prot · G60990 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:90 1 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed anhåller jag om att bli entledigad från mittuppdrag som suppleant i näringsutskottet. Denna anhållan bifölls av kammaren. 2 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:69 Med hänvisning till RO6:1 vill jag meddela att jag på grund av utlandsresor ej kommer att besvarainterpellationen av om regeringens initiativ för att skapa enkärnvapenfri zon i inom den angivna tiden . Jag har föravsikt att besvara den kl. 9.00. 3 §Svar på fråga 1982/83:265 om relationer med har ställt en fråga till mig,som-även om han använt andra formuleringar - gäller hur jag anser att Sverigesrelationer till påverkas dels av en översyn av valkretsindelningen somföregick valen på , dels av en uppmaning som riktats avMaltas utrikesministerium till utländska beskickningar att inte ta kontakt medden politiska oppositionen på ön. Vad gäller översynen av valkretsindelningen föregicksdenna av en offentlig utredning, vars resultat sedan antogs av det idemokratisk ordning valda maltesiska parlamentet. har också ställt sin fråga mot bakgrund aven cirkulärnot som överlämnades av utrikesministeriet i Valettatill de på residerande beskickningarna. Eftersom inte har någonambassad på utan de diplomatiska kontakterna sker via ambassaden i Romhar noten inte tillställts oss. Allmänt gäller emellertid i denna fråga bestämmelserna i1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser, till vilken såväl Sverigesom anslutit sig. Den utgår från att , lika väl somalla andra stater som anslutit sig till konventionen, strikt tillämpardensamma. Anf.3 (): Jag tackarutrikesministern för svaret. Frågan har föranletts av den negativa utveckling som sedanflera år pågår i en liten europeisk demokrati. Vad som händer där har inteblivit föremål för tillnärmelsevis samma uppmärksamhet som övergrepp motdemokratiska principer i betydligt mer fjärran länder. under Dom Mintoff kom till makten 1971efter en mycket knapp valseger. Han tillgrep snart synnerligen hårdhäntametoder mot oliktänkande, främst det borgerliga . TV ochradio togs över av regeringsföreträdare, och oberoende tidningar beslagtogs.Nationalistpartiets möten stördes, dess lokaler slogs sönder eller brändes.För att fira Mintoffs 30-årsdag som partiledare bröt sig 1979 socialistiskapartiarbetare in i nationalistledarens bostad och misshandlade hans fru ochbarn. var jag själv ledare för en europeiskparlamentarikerdelegation, som inbjudits av att övervaradet parlamentsval som då hölls. Vår närvaro antogs kunna förebygga valfusk ochfå en lugnande effekt på regeringspartiet och dess stormtrupper. Jag skall integå närmare in på vad jag upplevde i - man trodde sigkort sagt förflyttad till en latinamerikansk bananrepublik. Resultatet blev ialla fall att Mintoff tack vare ett avancerat fiffel medvaldistriktsindelningen lyckades få en majoritet av mandaten, trots attnationalistpartiet fick av rösterna. Min fråga gällde dock inte det häroch övriga omständigheter kring valet, utan vad som har hänt därefter. Med hänvisning till sitt folkliga stöd begärdenationalistpartiet att i fortsättningen få något inflytande över landetsledning. När det klargjordes att dess nyvalda parlamentsledamöter i ställetskulle ställas helt utanför makten valde de att bojkotta parlamentet. Det leddetill att de uteslöts, så nu inrymmer den byggnad som inreddes genom en på sintid uppmärksammad gåva, av på svenska statens bekostnad tillpartibrodern , endast företrädare för ett enda parti. Uppenbarligen störde det besök som jag och andraborgerliga politiker avlade i vid tiden för valet Dom Mintoffs ritningar.Mycket snabbt fick enpartiparlamentet besluta att för besök av utländskapolitiker i landet krävs det i fortsättningen regeringens tillstånd. Jag utgår från att om , så är det ett välkommet statsbesök. Men eftersom ett besök av enborgerlig politiker inte gärna kan gynna någon annan än ochdet i så fall är