prot · G60935 · 1982-12-31 00:00:00 — Man hoppas på att världsekonomin skallväxa i en sådan takt att man kan få en ökning av sysselsättningen som en följdav åtgärderna. Jag tycker aft chansfagningen är alltför stor. Det finns riskför att mittenregeringens målmedvetna stabiliseringspoUtik förbyfs i en reninflafionspolitik. Jag moraliserar infe över aft devalveringen innebär att manpå omvärlden övervältrar vissa konsekvenser av vår överexploatering av våraresurser, vilket ju blir ett faktum när man genomför en devalvering som intemotsvarar kronans relativa värde utan som har karaktären avkonkurrensdevalvering. Problemet är att åtgärden är utmanande, medförreaktioner, försvårar våra handelsrelafioner med omvärlden och skapar oro.Framför allt kommer def aft leda till - och har redan lett till - att omvärldenvisar brist på tilltro fill förmåga att självt klara problemen. Ser vivåra problem i ett internationellt sammanhang, finner vi att de inte är unika.Men möjlighe- Om reaktiotterna utomlands på den svenska devalveringen Om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen terna attklara dem med vårt näringsliv och vår allmänna ekonomiska bas är delvis unika,varför def infe motiverar den typ av dramatiska åtgärder som regeringen nu hargett sig in på. Sammanfattningsvis vill jag säga att åsiktsskillnadenmellan och mig är den att jag menar att den externa anpassningav vår kostnadsnivå som devalveringen innebär medför ett alldeles för stortrisktagande. Man ökar den internationella oron och rubbar förtroendet försvensk politik, eftersom man har valt att inte lösa problemet genom en internanpassning, dvs. man har valt att inte fuUfölja den antiinflationspolitik sommittenregeringen framgångsrikt började genomföra. Det här är ett sätt attspringa i väg från problemen. Det är dessutom att fa onödigt stora risker pådet svenska folkefs vägnar. Det är, , anmärkningsvärt därföratt man har förskaffat sig ett mandat genom att under valrörelsen ge intryck avatt man infe på något sätt skulle nagga levnadsstandarden i kanten. Man skulleklara problemen utan att dra åt svångremmen. Sedan blev def svångrem för helaslanten i den socialdemokratiska politiken. AnL 14LARS (): Vi fick ett medgivande av ialla fall. Devalveringen är riskfylld, sade han. Han pekade då framför allt påatt den höjer inflationstakten i vårt land. Det har förekommit ohka uppgifterom hur hög inflafionen kommer att bli. Def får vi se. Själv hållerjag def infe för uteslutet att det drar iväg bortåt . Det allvarliga är att detta så kraftigt skiljer sig frånden inflationsnivå som är etablerad i stora länder som vi har aft konkurreramed och försöka sälja fill. I , och t. o. m: räknar mannu med en inflationstakt på . Vår kommer att ligga kanske tregånger så högt. Man kan då, som , försöka trösta sig medatt defta är en engångsinflation och att vi nog skall se till att begränsaprisstegringarna kommande år. Jag måste här komma tillbaka fill de finansiellaproblemen. Med etf budgetunderskott som pekar mot avbruttonationalprodukten får man sådana upplåningsproblem aft det är oundvikligtmed en ökning av penningmängden, som inte heller den rimligen kan stanna . Att vi i en situation där penningmängden ökar i denna takt inte lär kommaned i en inflafionstakt under tvåsiffernivå tror jag att vi kan vara alldelespå det klara med - oavsett hur mycket filltro vi vill fästa vid monefarismensidéer. Defta torde oundvikligen få genomslag på lönebildningen. Om så sker,kommer det aft mycket snabbt äta upp de prisfördelar som den mycket kraftigadevalveringen i ett inledningsskede kan ha gett. Det finns, fru talman, en påtaglig skillnad mellan den vägsom den socialdemokrafiska regeringen har valt och den väg som väljs i andrasjuka välfärdsekonomier av samma typ och storlek som . Jag tänker påBelgien och faktiskt på , men kanske framförallt på . ärdef enda land som kan konkurrera med i vad gäller de offentUga utgifternasandel av bruttonationalprodukten - det är inte en rikfigt lika stor andel, mensiffrorna pekar i samma riktning. har etf underskott i statsbudgetensom inte är rikfigt lika stort som vårt men någonstans i närheten. I