prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag har förståelse för att förfarandet har väckt vissirritation. Jag vill nämna att JO från den lokala skattemyndigheten bl. a.begärt upplysning om huruvida det inte varit möjligt att tillfråga männen påsamma sätt. Hur myndigheternas undersökningar bör läggas upp är enav de frågor som skall utredas av en kommitté med uppgift att förbättrafolkbokföringen (Dir 1983:28). Allmänt kan framhållas att myndigheternasjälvfallet inte bör besvära fler personer än vad som erfordras. Om åtgärder mot att lokal skattemyndighet infordrarvissa uppgifter från gifta kvinnor 69MARGARETA (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Det skulle vara alldeles för inycket sagt om jag påstodatt jag var nöjd med svaret. Det är jag ingalunda. Jag har inte fått något svar på om finansministern tänkermedverka till att den här kontrollen av kvinnorna upphör. Finansministern talarom hur kontrollen skall utformas . Jag tycker att det finnsanledning att ingripa så att diskrimineringen inte fortgår. Det är inte utan förvåning jag konstaterar, hur man iregeringskansliet har behandlat min fråga. Frågan ställdes tillstatsrådet . Den besvaras först och då av finansministerKjell-Olof . Varför detta dröjsmål och varför av ? Fråganär ställd ur jämställdhetssynpunkt. Den omfattande kontroll på skatteområdet som pågår harbl. a. i de nu aktuella fallen tagit sig sådana uttryck att de djupt kränkerkvinnors integritet, och man kan med fog påstå att det brustit i omdöme hos detjänsteutövare som handlagt frågorna. Att, som varit fallet, avkräva enbartkvinnorna en utförlig redogörelse över var de sover , är förmodligeningenting annat än ett uttryck för ett traditionellt moraltänkan-de. Dessakvinnor har, liksom sina män, pä deklarationsblanketten redogjort Om åtgärder mot att lokal skattemyndighet infordrarvissa uppgifter från gifta kvinnor för att destörre delen av året inte sammanlevt med sin make. Detta är alltså intetillräckligt när det gäller kvinnorna, men väl när det gäller männen. Det ger mig anledning konstatera, att myndigheternas synpå jämställdheten på intet sätt har förändrats. Därför, herr finansminister,hade jag önskat att fä detta meningsutbyte med statsrådet , som formellthandhar jämställdhetsfrågorna. Skall vi ha statsråd avdelade för att skötajämställdhetsfrågorna, bör de också få ta ansvar för detta område. Få saker är så kränkande för en kvinna och en mor som attdetaljerat behöva sätta på pränt att hon misslyckats i sitt familjeförhållande. Jag vill fästa uppmärksamheten pä att i frågedebatter fårdet första inlägget omfatta högst . Hur arbetet fördelas inom regeringen ärfaktiskt en fråga för regeringen själv att avgöra, . Jag kan tyvärrinte göra något åt att jag har ansvaret för hur folkbokföringen sköts och hurmyndigheterna på det området hanterar den gällande lagstiftningen. Att det tagit tid att besvara frågan beror på att jag hadeett antal utland-sresor. Jag har sedan tillsammans med kammarkansliet sökthitta sä fort det över huvud taget var möjligt. Jag tycker att blandar ihop tvä frågor. Denena är: Skall myndigheterna över huvud taget utöva någon kontroll överbosättnings- och folkbokföringsort för medborgarna? Den uppmaning MargaretaGärd riktat till mig är egentligen att stoppa all sådan kontroll. Då vill jag erinra om att sä sent som underriksmötet /82 begärde en särskild utredning om en förbättradflyttningskontroll och därmed också en förbättrad folkbokföring. Är det denkontrollen - att vi får en korrekt och riktig registrering- som ifrågasätter?Dä är det ett helt annat problem än det andra hon tar upp, nämligen attmyndigheten i det här fallet enbart frågade kvinnorna. Jag har i mitt svar sagt att jag förstår att detta väckerirritation. Jag har nämnt att justitieombudsmannen har frågat myndigheten omdet inte hade varit möjligt att fråga också männen. Jag delar uppfattningen attdet nog hade varit lämpligt att göra på det sättet. Men är det själva grundfrågan, om sådana här frågor skallkunna ställas, vill ha besvarad, så är svaret att vi måste haviss kontroll över bosättnings- och mantalsskrivningsort. 