prot · G60989 · 1982-12-31 00:00:00 — Också sammanhanget med och med de andraområdena inom sjukvården innebär att det inte går att göra sådana jämförelser. 13KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar för ett uttrycki hennes tillägg, nämligen det där hon förklarade att hon inte har för avsiktatt förbjuda privatläkarna. Jag tackar för det, och jag skall gärna ge minefterträdare en Menjag ville väldigt gärna påpeka att syftet med den utredning som det nu hartalats om, och som togs fram i departementet, var att underlättaytterligare etablering av privatläkare, men vi har ännu inte sett någotresultat av den. Jag tyckeratt det vore bra om villemeddela , om hon är villig att följa de idéerna och underlättaytterligare etablering av privatläkare. Sedan talade om planeringsskyldighetensom står angiven i den proposition som jag undertecknade. Jag har aldrigbestritt landstingens skyldighet att planera. Självfallet har landstingen denskyldigheten. Men det har i varje fall inte varit min tanke, och det står inteheller i propositionen, att planeringen skall gå ut på att vi enbart haroffentlig sjukvård. I propositionen står det faktiskt saker och ting omprivatsjukvård också. Om etableringen av privata akutmottagningar 14 (); Några klarlägganden när det gäller skillnadenmellan vårdcentralerna och City Akuten. Inom den fristående öppna vården förekommer en mängduppgifter utöver direkt vårdande verksamhet i samband med patientbesök. Någraexempel på dessa uppgifter: friskvård, hälsoupplysning och hälsokontroller. Denvård som ges vid våra vårdcentraler omfattar fler vårdtyper än City Akutens. Vikan ta några exempel: barnsjukdomar och gynekologi. Det är inte helleruteslutet att läkare i många fall ägnar mer tid per patient i ett visst led ivårdsituationen. Undersökningar om produktivitet och effektivitet i denfristående öppna vården pågår f. n. Mottagningsverksamheten grundar sig på tidsbeställning,vilket dock inte innebär att den akut sjuke patienten som behöver vård avvisas,utan självfallet omhändertas han. sjukvård är till för patienternaoch inte tvärtom. Att välja mellan olika inrättningar den dag man är svårtsjuk är inte lätt, då är man rädd och utlämnad. Den allmänna sjukvården kanmedborgarna vara med och styra och påverka i demokratiska former medan de ännuär friska, och sedan har de tryggheten att veta att den dag de behöver sjukvårdfinns den där. Ingen väljer att bryta benet eller att få en hjärnblödning. Sjukvård och sjukhus är ingacharterresor som man sitter och drömmer om och planerar långa vinterkvällar,det är något mycket allvarligare. Och de som är allvarligt sjuka måste vinaturligtvis ta hand om. Jag hoppas mycket på den kommande överläggningenmellan och , så att vi får en översyn av de härreglerna. 15GUNNAR (): En sak som hör hemma i den här debatten, ochsom jag gärna skulle vilja att statsrådet svarade på eftersom hon inte alls harberört den, är hur det kommer sig att en företeelse som City Akuten i Stockholmhar mängder med patienter. Kan det bero på att människor som är sjuka Om etableringen av privata akutmottagningar uppskattar denna valfrihet? Är det för statsrådet ettsjälvändamål att annonsera att man skall begränsa människors möjlighet attvälja denna sjukvård? Statsrådet sade att sjukvården är landstingens, statensoch kommunernas ansvarsområde. Det tycker jag också, men det behöver inteinnebära att landstingen också står för all sjukvård, utan det kan lika välinnebära att man ser till att människor har den trygghet som det innebär att dehar rätt och ekonomiska möjligheter att välja mellan olika friståendesjukvårdsalternativ. Jag tycker att samhällets inflytande över sjukvården ärsjälvklart, men jag tycker inte att det är självklart att samhällets inflytandeskall utövas av enbart stat och kommun. Jag tycker att det är betydligt merangeläget att människorna själva kan utöva ett sådant inflytande. Så är ocksåfallet när de kan välja mellan att vända sig till City Akuten, till någon annanprivat sjukvårdsinrättning eller till en offentlig sjukvårdsinrättning. När det gäller de regionala synpunkterna