Hollandhar den borgerliga regering som kom fill efter ett val hållet bara någon veckaföre det svenska angripit problemen genom en kraffig nedskärning av de offenfiigautgifterna. Där är man helt inställd på att försvara den egna valutan och aftinte arbeta devalveringsvägen - någonfing som har varit grundläggande iholländsk polifik . Tyvärr tror jag mer på möjligheterna fillframgång med den sortens politik än om man går den motsatta vägen, som densocialdemokrafiska regeringen i har beträtt. Omreaktionerna utomlands på den svenska devalveringen 15 Ekonomi- ochbudgetministern : Fru talman! Jag vill för min del slutligenbara säga två saker till . Jag är - med anledning av en fidigareepisod i denna kammare - hjärtligt glad att kunna framföra dessa synpunktertill . Jag hoppas att artikulafionen märkfes, och med det vänder jagmig inte bara till utan också till vissa representanter förmassmedia. Denna glädje ligger i att kunna konstatera att socialdemokraternavar det enda parti som under valrörelsen faktiskt talade med väljarna om aftdet krävdes uppoffringar för att ta sig ur ekonomiska kris. Vi var defenda parti som gick fill val med att fala om aft det behövdes skattehöjningarför aft lösa våra sociala problem. Vi var det enda parfi som helt avstod frånalla löften om någon förbättring av levnadsstandarden under den kommandevalperioden. Mitt samvete är alltså mycket rent, , och jag kan mötaväljarna utan några som helst betänkligheter. Defandra jag vill säga är aft , när han talar om risker, själv far enviss risk, en viss polifisk risk, genom att döma ut en ekonomisk polifik heltoch hållet innan den ännu ens har fått en chans att börja fungera i praktiken.Devalveringen är knappt . Vi har inte mer än tagit de förstaspadtagen i def som skall bli saneringen av ekonomi. Det skall bli migen glädje att längre fram möta i debatter om den ekonomiskapolitiken, när hans Kassandra-profefior kan ställas mot de fakfiska resultatenav vår polifik. AnL16 (): Jag vill också avslutningsvis gärna upprepa mitt fack till Kjell-OlofFeldt för denna debatt. Självfallet återstår "historiens dom" när detgäller den ekonomiska politiken. Jag har dock velat ge uttryck för oroninför det stora risktagande regeringen har gett sig in på genom en devalveringsom infe har sin sakliga grund i en övervärdering av kronan. Man äventyrarmycket av vår internationella trovärdighet. Man äventyrar mycket av detposifiva debatt- och samrådsklimat som svensk polifik skulle behöva, infe minstpå def ekonomisk-politiska området, med det agerande man har gett sig in på.Def var det jag ville ge uttryck för. Sedan får världsmarknadens utveckling ochden internafionella ekonomins utveckling visa i vad mån de Om reaktionerna utomlands på den svenska devalveringen åtgärdersom har genomförts har blivit lyckosamma eller infe. Jag har starka tvivel pådetta - det finns ovedersägliga tecken som pekar i en annan riktning. Slutligen vill jag också, fru talman, ta upp Kjell-OlofFeldts påstående att socialdemokraterna var det enda parti som förde en politiksom inte gav intryck av löften. Om vi exkluderar de fyra famösa löftena och serfill det allmänna budskapet, framstår ju för gemene man rätt mycket somsynonymt med den socialdemokratiska polifiken. Yttranden som "mindresvångrem, mera svängrum" tydde på att man från socialdemokrafins sida minsanninte var inne på någon åtstramningspolitik med extern eller intern anpassning.Frågan om värdesäkrade pensioner och en läng rad andra frågor i den politiskadebatten gav det svenska folket intryck av att socialdemokratin reagerade moten anpassningspolitik över huvud taget, en anpassningspolitik som skulle föraner vår konsumtion i rimlig nivå med vårt produktionsresultat. Man fördesjälvfallet inte en debatt som den vi har fört här , om anpassningenskulle ske internt eller externt, men man gav svenska folket intryck av attnågon anpassningspolitik över huvud taget infe var nödvändig omsocialdemokratin kom till makten. Verkligheten har visat någonting helt annat. AnL 17 (): måste ha ropat så högt undervalrörelsen att han inte hörde vad andra sade. På annat sätt kan man väl inteförklara aft han inte