prot · G60959 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta är en doldsubvention. Dessa inslag får, säger själv, en effekt på 45milj. för det samlade fastighetsbeståndet, även i helt andra delar änKista, som det här är fråga om. I hela får de denna effekt. Är det rimligt att systemet skallkunna leda till sådana effekter att det påverkar andra företag, trots att de omdet inte hade varit sådana subventioner hade fått en högre hyresnivå? Det måsteju finnas några faktiska orsaker, annat än att man rent allmänt säger att vi pådet här sättet genom kommunala subventioner skall begränsa det privatafastighetsbeståndet och därmed rycka undan ännu en marknad för människorna attvälja bostad på. Om det är detta som är syftet, vore det hederligare ombostadsministern sade rent ut: Vi tycker att sådana här kommunala subventionerär bra. för de medverkar till att det privata fastighetsbeståndet inte kanfinnas kvar. Om kommunen inte hade gått in och täckt dekostnader det är fråga om - och det är såvitt jag vet första gången den gör det- hade detta bostadsföretag tvingats att höja sina hyror för övriga bostäderför att täcka förlusten på det här området. Det skulle i sin tur ha lett tillatt övriga fastighetsägare hade kunnat höja sina hyror på grund av att kommunenhade gjort ettåtagande som ingen enskild velat göra. Det är konsekvensen av det hela. När visar på att det förekommer andra formerav subventioner, t. ex. bristande förräntning av eget kapital, får viundersöka om det föreligger sådana omständigheter och vad de är beroende av. Det förhåller sig på det sättet. attkommunen har ett i lag fastställt ansvar för bostadsförsörjningen. Kommunentvingas svara för bostadsförsörjningen där de privata fastighetsägarna intetycker det är tillräckligt kommersiellt intressant att göra det. Därav kan detuppstå svårigheter, som det har gjort i det här fallet, på samma sätt som i minegen kommun, , som har 400 tomma lägenheter. Vore det rimligt om dessatomma lägenheter medförde en ökning av hyresuttaget för de lägenheter som äruthyrda, vilket i sin tur skulle leda till att de privata fastighetsägarnakunde höja sina hyror? Vi får väl se på vad som är avsikten med subventionerna. Idet fall som åberopas i frågan av är avsikten att täcka en förlustför ett byggande som kommunen ansåg nödvändigt och där kostnaderna icke harkunnat täckas med inflytande hyror. Om de kommunala subventionerna till hyreshus 39KNUT (): Statsrådets senaste anförande ger miganledning att konstatera att statsrådet inte är beredd att acceptera generellasubventioner från kommunerna till de allmännyttiga bostadsföretagen. Det finnsuppenbarligen skillnader i bostadsministerns synsätt på subventioner ochsubventioner. Då skall det bli intressant att se vilka åtgärder statsrådet ärberedd att vidta. Det finns en lång rad exempel i påsubventioner till de kommunala bostadsföretagen från kommunernas sida. Detskall bli intressant att se när statsrådet återkommer till medförslag till åtgärder med anledning av dessa subventioner. Till detta vill jag bara säga att om detskulle vara så att kommunerna rent allmänt gick in för att subventionera deallmännyttiga bostadsföretagen - låt oss säga att man betalade halva hyraneller en tredjedel av hyran med kommunala skattemedel generellt - finns detanledning att ompröva bruksvärdessystemet. Någon sådan omständighet föreligger inte. Enligt siffrorsom redovisades i går har av de allmännyttiga företagen redovisatöverskott i sina bokslut , såvitt nu kan bedömas. Det är som intehar överskott. Hälften av dem står på ungefär plus minus noll. De insatserkommunerna har gjort har huvudsakligen varit begränsade till att täckahyresförluster i samband med tomma lägenheter. Det föreligger inte en sådanomständighet som åberopar. Om klarare regler beträffande sociala avgifter för hantverkare 41KNUT (): Var går enligt herr statsrådets meninggränsen för vad som skall betraktas som godtagbara subventioner från kommunernatill de allmännyttiga bostadsföretagen? Så länge kommunerna inte subventionerar deallmännyttiga bostadsföretagen mer än vad som är motiverat av det utvidgadesociala ansvar som dessa har påtagit sig i förhållande till vad som gäller vidannan upplåtelse av bostäder finns det ingen anledning att göra en prövningfrån de utgångspunkter som här förordar. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1982/83:166 om klarare regler beträffande sociala avgifter förhantverkare har frågat justitieministernom vilka åtgärder han är beredd att vidta för att åstadkomma så klara reglerbeträffande sociala avgifter för hantverkare att den enskilde inte behöverdrabbas. Frågan haröverlämnats till mig. fråga gäller skyldigheten att betalasociala avgifter. Är hantverkaren att anse som egen företagare skall han själverlägga dessa avgifter. Är han däremot att anse som arbetstagare elleruppdragstagare, ligger avgiftsskyldigheten på den som anlitat honom. Den närmare gränsdragningen mellan begreppen arbetstagare,uppdragstagare och rörelseidkare på socialförsäkringsområdet bestäms irättspraxis. ger ut en broschyr som vägledningvid bedömningen av vem som är att anse som arbetstagare eller uppdragstagare. Reglerna om skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter ärtvingande. Därav följer att ett avtal, som träffas mellan parterna om att enarbetstagare eller en uppdragstagare själv skall betala sina socialavgifter,inte fritar arbetsgivaren eller uppdragsgivaren från skyldigheten att betalaarbetsgivaravgifter. När det gäller den yrkesgrupp som avser isin fråga är det ibland svårt för den enskilde att i förväg avgöra vem som äravgiftsskyldig när avtal träffas om ett hantverksuppdrag. Gränsdragningenmellan anställningsförhållanden och verksamhet med karaktär av rörelse harbetydelse även på skatteområdet, exempelvis för frågor om skatteavdrag skallgöras och om mervärdeskatt skall betalas. Nuvarande förhållanden är enligt min uppfattning intetillfredsställande. Behovet av klarare regler när det gäller innebörden av begreppen arbetstagareoch uppdragstagare på avgiftsområdet har också uppmärksammats, bl. a. isocialförsäkringsutskottets betänkande 1980/81:28 och i skatteutskottetsbetänkande /83:5. Det är också angeläget att reglerna på avgifts- ochskatteområdena så långt möjligt samordnas. Frågan om ändrade och klarare regler i de hänseenden somhär har berörts ingår i socialavgiftsutredningens uppdrag. Utredningens arbetesyftar bl. a. fill en samordning av avgifts- och skattesystemen. 44 (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min fråga. Anledningen till denna är att enskilda personer ellerföretag, som anlitat hantverkare eller entreprenörer, tvingats betala socialaavgifter på i efterhand, trots att det träffats avtal mellan uppdragsgivarenoch uppdragstagaren om att ersättningen för utfört arbete skall innefatta ävende sociala avgifterna. Pressen har vimlat av uppgifter om hurmänniskor drabbats av obehagliga överraskningar på , därför attvederbörande hantverkare i efterhand klassats som arbetstagare och inte somrörelseidkare. Det är just här som knuten ligger. Hur skall , och - de småmänniskorna i samhället - kunna veta vem som är arbetsgivare resp.arbetstagare, när det till yttermera visso råder olika regler mellan exempelvisriksförsäkringsverket och ? Inte ens ansvarig myndighet,, kan ge ett förhandsbesked. Att det inte är lätt för den enskilde att veta vad somgäller bevisas av det faktum att landets nuvarande justitieminister legat ifejd med om ett efterkrav på sociala avgifter! Vi får helt enkelt inte ha lagar och bestämmelser i vårtland som på detta sätt utsätter människor för bristande rättstrygghet. Som förhållandena nu är, bäddar lagarna för"svartjobberi", som inte ens den nya "angiverilagen" lär råpå! Hantverkare har också uttryckt djup oro över att folk inte vågar anlita dempå grund av risken för efterräkningar. Men det är inte nog med att lagarna ställer till trasselför folk här hemma. Jag