vill jag säga attvi får allt fler läkare, fler än vad den offentliga apparaten har råd att sugaupp. De regionala problemen är ett argument för att man skall öka möjligheternatill privat sjukvård. Beträffande kostnaderna är det givetvis alltid svårt attgöra jämförelser, men jag vill peka på att man i den departementspromemoria somGertrud hänvisade till gör en jämförelse mellan de olika taxorna. För1982 var kostnaden för sjukbesök i privatvård . medan den i offentligvård i , och var . Så stora fel kan det väl intevara i denna promemoria att vi inte här i kammaren och i andra sammanhang kan draslutsatsen att man kan tjäna mycket och få en bättre sjukvård genom att tillåtaprivata alternativ. Jag skall hänvisa till två uttalanden i denrapport som har citerats. I rapporten står det även, : "Iarbetsgruppens uppdrag ingick också att lämna förslag som kan underlättanyetablering av privatpraktiserande läkare, särskilt i de delar av landet därläkarvårdsresurserna är otillfredsställande." Jag tror inte att man kansäga att så är fallet i . Till vill jag säga att det i samma rapportstår att det i de beräkningar som har gjorts finns en rad antaganden som göratt räkneexemplen måste omgärdas med reservationer. Det är inte fråga om attmänniskor skall få lov eller inte få lov. Människor skall visst få sökaprivatläkare, om de vill det. Men här är det i stor utsträckning fråga omvillkoren för i synnerhet dem som kallas fritidspraktiker. Det är människor somhar anställning inom det offentliga området och som har de generösaersättningsmöjligheter som gäller inom den allmänna försäkringen. Låt mig säga till att i , där man haren h0yreregering som lägger fram en ny hälso- och sjukvårdslag, harfritidspraktikerna inte sådana ersättningsmöjligheter som gäller i och har intetidigare haft det. Inte heller nu när hoyreregeringen lägger fram en ny laggörs några förändringar i det avseendet. Det är alltså inte fråga om att förhindra människor frånatt välja, mellan offentlig och privat sjukvård, utan det är först och främstfråga om att det skall vara en planering, ! I den hälso- ochsjukvårdslag som denna församling har antagit står det att det är landstingensom har ansvaret härför. Jag tycker att vi också skall leva upp till det som enenig riksdag har beslutat om. Om etableringen av privata akutmottagningar 17GUNNAR (): Beträffande departementspromemorian hänvisarstatsrådet till att det i den står att man måste göra en rad reservationer. Mendessa reservationer skall inte kunna föranleda skillnader på . Departementspromemorianvisar att motsvarande vård inom privat resp. offentlig sjukvård kostar dubbeltså mycket på den offentliga sidan. Vad sedan gäller dem som statsrådet kalladefritidspraktiker skulle jag vilja påstå att det är bättre att läkare som äranställda inom landstingen på sin fritid hjälper sjuka människor än att despelar golf. Håller inte statsrådet med om det? 18 (): Det är riktigt, som lästeupp ur promemorian, att det vore önskvärt att vi får fler privatpraktiserandeläkare även utanför storstäderna. Det var därför som vi tillsatte utredningenoch framlade promemorian. På den punkten har jag ingen invändning. Jag hoppasbara att faktiskt fullföljer tankegången och gör något åtsituationen. Det statsrådet säger om beräkningarna är, somGunnar också har sagt, litet underligt. Jag har åtminstone så mycketförtroende för tjänstemännen i departementet att jag inte tror att de räknaralldeles galet. När de kommer fram till en skillnad på måste det ligganågonting i det. Det är inte lätt att räkna rätt på . när i sådanahär beräkningar, men skillnaden mellan . är ju ganska stor.Den slutsatsen att privat vård är billigare än offentlig kan man under allaförhållanden dra. Jag skall gärna erkänna att jag förstår att det kan varanödvändigt att emellanåt se över villkoren för fritidspraktiker. Men en sådan översyn bör i varje fall inte syfta till att förbjudamänniskor att arbeta extra på sin fritid. Var skall en sådan gräns dras? Är detinte i alla fall bra att de vill göra någonting mera? Det är minst sagt litet märkligt att ensocialdemokrat anser det