förbjudet, så kan det inte bli av. Anser att detta uppträdande är förenligtmed vad man bör vänta av ett parti med god ställning iSocialistinternationalen? Om inte, vad avser han att göra åt det? Den fråga ställde till miggällde i första hand valkretsindelningen, som menar genom olikaformer av manipulationer har skapat en gynnsam situation för det socialistiskapartiet, som utan att ha fått majoritet i valmanskåren likväl fått en plats meri parlamentet. Men en sådan indelning i valkretsar kan också förekomma på andrahåll. Jag vill erinra om att t. ex. i erövrade vid det senaste valet1979 det konservativa partiet av de avgivna rösterna men har ändå avplatserna i underhuset. Det är svårt att i riksdag uttala sig omvalkretsindelningen i ett annat land, även om vår är långt drivenproportionalism. När det sedan gäller frågan ommöjligheten för de utländska ambassaderna att ta kontakt med politiska grupperi landet - det var den frågan som ställde - utgår jag från attambassaderna enligt har rätt att ta kontakt även med politiskapartier. Det torde också vara bekräftat. 5LARS (): Utrikesministern tycks ha svårt att bestämmasig för vad min fråga gällde. Detta med valkretsindelningen var en bakgrund.Jag skall gärna erkänna att när jag fick ta del av uppläggningen och såg hurman hade den mest brokiga karta där man försökt ringa in särskilda hus, därföratt man visste hur personerna där röstade - allt i syfte att garantera enmajoritet - blev jag chockerad. Men sådant här förekommer, och jag begär inteatt svenska skall ha några direkta synpunkter på det. Vad som har hänt därefter är högst reellt. Jag kan nämnaatt vi inom EDU, samarbetsorganet för moderata partier i , har diskuteratatt förlägga ett möte med en arbetsgrupp i . Vi vet att vi får antingensöka tillstånd och bli vägrade eller resa dit och bli avvisade vid gränsen. Detär de förhållanden som gäller. Vad gör ni socialdemokrater för att återföra erapartibröder till ordningen? Det kan också gälla det som jag tog upp som självaproblemet i min fråga. Det räcker inte med detta förbud mot politikers besök.Nyligen fick beskickningarna en not, där de tillhölls att "inga kontakterav något slag får tas med medlemmar i ". Jag vet mycketväl att inte har någon egen beskickning i , som i stället sorterarunder ambassaden i . Men det hindrar inte att detta problem kan bli aktuelltatt ta ställning till. Vissa ambassader i har bestämt sig för attefterleva Mintoffs påbud, andra har sagt sig skola sätta sig över det med derisker som det kan medföra. Hur ställer sig utrikesministern till kontakter mellanpersonal i svensk utrikestjänst och andra maltesiska medborgare än dem somingår i riksdagsgrupp, t. ex. företrädare förnationalistpartiet? Förbudet omfattar faktiskt alla, utom medlemmar i . Skall den svenska utrikesförvaltningen efterleva DomMintoffs föreskrift eller skall man sätta sig över den? Jag vill nämna att de utländskarepresentationer som finns i huvudstad reste invändningar mot vad manfrån hade hävdat. Därefter har man i en nycirkulärnot från framhållit att kontakt medoppositionen på i och för sig inte är förbjuden, men däremot sådanakontakter som syftar till att framställa oppositionen som en alternativregering eller såsom den lagliga regeringen i landet. Jag vill också säga att jag utgår från att har skäl att anse att de svenska socialdemokraterna skulle ha något somhelst överseende med övergrepp mot politiska motståndare i den mån sådanaövergrepp förekommer. 