72MARGARETA ()- Vad jag ville veta med min fråga var om dennakontroll bara skall avse kvinnorna. Det är det den har gjort. Jag har icke fåttnågot svar på detta. Därför skulle jag gärna vilja få det. Jag vill också be om en hälsning till statsrådet , att hon tar lärdom av denna incident för sitt jämställdhetsarbete ifortsättningen. en viktigfråga för oss kvinnor att vi inte diskrimineras på det sätt som har skett meddessa 2 500 kvinnor i . Skälet till att denna förfrågan riktades tillkvinnan i familjen var inte att myndigheten var speciellt intresserad av varjust kvinnan var mantalsskriven eller kyrkobokförd, utan att datatekniken råkadege detta utfall. Det är så att sökpersonen i registren är hustrun i de fall detgällde. Detta är den datatekniska bakgrunden. Jag kan bara beklaga att man har valt sökorden efter enkönsdiskrimina-torisk princip. Men jag har sagt två gånger att jag tyckerdet vore lämpligt att anordna det här systemet så att man någorlunda jämntfördelar frågorna mellan könen. Det gällde alltså icke att fastställa det enakönets närvaro, utan frågan var hur familjen, de båda makarna sinsemellan, hadeordnat det med sina bosättnings- och mantalsskrivningsorter. Om utländska förvärv av aktier i svenska aktiebolag 74 (): Det är ingen ursäkt, tyckerjag, att skylla päett dataprogram. Ett dataprogram kan mycket lätt ändras, så att man får inandra koder, och på så sätt kan man få även männen med. Jag hoppas att tittar över det här, säatt vi i fortsättningen slipper ha det så att endast kvinnorna skall utgöra kontrollgrupp. Om man vill någonting med jämställdhetsarbetet iverkligheten, skall man ta itu med detta, och det snabbt, så att det intefortsätter på det här sättet. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1982/83:487 om utländska förvärv av aktier i svenska aktiebolag har frågat mig hurregeringen ser på de betydande utländska uppköpen av svenska aktier. Om ett svenskt bolag begär tillstånd till försäljning avaktier i bolaget utomlands brukar valutastyrelsen ge sådant tillstånd, om detbedöms medföra fördelar för företaget från export- eller kapitalförsörjningssynpunkt.Reglerna har tillämpats generöst, och en betydande ökning av tillståndsgivningenhar skett under senare är. Det är dock först som enmer betydande nettoexport av svenska värdepapper ägt rum. Det ökadeutlandsintresset för svenska aktier har breddat kapitalmarknaden för svenskaföretag och bidragit till att underlätta försörjningen med riskkapital. Dettaförbättrar förutsättningarna för en industriell expansion och är naturligtvisnågot som regeringen ser positivt på. Om utländska förvärv av aktier i svenska aktiebolag kan emellertid en ökad värdepappersexport geupphov till problem. Ett ökat utländskt aktieinnehav skapar en potential förvalutautflöde. Det skulle kunna få icke önskvärda destabiliserande effekter iperioder av oro och osäkerhet. I en sådan situation kan naturligtvis ocksåbörskurserna påverkas. Just denna omständighet, att börskurserna kan pressasned, om utländska innehavare av svenska aktier söker sälja dessa i storomfattning, verkar emellertid återhållande på ett sådant beteende. Det totalautländska innehavet av svenska aktier är dessutom relativt litet.Valutapolitiskt kan det därför knappast få annat än begränsad betydelse. En central fråga är hur det ökade utländska intresset försvenska aktier påverkar ägar- och inflytandeförhållandena i företagen. Detfinns dock inga exempel där utförsäljningen till utlandet av börsnoteradesvenska aktier lett till att det totala utländska innehavet av aktiekapitaleller av röstvärde kommit att ligga . Vanligtvis är dessutom detutländska ägandet spritt pä flera mindre poster. Jag vill dock understryka attdet är ett vitalt intresse att äganderätten över svenska företag stannar iSverige. Regeringen följer noga utvecklingen på detta område. Det bör nämnas att en översyn av gällande regler ochpraxis vid värdepappersexport sker inom valutastyrelsen. Vidare utredsvalutaregleringen i valutakommittén, som enligt vad jag har erfarit beräknasslutföra sitt arbete . är några åtgärderinte aktuella. 