:3) 7§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:330 av WiggoKomstedt (m) till jordbruksministern om upptagning av bränntorv till husbehov: I vårt land finns markområden som ägs gemensamt avett mindre eller större antal markägare. Sådana områden är bl. a. torvmossar.Här har man sedan urminnes tider tagit bränntorv till husbehov. I energikrisenstidevarv -då torven är alternativ energikälla - är det av stor vikt att dennarätt till brytning kvarstår. Tveksamma naturvårdsintressen gör emellertid attdenna möjlighet nu stoppas på vissa markområden. Jag vill därför ställaföljande frågor till statsrådet: det riktigt att denna gamla hävd kvarstår och att myndigheter inteonödigtvis stoppar denna möjlighet? att torven som energikälla bättre bör utnyttjas även i småskaligform? 1982/83:331av () till socialministern om remissbehandling avbilstödskommitténs betänkande: lade den statliga bilstödskommitténfram sitt betänkande med förslag till ett enhetligt och samordnat system föratt ekonomiskat stödja handikappades innehav av egen bil. Frånde handikappades sida har ställts stora förhoppningar på åtgärder i enlighetmed utredningens förslag, och det är med viss otålighet man nu konstaterar attutredningen fortfarande inte skickats fill remissbehandling enligt vedertagenpraxis. Med anledning av detanförda vill jag ställa följande fråga: Avser regeringen attlåta bilstödskommitténs betänkande bli föremål för Nr 95 11mars 1983 8§ Kammaren åtskildes .