har roat mig med att i tidskriften , nr 4/1982, läsa "en oanständig historia". Den handlade omhur svenska myndigheter kräver utländska huvudmän på socialavgifter för bl. Tala om lagens långa arm! I har frågan aktualiserats i , och denansvarige ministern har lovat att ta upp saken med de svenska myndigheterna. Såom socialministern inte redan har blivit uppvaktad, lär en uppvaktning frånDanmark vara på gång. Jag är inte särskilt nöjd med svaret - det vill jag gärnasäga. Det mesta visste jag fakfiskt förut, och broschyrhar jag här i min hand. Men jag blir inte klokare av att i denna läsa att jagär arbetsgivare om jag kör min traktor på bondens åker men arbetstagare om jagkör i hans skog! Om klarare regler beträffande sociala avgifter för hantverkare Om klarare regler beträffande sociala avgifter för hantverkare Kärnfrågan är: Hur skall den som lämnar ett uppdrag kunnaskydda sig från krav i framfiden? Eftersom socialministern dess bättre inte ärnöjd med sakernas nuvarande tillstånd, undrar jag om socialministern är bereddatt påskynda socialavgiftsutredningen. Som jag redan har sagt är jag överens medfrågeställaren om att de nu rådande förhållandena är otillfredsställande. Detär naturligtvis särskilt otillfredsställande att man inte i förväg kan få ettbesked om var avgiftsskyldigheten ligger. Det är givetvis ocksåotillfredsställande att begreppen arbetstagare, uppdragstagare, arbetsgivareoch uppdragsgivare inte har samma innebörd på avgifts- och skatteområdena. Som lekman på juridikens område kan man tycka att detborde vara tämligen enkelt att rätta fill detta. Men om jag får tro de mesträttslärda på området - och det gör jag - är detta en ganska komplicerad fråga.Det beror på att man i lagen vill skydda den part i sådana här förhållanden somman betraktar som den svagare, nämligen antingen uppdragstagaren ellerarbetstagaren. Detta är inte någon ny fråga, även om det på senare tidhar skrivits mycket om den. Det är ett problem som har existerat då det satt borgerliga regeringar i detta land. Ingenting gjordes då åtproblemet. Jag har varit socialminister i , men jag kan lovaatt jag skall skynda betydligt mer än vad de borgerliga har gjort i dennafråga. 46 (): Med anledning av det sista somsocialministern sade vill jag bara be att få säga tack, för jag bryr mig inteom vem som f. n. är den högste ansvarige när det gäller denna fråga. Detviktiga - och det tror jag att vi är överens om - är att människor behandlasså, att de känner rättstrygghet. Jag anser inte att de gör det . Sedan kan vikanske diskutera vem som är mest rättsotrygg, om det är den ene eller denandre. Det är som sagt inte lätt att få några klara regler viariksförsäkringsverkets broschyr. Det är bra att vi är överens så långt. Jag vetockså att generaldirektör har förklarat att han kommeratt göra allt vad han kan för att få till stånd klarare regler. Kan jag tolka socialministernsuppfattning så, att vi båda är lika angelägna om att jag när jag lämnar ettuppdrag till någon skall kunna vara på det klara med att jag ärskyddad från dyra efterräkningar? Kan jag också tolka socialministerns svar så,att detta besked kommer - att man inte väntar till 1985, närsocialavgiftsutredningens förslag lär träda i kraft? Jag försäkrar att vi är lika angelägna. Jagkan till min glädje konstatera att vi inte bara är överens i sakfrågan utanockså i kritiken av de borgerliga regeringarna. 