7 (): Det sista utrikesministern sade var välkommet. Vi harnämligen i olika sammanhang, bl. a. under debatter i , efterlystavståndstaganden från det regemente som förekommer i . Jag har texten till den not som har tillställts deutländska beskickningarna på ön, och av den kan man konstatera att det faktisktinte bara är fråga om ett förbud mot kontakter med medlemmar avnationalistpartiet. Av en kompletterande bestämmelse framgår det att utländskabeskickningar inte får ha något slags kontakter med icke-parlamentariker. Så ärdet formulerat därför att parlamentet består av företrädare för endast ettparti. Detta är så långtgående bestämmelser att jag menar att maninte kan ha några förbindelser över huvud taget. Såvitt jag vet har enoavlönad konsul på ön. Vilka instruktioner har han fått i det här avseendet?Får han över huvud taget umgås med medborgarna i landet? Om vår representantdär, den oavlönade konsuln, har svårigheter i sitt arbete, utgår jag från atthan kommer att anmäla det till . Anf.9 (): Det kan man kanske utgå från, men jag tror inte att manskall vara alltför säker på att det blir så. Jag vill nämna att vid tillfälletför mitt besök på ön var stämningen så laddad, att konsuln - vilket jag fickklart för mig påindirekta vägar- helst såg att någon kontakt med honom inte togs frän Nr 90 min sida,och som ledamot av riksdag är jag ju ändå att betrakta som predaeen den företrädare för landet i sådana här sammanhang. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:277 om den militära utvecklingeni Om den militära utvecklingen i har frågat mig hur jag bedömerutvecklingen i och om jag är beredd att intensifieraansträngningarna på internationell nivå för att åstadkomma en fredligåterförening av . ställer frågan mot bakgrund av den storamilitärmanöver som just nu pågår i . Manövern, som går underbenämningen "Team Spirit 1983", är en typ av totalförsvarsövning somsedan 1976 genomförs i rned deltagande av amerikanska ochsydkoreanska förband - däremot inga japanska. I årets manöver deltar totalt 178000 man, varav 105 000 man sydkoreansk trupp och 73 000 man amerikansk.Manövern inleddes och avslutas . Det är svårt attfastställa om det är riktigt som säger, att de styrkor som ingåri övningen förfogar över kärnvapen. Övningen "Team Spirit 1983" var förhandsaviseradtill genom stilleståndskommissionen i Panmunjom, och hadeinbjudits att sända observatörer, men inbjudan avvisades. Det är tydligt att manöverns omfattning och uppläggningväckt oro i , liksom de militärmanövrar som förekommer där brukar geupphov till oro i . har proklamerat "halvtkrigstillstånd" "Team Spirit" pågår. Jag bedömerdet inte som troligt att vare sig Nord- eller medvetet skulle företaöppna krigshandlingar gentemot den andra parten. Däremot föreligger detsjälvfallet risk för sådana incidenter som kan förekomma i ett spänt läge ochsom ibland också har förekommit på den koreanska halvön. Eftersom ,genom sitt medlemskap i den neutrala i Panmunjom, harett särskilt ansvar i det här fallet, finns all anledning att nära ochuppmärksamt följa utvecklingen, vilket vi också gör. På frågans andra led, nämligen om jag är beredd attintensifiera ansträngningarna på internationell nivå för att åstadkomma enfredlig återförening av , är jag dess värre tvungen att svara att någraförutsättningar för att föra parterna närmare varandra inte synes föreligga f.n., detta trots att båda sidor kommit med flera initiativ i återföreningsfrågan.Sveriges medlemskap i är dock ett uttryck för vårberedvillighet att efter förmåga bidra till en fredlig utveckling avsituationen på den koreanska halvön. Om den militära utvecklingen i 11EVA (vpk): Jag tackar utrikesministern för det utförligasvaret på min fråga. Anledningen till att jag ställde frågan är denupptrappning, som ju utrikesministern också tar upp i sitt svar, som militärmanövern"Team Spirit 83" innebär. Enligt de uppgifter jag har fått har USAinförlivat i sitt kärnvapenprogram, och kärnvapen lär också förekommai den här militärmanövern. Likaså har ett allt intimare samarbete börjat skemellan och . premiärminister besökte ju nyligenSydkorea. Jag tycker att denna händelseutveckling är mycketallvarlig, inte minst mot bakgrund av de demokratiska krafternas strävanden attsöka nå en fredlig utveckling i området. likställer utrikesministern i sitt svar parterna, dvs.Syd- och , men det är uppenbart att det är främst och sombär ett ansvar för att utvecklingen är som den är och alltså försvårarmöjligheterna till en fredlig återförening. Inte heller