nödvändigt att tala om att landstingens sjukvård ärtill för patienterna -det var inte som sade det. Det troddejag var en självklarhet som inte behövde sägas i kammaren. Om etableringen av privata akutmottagningar 19 (): Anledningen till att jag sade attlandstingens sjukvård är till för patienterna var att det från borgerligt hållförekommit ganska många grova anklagelser mot just landstingspolitiken. Jag tror och hoppas på att City Akuten kommer att bli heltöverflödig den dag vi gjort klart för människorna i regionen vad våravårdcentraler står för. Jag tycker - och jag vidhåller det - att läkare som äranställda inom skall ägna sin tid och kraft åt att göra vården därbra. Jag får tydligen i varje replik upprepa attdet inte finns några avsikter att förbjuda den privata läkarvården. Däremot kanman, som jag har sagt, diskutera villkoren för ersättningen tillfritidspraktikerna. Det går, som jag tidigare försökt säga, inte att görakostnadsjämförelser mellan vård vid vårdcentraler och vård vidprivatmottagningar. Vid en vårdcentral avser kostnaderna ju mycket mer: Dethandlar om förebyggande verksamhet, det handlar om samverkansuppgifter inomsocialtjänsten och det kan också i varierande omfattning gälla samarbete medskolor och ålderdomshem, hemsjukvård, arbetsterapi och sjukgymnastik. När jag sade att det var landstingen som harplaneringsansvaret, , så riktade jag mig till , somtydligen inte hade uppfattat det. , : Jagtycker också att det är bättre om de landstingsanställda läkarna använder sinfritid till att utöva sjukvård än till att spela golf. Det är bara det att närde som fritidspraktiker utövar sjukvård har de till ersättning avsamhället. Såvitt jag vet betalar inte samhället någon ersättning för golfspel. 21GUNNAR (): Att sjukvården är till för patienterna är ensjälvklarhet, och just av det skälet borde vi se till att vi har ett system försjukvård som gör att patienterna kan välja. Jag tror inte att det bara är enfråga om att landstingen skall informera-det faktum att många människor gårtill City Akuten och till många andra privata alternativ är ett uttryck för attde vill kunna välja. invänder mot att vi talar om förbud. Menom man inför restriktioner innebär det i praktiken att man skapar förbud påalla de områden där det inte finns privatpraktiserande läkare. Det är alltid svårt att göra jämförelser mellan olika kostnader.Men finns det något sifferunderlag som visar att den privata sjukvården ärdyrare för samhället? Allt tillgängligt material - det gäller enskilda vårdhem,tandläkarvård och den här typen av vård - visar att det är billigare. Låt ossdå se till att utnyttja den möjlighet som det innebär att ha privat sjukvård,så att vi får bättre råd med den mer komplicerade sjukvården inomlandstingen! Sedan tycker jag för min del att det är en självklarhetatt man inte skall betala människor när de spelar golf. Däremot är det rättrimligt att man har likvärdiga finansieringsvillkor inom privat och offentlig vård, så att Nr 89 människor kan välja att gå till privatläkare om de så vill, vare sig de den privatpraktiserar på sin fritid eller . 22KARIN AHRLAND (fp): För att ingen missuppfattning skall uppståvill jag än en gång säga att jag tycker att vårdcentralerna är utmärkta liksomdet arbete som där utförs. Men jag vill inte ta detta till intäkt för att detinte också skulle behövas privatläkare. Det är bra att inte vill förbjudaprivatläkare. Det vore bättre om hon här ville uttala sig för att underlätta ennyetablering för privatläkare. Jag har blivit beskylld för grova anklagelser motlandstingens sjukvård. Jag tänker fortsätta att anklaga landstingen för att deförbjuder människor att, när de är i nöd, söka akutjouren som är nära tillhands för dem. De anklagelserna, herr talman, tänker jag fortsätta med. Om yrkesbenämningen för de utbildade på den nya hälso-och sjukvårdslinjen Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1982/83:290 om yrkesbenämningen för deutbildade på den nya hälso- och sjukvårdslinjen har frågat mig vilkenyrkesbenämning de utbildade på den nya hälso- och sjukvårdslinjen kommer attfå. Frågan