prot · G609103 · 1982-12-31 00:00:00 — Men det var en upplevelse att se denna flicka, som hadeen sådan inre styrka och kraft och ett sådant engagemang att det nästanflammade över då de engagerade sig . Jag är övertygad om atthon är en mycket starkt pådrivande kraft i det fredsarbete som den skolanfortsätter att bedriva. Jäg minns också den tioårige grabb som nere i djupasteSmåland hade begärt och fått särskilt fillstånd till att följa en föreläsningför högstadie- och gymnasieelever. Med ett mycket stort allvar ställde hansedan en serie frågor till mig. Han skulle sedan berätta för sin klass vad hanhade lärt och fortsätta det arbete som han som elev hade dragit i gång iklassen. Jodå, det finns många engagerade lärare som tar fasta påläroplanens möjligheter. Men hur gör vi med de lärare som inte är så engagerade- med de osäkra - utan systematiska insatser från samhällets sida? Det ärnästan comme il fairt, som jag sade förut, att arbeta med fredsfrågorna. Menfortfarande finns det en stor tvekan hos många lärare. Framför allt, tror jagman kan säga, på grund av okunnighet och osäkerhet. Det är därför mycket viktigt medden klara markering som regeringen nu gör om att fostran till fred och kunskapom konfliktlösning är av grundläggande betydelse för vårt samhälle och om attfredsfostran har en viktig roll i skolan och förskolan. Mert jag tror att detockså måste vara ett alldeles särskilt ansvar för samhället, för stat ochkommun, att bidra till att ta bort den osäkerhet som många lärare känner. Jagtror att man då främst måste arbeta med vidareutbildning av lärarna. Det voremycket bra om vi kunde vara överens om att det här behövs mer systematiskainsatser från samhällets sida. Det är också viktigt att vi på alla håll här i riksdagenär överens om att detta arbete skall ha sitt stöd. Det var intressant att höra refererasigen. Han sade en gång: "I have a dream," rtär han formuleradedrömmen om det sahihälle som människorna ville leva i. Men han sade också enannan mycket viktigt sak, och det tror jag att vi skall ta fasta på. Han sadeatt den yttersta tragedin är inte de onda människornas brutalitet utan de godamänniskornas tystnad. De goda människornas tystnad är den yttersta tragedin,och det är vår uppgift att hjälpa de goda människorna att inte längre varatysta, att fostra våra barn och ungdomar i förskolan, i skolan, i livet för attde skall kunna möta våldet, icke med våld utan med konstruktiva lösningar. Detär samhällets ansvar, och det ansvaret skall vi ta gemensamt. Om fredsfostran i utbildningen 23EVA (vpk): Jag gjorde inte affär av att vi i många årdrivit de här frågorna. Jag är tacksam för att de trots allt förts ett stegframåt. Det framhöll jag också i mitt första inlägg. Men jag framhöll även attinte bara jag utan många med mig, däribland fredsorganisationerrta, anser attsamhället inte gör tillräckligt. Vi vet också - det har framhållits fleragånger - att samhället bygger på våldsfostran i alltför hög grad. Jag togtidigare upp JAS och dubbelmoralen i det sammanhanget. Men jag skulle ocksåkunna ta fram ett exempel från en fredsorganisation. Vet ni hur mycket pengarsom går till de frivilliga befälsorganisationerna, som i väldigt storutsträckning definifivt inte satsar sin verksamhet på aktiv fredsfostran utantvärtom? Det är ett faktum att t. ex. Svenska freds- ochskiljedomsföreningen, som firar , under dessa har fått likamycket pengar som lottarörelsen har fått uuder . Den allmärtrta värnphkten anser jag vara mycketbetydelsefull i det här sammanhanget därför att den berör halva vår befolkning.Kan svara på hur många timmar som används inom den allmärtnavärnplikten till aktiv fredsfostran? Det är inte mycket jämfört med de resurserman satsar på utbildningen. Och om