kan man bortse frånJapans roll i sammanhanget. Utrikesministern säger att några förutsättningar för attföra parterna närmare varandra inte synes föreligga f. n. Jag beklagar attutrikesministern har den uppfattningen. Jag tycker att borde kunna tainitiativ, inte minst internationellt, för att skapa ett klimat som germöjlighet till en fredlig utveckling och till en återförening. Jag erinrade i mitt svar om att ärmedlem i den neutrala i Panmunjom. Jag kan tilläggaatt vi också är det enda västeuropeiska land som f. n. har en ambassad i bådade koreanska huvudstäderna. Det innebär att om parterna skulle önska medverkanutifrån för att åstadkomma en dialog sinsemellan, vore det inte onaturligt fördem att vända sig till . Och står vi gärna till tjänst. Men f. n. synes det inte finnas några förutsättningar föratt föra parterna närmare varandra. En förutsättning måste ju vara att bådaönskar ställa upp i sådana kontakter eller i ett kommande medlingsarbete. Vad så gäller samarbetet mellan och menarjag att detta samarbete är ekonomiskt. har t. ex. mottagit ettstort lån från om . Däremot existerar det ingen militärallians mellan å enasidan och och å andra sidan . Enligt den gällande japanskaförfattningen får de japanska självförsvarsstyrkorna inte placeras utanförJapan. kan således inte delta utanför gränser annat än somobservatör. Jag vill slutligen tillägga att försvarsutgifterutgör av bruttonationalprodukten, att jämföra med t. ex. , somanslår av bruttonationalprodukten. 13EVA (vpk): Det går inte att förneka att tillhör deländer som verkligen rustar mest i området, och det är oroväckande. Att mansedan har lägre militärutgifter i förhållande till BNP än ärovidkommande; det är snarare så att borde minska sina militärutgifter,och det har vi också krävt. Utrikesministern tog inte upp min fråga: På vem faller iförsta hand ansvaret? Det är och som försvårar en återförening.Nordkorea har gång på gäng lagt fram förslag om en fredlig utveckling, men dethar tyvärr inte lyckats. Om inflytandet över stadgar för bostadsrättsföreningar m.fl. Jag tror knappast att en framtidamedlingsinsats - om en sådan är möjlig - skulle underlättas, om vi från svensksida uttryckte att skulden för att en återförening inte kunnat ske ligger påden ena sidan. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1982/83:71 om inflytandet över stadgar förbostadsrättsföreningar m. fl. har ställt följande frågor till mig: Avser regeringen att slå vakt om eller attavskaffa den bestämmelse som skyddar föreningar och boende från att påtvingas vitesföreskrifter och andra liknande inskränkningar i inflytandet över de egna föreningsstadgarna? Är det regeringens avsikt att avvisaeller godta de förslag som går ut på att priskontroll skall kunna införas ochfinnas kvar i en förening oavsett vad föreningen, dess medlemmar och/eller denkooperativa organisationen har för åsikt om saken? Är det regeringens avsikt attupprätthålla eller att inskränka grundprincipen om bostadsrättsföreningars ochandra kooperativa organisationers oberoende gentemot utomstående? Bakgrunden till frågor är att ettfastighetsbolag i ett s. k. markanvisningsavtal med haråtagit sig att förse blivande bostadsrättsföreningar med stadgar som innehållers. k. hembuds-skyldighet till förmån för kommunen. Jag kan självfallet inte härkommentera innehållet i detta avtal. Jag vill dock understryka att avtalet inu aktuella delar är beroende av att bostadsrättslagen ändras så att det blirtillåtet med hembudsklausuler. Den fria prisbildningen vid överlåtelser av bostadsrätterhar i vissa fall lett till prisnivåer som är klart oacceptabla ur bådebostadssocial och fördelnings-politisk synpunkt. Det är enligt min meningangeläget att åtgärder vidtas för att hejda denna prisutveckling och hindra attomotiverade vinster uppkommer för enskilda bostadsrättshavare. En bra bostadskall vara en social Om inflytandet över stadgar för bostadsrättsföreningar m.fl. rättighet,inte ett spekulationsobjekt. Jag har därför för