har aktualiserats av att de första eleverna i en försöksverksamhet iGävle med utbildning inom operationssjukvård enligt frågeställaren avslutar sinutbildning . I svar på frågor i samma ämne den 13december 1982 erinrade jag om att en övergripande översyn pågår av olika frågorsom rör legitimation och andra kompetensbevis inom hälso- och sjukvården m. m.samt behörighet i skilda avseenden. Jag nämnde att 1981 årsbehörighetskommitté, som arbetar med denna översyn, under hand hade fått isärskilt uppdrag att beakta den nya vårdutbildningens inverkan på den framtidarättsliga regleringen för hälso- och sjukvårdspersonalen. Jag anförde också att regeringen avsåg att skyndsamtbereda utredningens förslag och fatta beslut i frågan, innan de elever som harpåbörjat sin utbildning börjar sitt yrkesarbete. Vad jag då sade ligger fast. Den lilla grupp elever som nustuderar i med inriktning på operationssjukvård avslutar inte sinutbildning förrän . De utgör en försöksgrupp som startade sinutbildning innan utbildningsreformen trädde i kraft. Jag räknar med att ävendessa elever skall kunna få ett besked i fråga om legitimation m. m. innan dehar avslutat sin utbildning. Om yrkesbenämningen för de utbildade på den nya hälso-och sjukvårdslinjen 24ING-MARIE (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Jag beklagar den felaktiga uppgift om när den första utbildningen kommer attavslutas som frågan grundade sig på. Det är positivt att vi har längre tidinnan de första studerandena går ut från utbildningen. Däremot är det faktisktinte någon liten grupp som berörs. Det finns faktiskt redan nu ett stort antalnya grupper antagna som är i utbildning över hela landet. Inte alla studerandevet vilken yrkesbenämning och vilken behörighet den utbildning de genomgårkommer att ge. Eleverna känner sig osäkra och mycket besvikna. Oron ärstor, och det finns naturligtvis en risk att detta indirekt påverkarstudieresultaten. Antalet sökande har kraftigt minskat vid den senasteantagningen, som jag också framhållit i frågan. Vissa varianter av dessautbildningar inom vården har fortfarande brist på personal. Det är i högstagrad meningsfulla utbildningar, och det är viktigt att de utbildningsplatsersom finns kan tas till vara. Man har faktiskt fått inställa utbildningar på endel häll på grund av minskat antal ansökningar. Jag kan inte påstå att detta ärenda skälet, men ett av skälen kan det vara. Antalet anmälningar till hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd har också ökat kraftigt . Det är djuptoroande. Det är viktigt att allmänheten kan känna trygghet i vården, som inteminst framkommit av den tidigare debatten här. En god utbildning och enkompetensgaranti är ett skydd för patienten. Jag är klart medveten om att de problem som vi nudiskuterar är något som statsrådet har ärvt. Jag uppskattar den klara viljanatt så snabbt sig göra låter fatta beslut i denna fråga. Om det är möjligt attytteriigare påskynda utredningen, hoppas jag att statsrådet vill verka för det.Om behörighetskommitténs ställningstagande kan komma så pass tidigt attregeringen kan fatta beslut helst , tror jag det vore mycketvärdefullt för just eleverna i utbildning och för ansökningarna. Nästaansökningstid i detta sammanhang går ut . Många elever ser på dessafrågor och känner sig tveksamma. Som jag sade redan i den debatt vi hade förejul om dessa frågor förstår jag elevernas oro. , som leder 1981års behörighetskommitté, har meddelat mig att han avser att innan elevernasutbildning avslutas lämna ett underhandsbesked om kommitténs ställningstagandei fråga om legitimation. Jag vill ändå understryka att detta utredningsförslagskall remissbehandlas, innan regeringen efter hörande av kan fatta sittbeslut. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Anmäldes och bordlades 1982/83:18 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet 1982/83:19 revisorersberättelse över granskningen av Stiftelsen 1982/83:20 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet under budgetåret1981/82 8 §Anmäldes och bordlades 1982/83:2217av m. fl. 1982/83:2218av m. fl. Tillfälligvinstskaft (prop. 1982/83:102) 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:309 av () till statsrådetGertrud om utformningen av journaler inom barnhälsovården: En kontinuerlig barnhälsovård fråntiden innan barnet föds och till dess det slutar skolan förutsätter ettinformationssystem som vidarebefordrar nödvändiga uppgifter om barnet och dessfamilj. Ett för detta ändamål nytt blankettsystem har nyligeninförts. Enligt anvisningar skall kopior av vissa delar avmödravårdens journal följa med till barnets skolhälsojournal. Här återfinnsuppgifter om moderns tidigare graviditeter, eventuella aborter, sjukdomar ochliknande. Det är exempel på uppgifter som inte kan anses nödvändiga för attskolhälsovården skall kunna ge barnet rätt hjälp. Vid tveksamhet skall vissa uppgifter kunna utgå ellerfölja med först efter medgivande av föräldrar. Dessa kan också själva tainitiativ till att vissa uppgifter lämnas vidare. Systemet rymmer risk för godtycke och förutsätter attinblandad personal gör en riktig avvägning eller attföräldrarna har kunskap om sina rättigheter och förmåga att bevaka dem. Är sjukvårdsministern beredd att vidta åtgärder så attonödiga uppgifter inte följer med barnens journaler till skolhälsovården? 1982/83:310 av () till jordbruksministern omledamotskapet i kommersiella växtförädlingsföretag: Rektorn för Sverigeslantbruksuniversitet ingår som styrelseledamot i växtförädlingsföretaget . Det heter att vederbörande där skall företräda konsumentintressena. Dettaanses av många som synnerligen kontroversiellt, eftersom det råderkonkurrensförhållanden inom växtförädlingsområdet. Man har gjort jämförelsermed SJ-chefens engagemang i styrelser - uppdrag som han sedermera uppmanats attfrånträda. Är inte situationen för rektor likakontroversiell? Anser jordbruksministern det lämpligt att rektorn förSveriges ingår som styrelseledamot i ett kommersielltväxtförädlingsföretag? 1982/83:311 av () till jordbruksministern omen ny teknik inom majsodlingen: Majs har blivit enintressant foderväxt för såväl svin som nötkreatur. användes helamajsplantan till foder åt nötkreatur- numera har en ny metod, CCM-behandling(), visat sig överlägsen och också möjliggjort att svenskodladfodermajs även kan användas till svinfoder. Till den nya metoden behövsmajssorter med speciella produktionsegenskaper. En sådan sort är Pioneer 3995från . Sorten, som prövats av progressiva odlare, har visat sig ypperligför den nya tekniken CCM. , som introducerat CCM i vårt land,har av lantbruksstyrelsen vägrats dispens för statsplombering av ett partimajsutsäde på av sorten Pioneer 3995, avsett för odling 1983. Beslutethar överklagats hos regeringen. Svenskt lantbruk uppmanas att självt producera foder tillvåra husdjur i stället för att importera sådant. När nu praktiska ochprogressiva odlare funnit att en ny teknik för majsodling är möjlig även undervårt lands klimatiska förhållanden så skall de stoppas av formella skäl. Det äratt märka att hybridmajs som det nu gäller inte kan uppförökas i ,varför en del krav om statsplomberingens skydd bortfaller. Är jordbruksministern beredd att medverka till att dispensfrån gällande utsädesbestämmelser kan lämnas för att införa en ny teknik inommajsodlingen? 1982/83:312 av () till finansministern om fjärdeAP-fondens aktieköp: Den får enligtsitt nuvarande reglemente inte inneha aktier till ett högre röstvärde än iett och samma bolag. Regeln infördes av den borgerliga riksdagsmajoriteten år1980. Eftersom socialdemokraterna inte delar de borgerligapartiernas ideologiska motvilja mot samhälls- och löntagarägda aktiefonder,bör 10-procentsregeln nu avskaffas. Även praktiska skäl talar för detta. Omfjärde AP-fonden mera aktivt skall kunna stödja inte minst mindre ochmedelstora aktiebolag med riskvilligt kapital - vilket är ett klartsamhällsintresse - måste begränsningsregeln bort. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga finansminister 89 P'''' den Avser finansministern attinom en nära framtid förelägga förslag 3 rnars 1983 om slopande av begränsningsregeln för vad gäller frågor 10 § Kammaren åtskildes .