uppfattade att vi moderater verkligen talade om deuppoffringar som måste göras för att föra landets ekonomi fill rätta igen.Skillnaden var den att medan socialdemokraterna - vid sidan av olika återtagnabesparingar och andra utgiftsökningar - lovade skattehöjningar, talade vimoderater om nödvändigheten av aft skära ner i offenfiiga utgifter och de olikaformer av förmåner som sådana kan innebära för medborgarna. Till slut vill jag säga några ord om framtiden. Def ärgivet aft man inte med bestämd säkerhet kan uttala sig om hur den härdevalveringen skall lyckas. Jag har, som framgått av vad jag sagt här, mycketonda aningar. må tro mig eller infe - för del hoppasjag faktiskt aft min pessimism kan visa sig obefogad. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Föredrogs och hänvisades 1982/83:80till kulturutskottet 1982/83:81och 82 fillskatteutskottet 1982/83:83fill civilutskotfet 1982/83:84fill skatteutskottet 1982/83:85yrkande 1 till civilufskottef yrkandena 2 och 3 till skaffeutskoffet /83:86 fillskafteufskoffet 1982/83:87till näringsutskoftet Nr 35 1982/83:88-90 till skatteutskottet den 5 §Anmäldes och bordlades 1982/83:71Godkännande av ändring i 6 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:91av 1982/83:92 av m. fl. Tilläggsbudget I fill statsbudgetenför /83 (prop. 1982/ 83:25) 1982/83:93 av 1982/83:94av m. fl. 1982/83:95av och 1982/83:96av m.fl. 1982/83:97av Per och 1982/83:99aw m. fl. 1982/83:100av m. fl. 1982/83:101av m. fL 1982/83:102av m. fl. 1982/83:103av m. fl. 1982/83:104av m.fl. 1982/83:105a\ m. fl. Vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) 1982/83:106 av m.fl. 1982/83:107 av UlfAdelsohn m. fl. 1982/83:108 a\ tn. 1982/83:109 av . 1982/83:110 av m.fl. 1982/83:111 av m.fl.Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) 1982/83:112 av m.fl. 1982/83:113 avThorbjörn m.fl. 1982/83:114 av m. fl. 1982/83:115 ayThorbjörn m. fl. 1982/83:116 av tn. 1982/83:117av m.fl. Vissa ekonomisk-polifiska åtgärder m. m. (prop.1982/83:50) Nr 35 1982/83:118 av . Fredagenden /83:119 av . 26november 1982 Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. (prop.1982/83:55) 1982/83:120 av m. fL Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. (prop.1982/83:50) 1982/83:121 av m.fl. 1982/83:122 av OlaUllslen m. fl. 1982/83:123 av m.fl. Upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. 1982/83:55) 1982/83:124 av m.fl. 1982/83:125 av . 1982/83:126 av m. fl. 1982/83:127 av m. fl.Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) 1982/83:128 av m.fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. (prop.1982/83:55) 7 § Anmäldes och bordlades Konstitufionsufskoffefsbetänkanden /83:7 Översyn av m. m. 1982/83:8 Ny lag om församlingaroch kyrkliga samfälligheter (prop. 1982/83:19) 1982/83:7Kostnaderna för vissa avgifter och importregleringar 1982/83:8En investeringsfrämjande lånefond 1982/83:9Utformningen av enkronemynten 1982/83:11Avveckling av vissa statliga fonder (prop. 1981/82:213) 1982/83:15 Decentralisering av beslut om arvsfondsbidragfill organisatio- 1982/83:6 Lotteribeskattningen (prop. 1981/82:170) Socialförsäkringsutskoftefs betänkanden /83:5Handläggning av arbetsskadeärenden /83:7 Ersättning till smittbärare1982/83:8 Försäkringskassornas roll vid rehabilitering 1982/83:6Hälsoskyddslag, m. m. 1981/82:219) 1982/83:7Dödsbegreppet m. m. 1982/83:31 delvis) 1982/83:5Vissa museifrågor den 1982/83:7 Bevarande avrönfgenarkivet vid 1982/83:8 EnFM-sändarstation i som sänder Radio . 1982/83:9Carl målning om 1982/83:3Vård i livets slutskede, m. m. 1982/83:31 delvis) 1982/83:2 Ändring ikörkortslagen m. m. 1982/83:13) 1982/83:3 Godkännande av överenskommelsemellan staten och (prop. 1982/83:32) 1982/83:4Ändring i naturvårdslagen (prop. 1981/82:220) 1982/83:4Följdlagsfiftning fill den nya försäkringsrörelselagen, m. m. 1982/83:24)1982/83:7 Lofterilag (prop. 1981/82:170) 1982/83:8 Ändring i lagen medbemyndigande om sänkning av ortsfillägg för vissa oljeprodukter, m. m.