avsikt att föreslå regeringen att enkommitté tillkallas för att se över frågan om pris- och hembudsregler vidöverlåtelse av bostadsrätter. Kommittén bör pröva möjligheten förbostadsrättsföreningarna att i sina stadgar ta in inte bara prisföreskrifter -som redan är tillåtna - utan även bestämmelser om rätt att lösa bostadsrätten. Syftetmed en lösenrätt är att bryta kontakten mellan säljaren och den köpare som ärberedd att betala ett högre pris än som är tillåtet enligt prisföreskrifterna. Frågan är emellertid om man kan nöja sig med ett sådantför föreningarna frivilligt system. Enligt min mening bör därför kommitténpröva om man bör gå längre och i någon form införa en skyldighet att istadgarna ta in bestämmelser av nu diskuterat innehåll. Jag vill understrykaatt det här bara kan bli tal om nybildade bostadsrättsföreningar. Befintligabostadsrätter berörs alltså inte. Kommittén bör enligt min mening i detta sammanhangöverväga om kommunerna, som har ett ansvar för bostadsförsörjningen, bör fåavgöra om krav skall ställas på stadgebestämmelser om hembudsskyldighet m. m.när det gäller nya bostadsrättsföreningar. Vi väntar f. n. på en framställningfrån som innehåller önskemål om ett starkt kommunaltinflytande. 16KERSTIN (): Jag tackar bostadsministern för svaret på mininterpellation. Med dagens svar från bostadsministern bör två saker ståhelt klara för svenska folket: Vi är med raska steg på väg in i ett samhälle, därindividens frihet blir allt mindre värd och vår tillvaro ytterligare skall regleras. Socialdemokraterna tänker strypa människorsmöjlighet att välja bland boendeformer och vill försämra inflytandet vad gäller bostadsrätter. Grunden för dessa mina påståenden är det sombostadsministern säger skall ingå i direktiven till den tänkta utredningen. Detär exempel på nya och gamla regleringsåtgärder. En del känner vi igen frånsocialdemokraternas initiativ ute i kommunerna. Naturligtvis ärbostadsministern utsatt för starkt tryck från partikamrater runt om i landet. Kommitténkan kanske ses som ett uppehållande försvar, men jag måste ta förslagen tillåtgärder på allvar. En del av de tänkta åtgärderna innebär inte bara eninskränkning av individens frihet utan även en attack mot våra kooperativasammanslutningars oberoende. Det finns ett positivt tillkännagivande i svaret, nämligenatt detta nya regelsystem bara skall tvingas på nya föreningar. De redanbildade går fria. Detta bör glädja alla som äger en bostadsrättslägenhet. Denbostadsrättslag som antog med dess 11 a § ligger fast. Men var inteför säkra, alla ni som redan bor i bostadsrätter! Det kanske blir en ändring idet fallet också . Jag tyckervidare att bostadsministern kunde tala om vad han har för uppfattningom de idéer som förts fram i . Jag har tagit upp ett fall i mininterpellation, nämligen det som gäller ett avtal som ingåtts mellan ettbörsnoterat fastighetsbolag och . Detta avtal gör att de blivandebostadsrättshavarna genom en vitesklausul kommer att bli fråntagna inflytandetöver föreningens stadgar när det gäller hembudsskyldighe-ten. Eftersom jag inte har fått något svar i det avseendet, fårjag tolka det svar som föreligger så, att tillsättandet av utredningen kan ledafram till att sådana påfund kan legaliseras. Någon positiv inställning tillbostadsrätter kan jag inte heller utläsa. Det är inte ett större antalbostadsrätter man talar om, utan bara överlåtelsepriserna på de redan tillgängligaeller eventuellt nytillkommande. På en punkt är bostadsministern och jag eniga: Oskäligavinster bör inte få hamna i spekulantfickor. Det gäller f. ö. alla områden,inte bara det här området. Och detta bör bekämpas. Det tror jag att alla idenna kammare är eniga om. Däremot är vi inte eniga om hur man skall komma tillrätta med problemen. Socialdemokraterna vill med lagar och ingrepp från statoch kommun försöka komma åt de prisstegringar som är ett resultat av bristen påbostadsrätter på en del håll i landet. Vi folkpartister vill genom ökad tillgång på bostadsrätterkomma