76CARL-HENRIK (vpk): Utländska köp av svenska aktier har ökatsynnerligen kraftigt . Både köp och försäljningarförekommer, men enligt bankinspektionens statistik uppgick nettoköpen underförsta kvartalet till nästan . Den siffran är att jämföramed 150 milj. kr. uppgick deutländska nettoköpen till . Tendensen till en kraftig ökning av de utländska uppköpenav svenska aktier är alltså tydlig. Detta är en av de faktorer som anses liggabakom den snabba kursuppgången på . Ökningen av de utländskauppköpen väntas också fortsätta enligt svenska och utländska börsexperter. Enbrittisk expert på den svensk aktiemarknaden gjorde prognosen attnettoköpen skulle öka till 3,. Detta är bakgrunden till de frågor jag ställt tillfinansministern. som jag tackar för svaret, mäste jag tyvärr säga attjag infe finner det tillfredsställande. verkar inte kännanågon större oro för att en allt större del av den svenska aktiestocken skallhamna i utländska spekulanters händer. Det beräknas att redan nu avbörsvärdet ägs av utlandet. Fortsätter uppköpen i nuvarande takt ökar denandelen snabbt. Det ger ett ökat inflytande för utländska finanskretsar över destörsta svenska företagen, vilket jag anser vara negativt. Det skapar också enökad osäkerhet för näringspolitiken och hela den ekonomiska politiken. Så häruttryckte sig en av deltagarna i det nordiska investeringsseminarium somnyligen ägde rum: "Den dag vi inte trivs i flyttar vi vårapengar Nr 157 till de företag i andra länder vi tycker bättre om. På entimme kan vi ha lämnat PreaQen den '''g" Själva rörelseriktningen har jagingentingemot. men snabbheten i rörelsen _ kan kanske skapa problem också för statsmakternasekonomiska politik. . stadiga ,eller närmare bestämt valutastyrelsen, har i sin hand att ge hvpgnndsvprksam ellervägra tillstånd till större delen av den försäljning av aktier som skertill Uptpn utlandet.Jag anser att man härvid borde tillämpa större restriktivitet. uppriktigt sagt förvånad över att finansministern inte tycks dela min uppfattning,och jag hoppas han nu ger uttryck för en annan uppfattning än i det inledande svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1982/83:492 om den statligabyggnadsverksamheten har frågat mig huruvida jag ärvillig att medverka till att tar sitt ansvar för attstimulera byggverksamheten i landet under rådande arbetsmarknadsläge. Jag vill först göra vissa klarlägganden vad gällerbyggnadsstyrelsen och det statliga byggandet. huvuduppgift är att anskaffa ochförvalta lokaler för huvuddelen av den civila statsförvaltningen. Detta skerfrämst genom förhyrningar av lokaler eller genom investeringar i ny- ellerombyggnader. angelägenhetsgraderar i samråd med berördamyndigheter planerade byggprojekt och redovisar dessa för regeringen isamband med anslagsframställningen. Med utgångspunkt i detta underlag från myndigheternabeslutar regering och riksdag om omfattningen av det statliga byggandet, somdärefter på regeringens uppdrag genomförs av bl. Det äralltså inte pä det sättet att agerar på eget initiativ ochbygger statliga lokaler av olika slag. Regering och riksdag kan stimulera byggnadsverksamheten ilandet pä flera sätt, bl. a. genom att och andra myndigheteranvisas medel för tidigareläggning av om- och nybyggnader inom den statligasektorn. I detta syfte har regeringen i enlighet med tidigaregjorda utfästelser agerat kraftfullt för att öka byggsysselsättningen i landetunder innevarande budgetär. Med stöd bl. a. av finansfullmakten har regeringenbeslutat om tidigareläggning av statliga byggnadsinvesteringar om tillsammansca senast i samband med kompletteringspropositionen. Däravfaller ca på verksamhetsområde. dettakommer de bygginvesteringar som i enlighet med budgetpropositionen 79 ochriksdagens beslut skall genomföras under nästa budgetär. Nr 157 Anf. 78 (); Fredneen den ''' talman! Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min Svaret innebär ju en redogörelse för den formella handläggningen av Om denstatliga frågor som gäller statligtbyggande. Naturligtvis är detta i och för sig byggnadsverksam- '"fressant läsning men knappast någonting okänt. Lgfpfj Bakgrunden till min fråga är ganskakonkret - den har att göra med min Där fanns det långtgående planer på ett statligt nybyggeför förskoleseminarium. Det här skulle samordnas med byggande i landstingetsregi av lokaler för en värdyrkesskola. har det statliga bygget lagts på is.I varje fall tycks det inte bli av . Detta har i sin tur medfört attlandstingets planer på att bygga en vårdyrkesskola inte heller kan förverkligasf. Det är naturligt att besvikelsen blir stor i , eftersom det härskulle varit ett värdefullt tillskott på ortens byggarbetsmarknad. Samtidigtupplever vi också förvåning mot bakgrund av att socialdemokraterna, inte minsti valrörelsen, utmålat just byggenskapen som något som skulle kunna föra landetur krisen. Det är förståeligt att de orden ekar ganska tomt, i varje fall iSödertälje. För oss har utvecklingen i stället inneburit att vi har gått misteom ett viktigt byggprojekt. Det är mycket möjligt att man i mera allmännaordalag kan tala om de satsningar som görs, men den konkreta erfarenheten iSödertälje är just den som jag har beskrivit. Jag tycker att det hade varitvärdefullt att fä till stånd den här byggenskapen i det rådandearbetsmarknadsläget. Detta var anledningen till att jag efterlyste regeringensansvarstagande på denna punkt. Jag svarade faktiskt på den fråga som PärGranstedt ställde, nämligen om skulle ta sitt ansvar förbyggsysselsättningen i landet. Han frågade inte speciellt omförskollärarutbildningen i ,-även om den var det exempel som han hadesom bakgrund för sin fråga. Med mitt svar vill jag säga att det är helt felaktigt attpå lägga ansvaret för förseningar när det gäller det här projektetoch mena att inte skulle ta det myndighetsansvar som åvilarverket. Skälet till förseningen är att man inte kan nä en rimlig uppgörelse medlandstinget om hur bygget skall finansieras-vem som skall betala för vad ochvilka lokaler som skall vara inrymda i bygget. Innan det kan komma till ståndnågot nybygge måste fatta beslut. Det rör sig alltså inte omnågonting som avgör. uppgift är attförsöka hitta en från samhällets synpunkt så förmånlig lösning som möjligt påproblemet. Jag vill, herr talman, tillägga att vi efterregeringsskiftet har beslutat om tidigareläggningar av statliga byggen inomStockholms län för mer än 300 milj. kr. Det är mer än genomsnittet för övrigalandet. Arbetslösheteni kommun när det gäller byggnadsarbetare är procentuelltsett mindre än hälften sä hög som i landet i sin helhet. 80 mot för helalandet. 65 byggnadsarbetare gick utan arbete i Det är 65 för många, menarbetslösa i kan Nr 157 inte sägas vara de värst utsatta. Detta får vi också ta hänsyn till när vifördelar Fredaupn rle tidigareläggningar av statliga byggen. 80PAR (): Jag är naturligtvis medveten om vem som hardet definitiva ansvaret för sådana här frågor. Därför har jag ställt min frågatill finansministern, som är det ansvariga statsrådet på detta område. Jag haralltså här i kammaren frågat vilka initiativ det ansvariga statsrådet är bereddatt ta. Det är givet att avgörandet om byggen skall komma tillstånd eller ej inte ligger hos . Däremot är byggnadsstyrelsenansvarig för hur planeringsarbetet fortskrider, hur förhandlingsarbetet drivsosv. Jag ser det som väldigt angeläget att i sin handläggningav sädana här frågor agerar utifrån ett medvetande om att det är viktigt att nåfram till konkreta resultat, så att byggen kan komma till stånd. Det är givet att det inte är ens fel när två träter. Detfinns säkert stor anledning att kritisera för att det inte med allkraft bidragit till att en uppgörelse skulle nås. Men jag kan inte i den härkammaren ta upp den frågan. Det har mina partikamrater gjort i istället. Vad