vi ser på fredsrörelsens resurser, framstårproportionerna som groteska. För att återkomma fill skolan är det bra att det nu skeren markering att fredsfostran skall ingå i fortbildningen på olika sätt. Mensamtidigt sker det ju en nedrustning, som jag sade tidigare. Lärarlösalektioner är ett exempel på det. förekom det att elever tittade påvåldsvideo under frukostras- Om fredsfostran i utbildningen Den saken diskuterade jag med förnågra är sedan. blir det så att ungarna springer hem och tittar påMotorsågsmassakern och andra våldsfilmer också under de lärarlösa lektionerna.Man kan inte bara ta fram poesidelen, man måste också ta fram resurserna. I det som sade, att forskning behövs, villjag gärna instämma. Jag hoppas verkligert att professuren tillsätts så snartsom möjligt och att den tillsätts med en kvalificerad fredsforskare. Därmedmenar jag -och betonar - just fredsforskare. skulle också jag vilja säga någonting om poesi.Ingrid Sjöstrartd har rtyligen publ icerat en dikt som slutar med orden; Fredär att kunna se barnen i ögonen. Jag vill instämma i det. Men då kräver jagockså att ansvariga politiker inte arbetar ufifrån dubbelmoral utan att denaktiva fredsfostran får genomsyra alla samhällets områdeii. Överläggningertvar härmed avslutad. 7 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /83:27-29 och 31Justitieutskotiets betänkanden /83:20-22 betänkanden1982/83:20 och 21 Kulturutskoftets betänkande 1982/83:20 Utbildningsutskottetsbetänkanden /83:17 och 18 betänkande 1982/83:11Näringsutskottets betänkanden /83:24, 25 och 27 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /83:16, 17, 19 och 20 Civilutskoftets betänkanden /83:13-16 8 § Anmäldes ochbordlades Proposition 1982/83:141 Ändringar i narkotikastrafflagen (1968:64) 9 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1982/83:21 Styrelsens för StiftelsenRiksbankens jubileumsfond berättelse över fondens verksamhet och förvaltningunder 10 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:27 Förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä (prop.1982/83:112) 11§ Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1982/83:96av () till utrikesministern om den politiska utvecklingeni Balfikum: Rapporter om nya omfattande arresteringar,husundersökningar och förhör i de baltiska staterna Estlartd och harnyligen nått . De drabbade är oppositionella personer som ägnat sig åtkulturminnesvård, religiös verksamhet eller som på olika sätt värnat ommänskliga rättigheter. Minstett femtiotal familjer i huvudstad har utsatts för aktionerna. IEstiand inleddes husundersökningar och förhör i de större städerna i början avmars . Även i hararresteringar ägt rum. Ibaltiska kretsar i är man oroad för att aktionerna är inledningentill ett ökat förtryck av oliktänkande. Situationen för de baltiska folken ärytterligt pressad. Efterockupationen av de tre baltiska staterna 1940 har målsättning varit attavnationalisera (russifiera) de baltiska folken och att utnyttja deras resursertill fördel för . Under tid deporterades 200 000 balter isyfte att, som sade till amerikanske utrikesministern , utplåuaderas nationella identitet genom utrotandet av deras intellektuella elit. UnderStalins efterträdare har samma mål eftersträvats med något olika medel. Det harskett genom systematisk rysk massimmigrafion och genom diskriminering av varjeuttryck för baltisk självständighet, vilket har stämplats som "borgerlignationalism" och-blivit straffbart. Denna systematiska politik kanbeläggas i statistik. Före fanns det 300 000 ryssar i debaltiska staterna. 