till rätta med problemen. Vägarna är många när det gäller vår modell. Detstora arbetet är i viss utsträckning gjort, i och med att antog deändringar i gällande lagar som utarbetades av folkpartistatsrådet i mittenregeringen. Vidare tillsattes utredningen omreavinstbeskattning. Det finns nu större möjligheter att bygga nytt, attomvandla redan befintliga hus till bostadsrätter. Vad man också kan diskutera ärkommunal borgen vid köp av bostadsrätt och boendesparande för ungdomar. Det härär positiva insatser från samhället. Härigenom ökar antalet bostadsrätter ochantalet människor som kan få möjlighet att välja att äga sin bostad, och detpressar priserna. Det socialdemokratiska receptet har en rakt motsatt effektoch är en helt annorlunda och för liberaler oacceptabel modell. Man talar omhembud. Man talar om påbud, som innebär ingrepp i stadgar för bostadsrättsföreningar.Man talar om kommunala direktiv och pålagor som tvingas påbostadsrättsinnehavarna. Hembudet löser inga problem. Vad man riskerar är attsystemet blir mindre attraktivt med de aviserade ändringarna av lagen. Hur blir det då när det gäller nybyggnation och ombyggnad,och hur många fler bostadsrätter blir det? Det är fråga om en modell som drabbar dem som sökerbostadsrätt och även sysselsättningen i bostadssektorn. Det är också en modell,bostadsministern, som banar väg för ytterhgare en form av boende, nämligenägarlägenheter. Vill man ha valfrihet - alltifrån egnahemsägandet tillhyresrätten - är bostadsrätten i sin nuvarande form ett alternativ. Om inflytandet över stadgar för bostadsrättsföreningar m.fl. Om inflytandet över stadgar för bostadsrättsföreningar m.fl. kratiskapåbuden blir verklighet, är det att fördärva bostadsrätten som tanke ochboendeform. 17 (): Bostadsministern har besvarat två av minafrågor, som kommer upp i nästa interpellation, i samband med svaret tillKerstin , och därför har jag begärt ordet. Den första frågan, beträffande hembud och priskontroll,har bostadsministern besvarat, medan bostadsministern över huvud taget intehar berört den andra fråga som jag har ställt, om vad bostadsministern anserkommer att kvarstå av bostadsrättsinstitutet om dessa vittgående inskränkningari förfoganderätten över en bostadsrätt införs. Kännetecknande för priskontroll är att den angripersymptomen och inte de bakomliggande orsakerna. Men den är ett effektivt sättatt trasa sönder en fri marknad. Någon byråkrat i den kommunala förvaltningenskall avgöra till vilket pris en bostadsrätt skall säljas, och vi får engodtycklig och slumpartad omfördelning av förmögenheter, utan att samhället fårnågon förmån. Detta är resultatet av en priskontroll och ett hembud. Dessutom kan man säga, som mycket riktigtpåpekade, att bostadsrättsföreningarna fråntas sina möjligheter att genomdemokratiska medlemsbeslut avgöra viktiga frågor om sina egna angelägenheter.Syftet med en kooperativ förening är ju att tillvarata medlemmarnas ekonomiskaintressen. En annan effekt av detta förslag blir att vi får två typerav bostadsrätter på marknaden, dels de äldre bostadsrätterna, som är fria ochsom inte är belagda med denna priskontroll, dels nyare bostadsrätter, med priskontrolloch hembudsskyldighet. Detta kommer att bli utomordentligt förvirrande förallmänheten vid köp av bostadsrätt. Man måste alltså hålla reda på vad det ärför typ av bostadsrätt som man köper. Dessa invändningar är mycket viktiga. Bostadsrättsutredningen- där både och jag är med och som kom med sitt betänkande baraför - tog upp dessa frågor och undersökte noggrantvilka effekter en priskontroll på bostadsrätter skulle få. Utredningen kom framtill att det systemet hade sådana nackdelar att dét borde avvisas. Vad borde göra är naturligtvis att se till attantalet bostadsrätter ökar, framför allt att främja övergångar från hyresrätttill bostadsrätt. Vad som kännetecknat svensk bostadspolitik är en abnormt stor andel hyreslägenheter, som vi vetatt människorna efterfrågar bostadsrätter och även äganderätt i boendet.