jag som riksdagsman kan ta upp är den del av ansvaret som liggerpå staten. Jag tycker alltså att det har varit ett beklagligt sjabblande påömse håll i det här fallet, och jag har tagit upp den statliga biten. Om den statliga byggnadsverksamheten Jag vill invända mot ordet sjabblande. Det ärhär fråga om en ganska svår förhandling, och det finns olika krav och önskemål.Då gäller det att jämka samman kraven och önskemålen. Det här projektet är stort, och det är stora kostnaderförenade med det. Man måste alltså ta den tid på sig som är nödvändig för skall kunna komma fram till en lösning som tillfredsställer båda parter.Att utifrån arbetsmarknadsskäl driva fram en lösning anser jag inte varaförenligt med en ansvarsfull skötsel av vare sig statens eller landstingenspengar. 82 (): När det gäller det sistnämnda skiljer sigvåra bedömningar. Jag tycker nämligen att man i en sådan här situation skalltillmäta arbetsmarknadsskäl ganska stor vikt. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarnai kan sägas vara mindre än på många andra håll - . Men det är,som också finansministern sade, en alldeles för hög siffra. Det är en del avbyggarbetslösheten i vårt land. Min bedömning är alltså att såväl staten viabyggnadsstyrelsen som borde ha varit mycket angelägna om att såskyndsamt som möjligt komma fram till en lösning, så att bygget kunde kommatill stånd - detta just 6 protokoll 1982/83:157 Om ändrade regler om uppskov med inbetalning påinvesteringskonto i vissa fall med hänsyntill det besvärande arbetsmarknadsläget bland byggnadsarbetarna i . Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1982/83:495 om ändrade regler omuppskov med inbetalning på investeringskonto i vissa fall har frågat mig om jag är bereddatt låta se över bestämmelserna om inbetalning till allmänt investeringskontoenligt lagen om allmän investeringsreserv, så att det blir möjligt förhandelsbolag att få uppskov med inbetalningen till deklarationsdag ochbokslutsdag. Avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv kanmedges fysisk person som har inkomst av rörelse eller jordbruk. I fråga omhandelsbolag beräknas avdraget för bolaget. Avdrag medges inte med högre beloppän som har betalats in pä särskilt konto i bank (allmänt investeringskonto).För att medföra rätt till avdrag skall enligt huvudregeln inbetalning ha gjortssenast den dag då den skattskyldige skall lämna sin allmänna självdeklaration.Detta innebär bl. a. att en skattskyldig som har fått anstånd med att avlämnasin deklaration får motsvarande anstånd med inbetalningen. I fråga om handelsbolag har dock en bestämd dag angettssom sista betalningstidpunkt. Denna dag är under det aktuellataxeringsåret. Den särskilda regeln för handelsbolag har motiverats avpraktiska skäl. Delägare i handelsbolag kan nämligen ha att avlämnasjälvdeklaration . Det skäl som har motiverat handelsbolagsregeln är enligtmin mening bärande. Därtill kommer att det inte torde bereda några nämnvärdasvårigheter att anpassa sig till regeln. Ett handelsbolag som har kalenderårsom räkenskapsår har således hela på sig från räkenskapsåretsutgång att bestämma det belopp som skall sättas av och betalas in till allmäntinvesteringskonto. Denna tidrymd, som för handelsbolag med brutna räkenskapsårnormalt är ännu längre, får anses tillräcklig. 84HUGO HEGELAND (m); Jag tackar finansministern för svaret, ävenom jag inte är hundraprocentigt tillfredsställd. Det är uppenbart att vi harlitet olika syn på hur bärande gällande regler är. Det är riktigt att vi har denna särskilda handelsbolagsregel.Men sedan hävdar finansministern att det inte torde bereda några nämnvärdasvårigheter att anpassa sig till regeln därför att det handelsbolag som harkalenderår som räkenskapsår således har "hela pä sig frånräkenskapsårets utgång att bestämma det belopp som skall sättas av och betalasin till allmänt investeringskonto", och det är inte alldeles riktigt. I etthandelsbolag sätter man sig inte precis ner när kalenderåret är slut och bestämmerdetta