48GULLAN (): Jag kritiserar den som inte gör någonting åtett felaktigt förhållande, och då må partibeteckningen vara s eller m. Jag känner till vissa saker i den här frågan, det kan jagtillstå, eftersom jag har arbetat vid en försäkringskassa och haftmycket med att göra. Jag ingår också isocialförsäkringsutskottet. Men har det tillämpats en nyrättspraxis, enligt vad som är mig bekant. har dessa ärenden avgjortsi försäkringsöverdomstolen och avgörs de i kammarrätten. Jag skullevilja höra några synpunkter på detta av en som, liksom jag, kanske är något avkvackare i juridik. Förut har man i regel betraktat beställaren somavgiftsbetalare, och lär man ha en annan syn. Det viktiga är att människor i förväg kan få veta vad deger sig in på, hur mycket de skall betala, så att de inte får betala i efterhand. Jag vill ha ett slutligt besked i denna fråga: Kommer jagsom enskild individ att känna denna trygghet omgående? Kommer det ett förslagunder innevarande år, herr socialminister? Om klarare regler beträffande sociala avgifter för hantverkare Jag kan försäkra att vi skall jobba så snabbtdet någonsin går. Vi har en utredning som sysslar också med denna fråga,nämligen socialavgiftsutredningen. Såvitt jag vet kommer den medhuvudbetänkandet . Men den har inte denna uppgift somhuvuduppgift, utan det är att föreslå ett helt nytt system för debitering ochuppbörd av socialavgifter. Jag vet inte om utredningen i det sammanhangetkommer att föreslå klarare regler på detta område. Jag har konstaterat att vi är överens ochatt jag skall skynda på så mycket det går. Det är bäst att jag avslutardebatten nu - håller vi på ett tag till kanske vi blir oense. 50 (): Det är gott och väl att vi är överens omtagen, . Men jag är litet otålig, och jag har inte fått någotdefinitivt besked. Jag vill se ett förslag redan detta år. Det heter att"medan gräset växer dör kon". Och många hantverkare ärfaktisktoroliga , därför att folk helt enkelt drar sig för att anlita hantverkare inuvarande läge. Socialminister känner säkert också fill att vihar stor arbetslöshet här i landet. Vi är båda angelägna om att de socialaavgifterna inbetalas, men det får icke ske till det priset att människorförlorar sin rättstrygghet. Det är det som det är viktigt att vi är överens om. Överläggningen var härmed avslutad. 5 protokoll 1982/83:56-60 Nr 59 13 § Föredrogs och hänvisades 1982/83:185-190 till /83:191 fill skatteutskottet 1982/83:192till lagutskottet 1982/83:193fill utrikesutskottet 1982/83:194yrkande 10 till utbildningsutskottet i övrigt till utrikesutskottet 1982/83:195fill försvarsutskottet 1982/83:196-200till socialförsäkringsutskottet 1982/83:201-204till socialutskottet 1982/83:205fill kulturutskottet 1982/83:206fill utbildningsutskottet 1982/83:207-209till trafikutskottet 1982/83:210fill näringsutskottet 1982/83:211och 212 fill jordbruksutskottet 1982/83:213fill näringsutskottet 1982/83:214till arbetsmarknadsutskottet 1982/83:215och 216 fill civilutskottet 1982/83:217fill finansutskottet 1982/83:218till arbetsmarknadsutskottet 14 § Anmäldes och bordlades 1982/83:219av i Ändraderegler för upplåning i utlandet 1982/83:220 av Beräkning av bostadsförmån på jordbruksfastighet 1982/83:221 av Befrielse för ideell förening från mervärdeskatt för vissförsäljning 1982/83:222 av Tidpunkten för äganderättens övergång vid ägarbyte avfastighet 1982/83:223 av och av bidrag och förmåner från företagsstiftelse 1982/83:224 av och iHelsingborg Översyn av anståndsreglerna i uppbördslagen 1982/83:225 av m. fl. Ett nytt polishus iBollnäs 1982/83:226 av och i patenfiagen (1967:837) m. m. 1982/83:67) 1982/83:227 av ochJan-Erik 66 Ändring i patenfiagen (1967:837) m.m. (prop. 1982/83:67) 1982/83:228av och '59 Ändring ipatentlagen (1967:837) m. m. 1982/83:67) den 1982/83:229 av och Viss ändring av bestämmelserna om hittegods ~ 1982/83:230 av vidinvändning mot patentansökan 1982/83:231 av förmönsterskydd 1982/83:232 av av tomt fill hus påofri grund 1982/83:233 av och mot missbruk av fosterdiagnosfik i 1982/83:234 av Åtgärder mot narkotikamissbruket vid militärautbildningsanstalter 1982/83:235 av Lokalisering till av andra helikopterdivisionen 1982/83:236 av och av missbrukares sjukpenning 1982/83:237 av och inom sjukvården 1982/83:238 av avreumatikervården 1982/83:239 av i och vissa radioorganisationer 1982/83:240 av Försök med reklamfinansierad lokalradio 1982/83:241 av och till internatelever i specialskolor 1982/83:242 av i Ändrad organisationför postverket 1982/83:243 av m. fl. Överförande till riksnätet av