(prop. 1982/83:36) Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /83:3 Ändringar i utlänningslagen m. m. 8 § Meddelande ominterpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1982/83:41av () fill statsrådet om kostnaderna förkärnkraften: Debatten kring kärnkraftens kostnader har varitförvirrad och motsägelsefull. Det finns infe ens en enig beräkningsgrund förkärnkraftverkens anläggnings- och kapitalkostnad. Oavsettvilken inställning man har i själva sakfrågan måste def vara av värde att det idebatten finns en gemensam beräkningsgrund. konferens redovisade direktör byggkostnader inkl. byggränfor för ett kärnkraftverk med en effekt på 1000 megawaff fill . Detta stämmer väl med de verkligakostnaderna för tredje aggregatet i . 5Riksdagens protokoU 1982/83:34-37 Professor i ett helt annat beräkningssätt förtredje aggregatet i , där investeringen soni skall förräntas beräknastill endast . Detta är mindre än investeringen i löpande priserexkl. Slutresultaten av dessa två beräkningssätt blir heltolika. Defta gäller självfallet inte bara kärnkraffsanläggningar utan allastörre investeringar på energiområdet. För att över huvud taget kunna föra en konstruktiv debattoch få ett trovärdigt beslutsunderlag måste något så när lika beräkningssättanvändas av alla. Med utgångspunkt i ovanstående fre exempel - redovisningenpå konferens, verkliga kostnader för O 3 ochprofessor beräkningar - önskar jag fråga energiministern: Vilket beräkningssätt rekommenderar energiministern, ochanvänds def i def beslutsunderlag som föreläggs ? 1982/83:42av (vpk) fill statsrådet om utvecklingen inomkärnkraftsområdet: Det är mycket tyst i fråga omkärnkraften, dess kostnader, avfallsproblematiken och avvecklingsfrågorna iSverige . Energiministern har startat sitt arbete med en storsatsning påutbyggnad av stora fjärrvärmesysfem eldade med kol och torv och en parallellutveckling av värmepumpar. Men om kärnkraften själv har infe energiministernoch regeringen haft mycket att säga. Av de hurffriska deklarafionerna. omkärnkraftens nödvändighet för aft rädda jobben, minska oljeberoendet och hindraatt skulle smutsas ner med kol, hörs nu ingenfing. Och ändå är detmindre än , inför och efter folkomröstningen, som dessa påståendenvar högsta vishet för socialdemokraterna och andra kärnkraffsförespråkare. Detkunde vara frestande aft ytterligare påminna om vad som sades då, men defhjälper oss infe . Och def är sådant aft det behövs snabba ochkraffiga ingripanden på kärnkraftsområdet om folkomröstningens utslag ochriksdagens beslut skall kunna genomföras och kärnkraften avvecklas. har fio reaktorer mer eUer mindre i drift, tvåär snart färdigbyggda och klara för laddning, och olika omfattande arbetenpågår för aft fa hand om def snabbt växande lagret av radioaktivt avfall medvarierande halter av radioaktiv strålning. Samfidigt har kärnkraffsindusfrin,kärnkrafts-bolagen och deras förespråkare i skilda läger långt ifrån gett upptanken på en fortsatt användning och utbyggnad av kärnkraft och kärnenergi iSverige. ASEA arbetar hårt för att introducera sin kärnvärrhereaktor Secure ifjärrvärmesysfemen och får stöd för defta på många håll. Jämsides med deftapågår en framgångsrik kampanj för introduktion av elvärme i mycket storomfattning i dessa sysfem och i ännu större omfattning i enskilda hus ochvillor. Kraftbolagen driver på upparbetningen av avfallet - nu senast med motiveringen att def plutonium som erhålls skall kommafill användning på nytt i de svenska reaktorerna uppblandat med uran till s.'k. Allt detta pågår, enträget och målmedvetet, i strid motfolkomröstning och riksdagsbeslut, i strid mot vad socialdemokraterna och linje2 gick ut och lovade att arbeta för inför folkomröstningen och i strid mot alladeklarationer som avgeffs därefter. Om regeringen inte tar krafttag i fråga omkärnkraften, kommer def inte att bli möjligt att avveckla den på det sätt ochinom den tid som regeringen själv har utlovat. Utöver detta tillkommer de brant stigande kostnaderna. Deffalas nu om att kostnaden för de ännu ej färdigställda reaktorerna Forsmark 3och 3 blir så hög aft den producerade energin måste säljas fill ettpris högt över vad som tidigare angetts för att anläggningarna skall gå ihop.De fyra reaktorer som startats med stöd av villkorslagen har varit utsatta föromfattande