belopp, utan först mäste man fä fram årets resultat. De flestahandelsbolag hai revisorer som sköter den uppgiften. Det tar tid innan dengranskningen är klar och bokföringen avslutad. Särskilt från revisorshålltycker man därför att det vore mycket lämpligt om man för de handelsbolag därdet i enskilda fall har getts uppskov med deklarationens avlämnande kundeanpassa tidpunkten för avsättningen till investeringskonto till deklarationensavlämnande. Inte heller revisorerna kastar ju sig över samtliga bokslut på engång, utan tiden kan bli rätt knapp. Detta är bakgrunden till min fråga. Därför tycker jag inteatt finansministern ger en helt riktig beskrivning när han säger atthandelsbolag har "hela på sig". Det kan bli knappt omtid. Det är anledningen till att jag tycker att det vore motiverat med dennaändring. Men här är det alltså fråga om bedömningar, från myndighetshåll resp.från dem som faktiskt står inför problemet att klara av bokslutet snabbt och sedanbestämma hur mycket som skall sättas av till investeringskontot. Jag tycker att det skulle vara rätt enkelt att tillmötesgåönskemålet att man skall låta datum för inbetalning på investeringskontosammanfalla med datum för deklarationens avlämnande när uppskovet innebär attdetta datum infaller efter . Om ändrade regler om uppskov med inbetalning påinvesteringskonto i vissa fall Jag skall ge rätt på en punkt.Formuleringen att man har "hela pä sig" stämmer kanskeinte riktigt överens med verkligheten. Det tar naturligtvis efterräkenskapsårets utgång innan man är färdig med beslut av detta slag. Den regel som finns om en enda inbetalningsdag församtliga delägare motiveras av starka praktiska skäl. Vi skulle annars få ettantal olika inbetalningsdagar beroende på de enskildadelägarna har att avlämna sin deklaration. Jag skall inte stå här och stiftanågra nya lagar, men möjligen kan man fundera över om dessa är entillräckligt och vilka konsekvenserna skulle bli om man utsträckteden. Men att vi har en enda inbetalningsdag som är gemensam för alla delägaretror jag är en nödvändig förutsättning för att detta skall fungera någorlundapraktiskt sett ur skattesystemets synpunkt. 86 (): Jag tackar för denna kompletterande upplysning.Den tyder på att finansministern har förståelse för problemet. Det är kanskeinte omöjligt att det blir någon ändring . Överläggningen var härmed avslutad. Om utgiftsskattekommitténs arbete, m. m. 16 §Svar på fråga 1982/83:514 om utgiftsskattekommitténs arbete, m. m. har ställt följande frågor till mig: Vad är orsakentill att utgiftsskattekommittén inte har sammankallats ? Avserregeringen att vidta erforderliga åtgärder för att kommittén skall kunnaslutföra sitt arbete? Anser regeringen att de förändringar av skattereglernasom nu genomförts är tillräckliga för att långsiktigt upprätthålla rådande målsätt ningar om skatt efter bärkraft? Som svar på den första frågan vill jag säga att det inteär min uppgift att tala om varför utgiftsskattekommittén inte harsammankallats. Vad gäller den andra frågan vill jag först erinra om attfrågan om en progressiv utgiftsskatt är svåröverblickbar. En sådan skatt harfördelar men obestridliga nackdelar. Det har därför övervägts omutgiftsskattekommittén skulle få nya eller ändrade direktiv. Jag haremellertid kommit till slutsatsen att så inte behöver ske f. n. Min uppfattningär alltså att utredningsarbetet t. v. bör bedrivas i enlighet med redan givnadirektiv. Mitt svar på den tredje frågan är att de förändringar avskattereglerna som har genomförts är en tillfredsställande lösning medutgångspunkt i dagens situation. Det är mycket svårt att göra bestämdauttalanden om hur skattereglerna skall utformas i ett mer långsiktigtperspektiv, eftersom förutsättningarna för olika skattereformer ändras frän tidtill annan. 88STIG JOSEFSON (c); Jag tackar finansministern för att han svaratpä mina frågor. Jag är något förvånad över svaret. Jag är också medveten omatt det inte är finansministern som ansvarar för när vi sammanträder iutredningen.