1979 hade siffran ökat till 1,9 miljoner. Längst harrussifieringen gått i Lettiand, där av befolkningen nu är letter.Sammanlagt har mer än 600 000 balter deporterats från de baltiska staterna. Russifieringspohtikenvisar sig också i det faktum att i städerna ges ryssarna prioritet framförbalterna t. ex. när det gäller att finna bostäder. I har antalet bahersjunkit . Det ryska språket favoriseras i alla sammanhang, och det ärockså påtagligt att det baltiska inslaget i det allenarådande kommunistpartiethar sjunkit kraffigt. Detstora strategiska hamnbygget i kommer att medföra en ytterligare storinvandring av ryssar som hotar att förvandla esterna fill en mirtoritet i derasegen huvudstad. Balternadrabbas också svårt av religiös förföljelse. De två stora deportationsvågornadrabbade präster från alla trossamfund. Ett antal biskopar och ärkebiskoparavrättades. den i allaskolor. En präst som vill besöka en döende måste först få tillstånd från denlokala sovjeten. Ateistisk propaganda är starkare än någon annanstans iSovjetunionen. De baltiska staterna har rättmätiga krav på nationelltoberoende och självbestämmande. De baltiska staterna är en del av . Dehar tillhört samfundet av demokratiska stater och varit medlemmar i . De demokratiska staternas kamp för mänskliga rättigheter måste omfattaockså de baltiska staterna. Att glömma är att visa sig eftergiven i ensituation när förtryckaren är en närbelägen stormakt, medan det är så mycketertklare att protestera gerttemot mindre, avlägsna länder. Behandlirtgen av debaltiska folken strider mot principerna i FN :s stadga och iHelsingforsavtalet. Förbindelserna mellan och de baltiska staterna ärav urgammalt datum. har genom det nära granrtskapsförhållandet medEstland, och ett särskilt ansvar för de baltiska folkens öde. Med anledning av det anförda anhåller jag att tillutrikesminister få rikta följande frågor; Vilkainformationer har regeringen om utvecklingen i Estiand, och ? Har regerirtgenagerat med anledning av uppgifterna om ert förrtyad arresteringsvåg, som bl. a.drabbat medlemmar i en aktiortsgrupp för uppfyllande? Togssituationen i upp under kabinettssekreterarens besök i ? 4: Är regeringen beredd att ta upp kränknirtgarna av demänskliga rättigheterne: i inför FN:s kommissiort för de mänskligarättigheterna? 12 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:358 av () tilljordbruksministern om förslag till rörande statligt stöd tilljordbruket i norra : 1 årets budgetpropositiortföreslogs irtgen uppräkning av prisstödet till jordbruket i norra medhänvisning till pågående remissbehandling av betänkandet Stathgt stöd tilljordbruket i norra (Ds Jo 1982:7). Remissbehandlingen är nu slutförd. Med anledning av detta vill jag till jordbruksministernställa följande fråga; Avser jordbruksministern att lämmna någon proposition tillinnevarande om statiigt stöd till jordbruket i norra ? 1982/83:359av () till statsrådet om kurdernas Nr 103 situatiort i och , m. m.: den I olika tidningar har man undersenare tid kunnat läsa om åtgärder för att stoppa den "illegala invandringen" från och . En 19-årigpojke från ~ Iranskickas från flygplats till flygplats, och slutligen säger ;"Skicka Meddelande om honom inte hit - vi tar inte emot honom. "Två irakier har utvisats till , JS''' och enligt anserinvandrarverket: "Irakiska medborgare kan lugnt vistas i ." Jag villdärför fråga invandrarministern: Kan invandrarministern redogöra för regeringens syn påkurdernas situation i och ? Eftervilka principer medges kurder politisk asyl i ? 1982/83:360 av () till statsrådetBengt om möjligheterna för ideella föreningar att sändaNär-TV-program: har hosregeringen begärt att få sända När-TV-program med användande av samma frekvenssom . Mot bakgrund av detta och av försöken med vill jag frågakulturministern: Hur ser kulturministern på möjligheterna för ideellaföreningar att få bedriva försök med ? 13 § Kammaren åtskildes .