haverier och driftstörningar. Slutsatserna borde ge sig själva. Regeringen måste medkraft ingripa och styra utvecklingen inom kärnkraftsområdet. Def borde nu infefinnas några skilda meningar om aft kärnkraftssatsningen under 1970-falet varolycklig, att kärnkraften varken ekonomiskt eller på annat sätt uppfylltförväntningarna och att varje nystartad reaktor och varje ytterligaredrifftimme endast förvärrar problemen. Jag villdärför fråga energiministern: Vill regeringengöra ett klarf uttalande om att kärnvärmereaktorn under ingaförhållanden kan komma i fråga vid den litbyggnäd av fjärrvärmesystemen som nuföresfår? Vilka åtgärdertänker regeringen vidta för att stoppa den snabbt pågående utbyggnaden av el ivärmesystemen? Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för aft stoppa upparbetningen av svenskt kärnkraffsavfall? Vad kommer den slutliga kostnadenför reaktorerna och O 3 att bli, och vilket pris per kilowatt gér detta omkostnaden infe subventioneras? Kommer regeringen aft geladdningsfillstånd för dessa reaktorer, och i så fall med vilken motivering ochmed stöd av vilken lag? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:133a\ (vpk) till bostadsminisfern om översyn av bostadsanvisningslagen: , . Bosfadsanvisningslagen, sombeslutades av , har av allt att döma inte blivitdef instrument för en rättvis fördelning ay bostäder som förutsattes. Lagen ger tyvärr stora möjligheteratt fördröja och försvåra fillämpningen av bostadsanvisning sedan kommunernatagit beslut härom. Detta har som bekant utnyttjats av olika fastighetsägarintresseni en rad kommuner, och lagen har, med dess olika brister i övrigt, därförknappast kommit till praktisk användning. Jag villdärför fråga bostadsministern: Planerar regeringen att göra någon översyn av bostadsanvisningslageni syfte att bl. a. få fill stånd en snabbare tUlämpning av lagen? 1982/83:134 av () fillkommunikafionsministern om utredning angående järnvägstrafiken på bandelenFalköping-Ulricehamn-Lande-ryd: Genom beslut harregeringen fiU fransporfrådet överlämnat ärende angående nedläggningsprövningav järnvägslinjen . Regeringen har här utan attange mofiv avbmfit den pågående övergripande utredningen om bandelen, somskulle ske genom departementets försorg tillsammans med , ,, och kommuner i enlighet med löften som givits av tvåtidigare kommunikationsministrar. Nämnda beslut har ingett oro hos invånarna i de berördakommunerna, där järnvägslinjen anses vara något av en livsnerv. För etfbevarande av järnvägen talar de senaste årens syn på och behov avkollektivtrafik och allt högre priser på drivmedel. Järnvägslinjen torde också kunna användas för godsfrafik istörre utsträckning än vad som sker, om banan får en nödvändig upprustningoch om trafiken från landefs norra och mellersta delar fill söder och omväntdirigeras via nämnda handel. Nuvarande kommunikationsministerns båda föregångare hargjort uttalanden som ger uttryck för den positiva grundsyn på järnvägstrafikensom statsmakterna alltsedan 1979 givit uttryck för, syftande fiU aft bibehållaoch uppmsta bandelen. Är kommunikafionsministern beredd att vidta åtgärder såatt utredningsarbetet angående bandelen Falköping-Ulricehamn-Landerydfullföljs i enUghet med fidigare gjorda uttalanden? 1982/83:135av i (m) till kommunikationsministern om koncession påtrafik mellan Klinfehamn på Gofiand och Grankullavik på : En levande hamn har storregionalpolitisk betydelse för etf samhälle. på har en brahamn med skyddat läge. Parkeringsmöj-Ugheferna är goda, och härifrån når mansnabbt olika delar. bedrev Gotlandsbolaget trafikmellan Klinfehamn på Gofiand och Grankullavik på . skäl koncentrerades sedantrafiken fill . Den borgerliga regeringen 35 ställde sig posifiv fillatt låta koncessionen gå över till annat rederi. den riktningen fattadesockså. Någon trafik förekom infe 1982. Def finns nu åter ettrederi som vill trafikera denna linje utan krav på Densocialdemokrafiska regeringen sade dock nej till denna Meddelandeom koncession, vilket ärdjupt beklagligt. VUl statsrådet redogöra för skälen tillavslagsbeslufef? Är statsrådet beredd att ompröva beslutet? 10 § Kammaren åtskildeskl.