järnvägslinjenFalköping-Landeryd 1982/83:244 av och på 1982/83:245 av Trafiken på järnvägsHnjen , m. m. 1982/83:246av Per och av tungmétallhaltigabatterier 1982/83:247 av m.fl. Åtgärder för att underlättareproduktionen av lax och havslaxöring i vattendrag 1982/83:248 av m. fl. Reglerna för sammanslagning av arrendegårdar 1982/83:249 av och att stimulera till ökat vattenbruk 1982/83:250 av m. fl. 1982/83:251 av m. fl. Åtgärder för att sfimuleranyetablering av teknikföretag inom 1982/83:252 av Per avbevakningslagen 1982/83:253 av förbud mot reklamför alkohol 1982/83:254 av förNorrbottens län 1982/83:255 av m.fl. Malmbrytning iHälsingland 1982/83:256 av m. fl. Forsknings- och utvecklingsverksamheten vid 1982/83:257 av avkärnkraftsavfall 1982/83:258 av och för motorfordon 1982/83:259 av m. fl. 1982/83:260 av och av statlig verksamhet till län 1982/83:261 av och av pension och vissa andra förmåner 1982/83:262 av En samhällelig utvecklingsplan för 1982/83:263 av avdistriktsarbetsnämnderna 1982/83:264av av AMS verksamhet 1982/83:265 av Per avhandbrandsläckare 1982/83:266 av och mot spekulation med hyresfastigheter, m. m. 1982/83:267 av och motnarkotikamissbruket 1982/83:268 av och till 1982/83:269 av m.fl. Kreditgivningentill enskilda vårdhem 1982/83:270 av m.fl.Inkomstbeskattningen av enskilda vårdhem 15 § Meddelande ominterpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1982/83:57 av () till statsrådet om : I en interpellation, som jagställde till dåvarande handelsministern och som han besvarade ikammaren , frågade jag vilka åtgärder regeringen ämnade vidta föratt lag och ordning skall gälla i svensk ekonomisk zon. Frågan ställdes medanledning av att den svenska saknade befogenhet att uppbringaoch till svensk hamn införa utländska fartyg som bedrev olaga fiske. o. m. gått så långt att en besättningsman på en av båtarhotats till livet med tillhyggen när han bordade en dansk fiskebåt. Gällande befogenheter, eller rättare sagt avsaknaden avbefogenheter att bedriva effektiv övervakning, har lett till att det blivitlönsamt att tjuvfiska i den svenska zonen. Rapportering och böter på någratusenlappar för upprepade anmälningar avskräcker inte från att fiska olagligthär. Den svenska är väl utrustad för attbedriva övervakning, och stora summor har satsats för att bygga upp den flottasom förfogar över. Det kostar också stora summor att bedrivabevakning. Det är därför angeläget att den görs effektiv. I sitt svar till mig hänvisadehandelsministern till proposition 1981/82:114, vilken innehöll förslag till lag om medverkanvid polisiär övervakning. Där föreslogs att kustbevakning skallutrustas med befogenheter som gör det möjligt för den att bedriva eneffektivare övervakning till sjöss. I propositionen föreslogs också attkustbevakningstjänsteman skall tilläggas samma befogenheter som enskildpolisman har enligt att hålla förhör och vidta annan åtgärdinnan förundersökning om brott hunnit inledas, att gripa någon mot vilkenförekommer skäl till anhållande, att ta med den som är på plats där brott harförövats till förhör och att verkställa husrannsakan i särskilt angivna fall.Om det är nödvändigt för att dessa befogenheter skall kunna utövas, fårkustbevakningen stoppa och visitera fartyg eller inbringa det till svensk hamn. Handelsministern menade att i och med att biföllpropositionen skulle övervakningen bli effektivare och tjuvfisket kunnastoppas. biföll senare propositionen, och besluten träderi kraft . har därmed erhållit de befogenheterden tidigare saknat när det gäller att upprätthålla lag och ordning enligthandelsministern. Med anledning av vad jag här anfört anhåller jag att tillstatsrådet få ställa följande frågor: Vad avser statsrådet att ge för direktiv för attkustbevakningen skall bli effektiv när den nya förordningen träder i kraft den1 juli? Hur kommer övervakningen att ske intill dåriksdagsbesluten träder i kraft? 16 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts . 1982/83:212av i (m) till kommunikations- och försvarsministern omhälso- och sjukvården i krig: har den 27 augusti1982 till regeringen överlämnat en programplan för hälso- och sjukvården,och hälsoskyddet i krig för perioden /84-1987/88. a. att läget var sådant att försörjningsberedskapenf. n. är dåligt tillgodosedd; att skydd för sjukvårdsfunktioner saknas; attvårdannexen har låg materiell standard; att ledningen av hälso- och sjukvårdeni krig inte är säkerställd och att sjuktransporter inte är samordnade inom totalförsvaret.Inte ens vid periodens slut, dvs. om , kommer många svåra brister attvara avhjälpta. Anser försvarsministern att den ifrågavarandelägesbeskrivningen på ett fillfredsställande sätt motsvarar vad svenska folketoch de inom hälso- och sjukvården verksamma kan begära i den nu rådande internationella situationen, och om så ej är fallet, vad avserförsvarsministern att företa Nr 59 1982/83:213 av () till civilministern omskyddet för den personliga integriteten: fattaderegeringen beslut om att bifalla några överklaganden av beslut idatainspektionen. Datainspektionen hade avslagit ansökningar från tre landstingavseende upprättandet av dataregister för administration av differentieradevårdavgifter och ansökan från en kommun om samköming av dataregister förhanteringen av barntillsynsavgifter. Inspektionen motiverade sina avslagsbeslutmed att de aktuella registren skulle utgöra en klar kränkning av enskildasintegritet. Denna synpunkt var uppenbarligen för regeringen inte avnågon avgörande betydelse. Jag vill därför fråga det inom regeringen för datafrågoransvariga statsrådet, : Kommer regeringen även fortsättningsvis att som principnedtona vikten av skyddet för den personliga integriteten? 1982/83:214 av () till statsrådet sammansättningen av utredningen om samverkansfrågor inom pressen ochannonsbladens inverkan på tidningsutgivningen: Avser regeringen ge den aviseradeutredningen om samverkansfrågor inom pressen och annonsbladens inverkan påtidningsutgivningen en parlamentarisk sammansättning i enlighet med vad somfidigare varit praxis när det gäller pressutredningar? 1982/83:215 av () tillindustriministern om inrättande av en struktur- och utvecklingsfond: Socialdemokraterna har vid upprepadetillfällen föreslagit att det skall inrättas en särskild "struktur- ochutvecklingsfond". Mot denna bakgrund ber jag att till industriministern fårikta följande fråga: Avser regeringen att föreslåriksdagen att det inrättas en särskild struktur-och utvecklingsfond? 1982/83:216av () till socialministern om lagförslag med anledning avomsorgskommitténs betänkande: lade den statligaomsorgskommittén fram ett förslag till lag om vissa handikappomsorger. Denlagen skulle ersätta den nuvarande omsorgslagen men dessutom gälla andrahandikappgrupper. I många omsorgsstyrelser runt om i landet pågår revideringarav tidigare planer, och inför ett så omfattande arbete är det av vikt att vetahur regeringen tänkt sig att omsorgskommitténsförslag skall följas upp. Detta ärså mycket mer angeläget allteftersom vissa landsting börjat tillämpaen del av förslagen. Detta kan få till följd att vi får en olikartad utvecklingav verksamheten i olika delar av landet, vilket jag tycker skulle Medanledning av det anförda vill jag ställa följande fråga: Harregeringen för avsikt att framlägga ett förslag med utgångspunkt i omsorgskommitténsbetänkande och när kan detta i så fall förväntas? 1982/83:217av () till jordbruksministern om rätten att förvärvaskogsmark från skogsbolag: I budgetpropositionen framhållerjordbruksministern att i fortsättningen bör skogsmark som utbjuds avskogsbolagen i första hand erbjudas domänverket. Många jord- och skogsbrukareär dock intresserade och i behov av kompletterande skogsmark. Med anledning av detta vill jag fill jordbruksministernställa följande fråga: Kommer enskilda jord- och skogsbrukare som är i behov avkompletterande skogsmark att förvägras köp i fortsättningen om domänverketvill köpa? 17 § Kammaren åtskildes .