prot · G60979 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:79 1 § Justerades protokollen för den 2 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1982/83:206 om föräldraförsäkringen har frågat mig om jagämnar vidta några åtgärder för att förhindra en urholkning av föräldrapenningenför dem som uppbär de lägsta beloppen. Mot bakgrund av det allvarliga samhällsekonomiska lägethar det i den budgetproposition som lagts fram varit nödvändigt attavstå från prakfiskt taget alla kostnadskrävande reformer. De begränsade resurser som kunnat ställas fillbarnfamiljernas förfogande har använts för att förbättra det allmännabarnbidraget för alla barn och för att ge en kraftig förbättring av stödet tillflerbarnsfamiljerna genom en fördubbling av flerbarnstillägget. I en särskildproposition föreslår regeringen att flerbarnstillägget utsträcks till att ävenomfatta studerande ungdomar i åldern . Dessutom har flera andra av regeringens åtgärder storbetydelse för barnfamiljerna. Det gäller bl. a. livsmedelssubventionernashöjning och återställandet av sjukförsäkringen. Jag har i budgetpropositionenaviserat min avsikt att tillsätta en särskild arbetsgrupp för.att göra ensamlad bearbetning av utredningsmaterial från bl. a.föräldraförsäkringsutredningen, familjeekonomiska kommittén, bostadsbidragskommitténoch ensamförälderkommittén beträffande det ekonomiska stödet fillbarnfamiljerna. 2Förste vice talman (): Herr talman! Jag ber att få tackasocialministern för svaret. I min fråga erinrade jag om att socialministern ibudgetpropositionen uppgav att en av de viktigaste frågorna för den socialdemokratiska regeringenvar att "återställa den sociala tryggheten för äldre, handikappade, sjukaoch barnfamiljer". Trots detta kommer många barnfamiljer som redantidigare har haft det bekymmersamt att få det ännu svårare till följd av bl. a.momshöjningen och devalveringen. Höjningen av barnbidraget med . täckerinte ens inflationsurholkningen av barnbidraget under detta år.Flerbarnsfamiljerna kommer trots fördubblingen av flerbarnstillägget, som jagtycker är bra, att behöva inkomster långt över det normala för att över huvudtaget nå upp till existensminimum. Jag erinrade i min fråga också om att föräldraförsäkringenkommer att allvarligt urholkas för de sämst ställda - för dem som endast får 37kr. - om inga åtgärder vidtas. Föräldrapenningen under barnets följer automatiskt löneutvecklingen för den som är sjukförsäkradför . följer däremotinte löneutvecklingen, än mindre kostnadsutvecklingen. Om ingenting görs,kommer garantibeloppet att ha urholkats med inte mindre än entredjedel av sitt värde sedan det senast höjdes. De i detta avseende sämstställda familjerna skulle t. o. m. sacka efter övriga barnfamiljer ännu mer. Eftersom en hel del vatten har runnit under broarna sedanjag ställde min fråga, vill jag nämna att vi moderater harmotionerat om en höjning av garantibeloppet från . Det skulle kosta av hela kostnaden förföräldraförsäkringen. Det skulle alltså väl kunna täckas inom försäkringens rammen naturligtvis betyda väldigt mycket för de berörda. Det skulle också betydaen del för samtliga barnfamiljer, eftersom de endast uppbär garantibeloppetunder den tionde, elfte och tolfte månaden. ger socialministern inget klart besked, utan hänvisarbara till det arbete som skall bedrivas. Jag tycker att det år bekymmersamt.Jag skulle därför vilja ställa några kompletterande frågor. Finnersocialministern det acceptabelt med denna försämring för de sämst ställda? Ärsocialministern medveten om det faktum att ju fler barn det finns i familjen,desto vanligare är det att man endast uppbär garantibeloppet? Är detviktigare att de försäkringsmässigt bättre ställda får fortsatt fullkompensation än att man solidariskt ser till att de som endast fårgarantibeloppet inte sackar efter ytterligare? Slutligen: Är socialministern medveten om att en fortsatturholkning av garantinivån kan leda till att ännu fler måste begärasocialbidrag? Jagar plågsamt medveten om att mångabarnfamiljer har det mycket besvärligt ekonomiskt sett. Trots att vi har ökatstödet till barnfamiljerna med ett par miljarder är det inte tillräckligt föratt ta igen det som barnfamiljerna har förlorat under sex borgerligaregeringsår. Jag måste också erkänna, herr talman, utan att det skalluppfattas som bristande respekt för förste vice talman, att jagtrots allt är litet Det går inte riktigt ihop att en av ledandeföreträdare här i kammaren tycker att vi ger för litet i sociala bidrag.Moderata samlingspartiet driver en hätsk och oförsonlig kampanj mot detsocialdemokratiska budgetförslaget och mot den offentliga sektorn. Dä vi, somvi har föreslagit, försöker förbättra situationen för de arbetslösa, dehandikappade, de sjuka, pensionärerna och barnfamiljerna, stämplar den moderatepartiledaren det som oansvarigt slöseri. Mig har han utnämnt till ledaren fördet socialdemokratiska slösarpartiet. I stället vill göra vad dekallar "spara" 13 miljarder. I klartext innebär det att moderatasamlingspartiet ökar arbetslösheten med något tiotusental personer, minskardessutom den ersättning som de allt fler arbetslösa får, är beredda att sänkapensionerna, ta bort livsmedelssubventioner och på område efter områdeförsämra. Det är det jag menar inte riktigt stämmer. Detta är ett socialtnedrustningsprogram. 4 Förste vice talman (): Socialministern väljer att svara på någontingannat än mina frågor, men den debatten kan vi ha i annat sammanhang. Jag vill bara klart deklarera att vi för det förstaföreslår betydande besparingar, därför att det är oundgängligt för landetsframtid. Vi föreslår för det andra betydande skattelättnader och för det tredjeförbättringar för de sämst ställda. Höjningen av garantibeloppet är en avförbättringarna. En vårdnadsersättning för alla barn är en annan.Vi sparar netto ,' trots dessa förbättringar. Jag vill uppehålla mig vid det som min fråga faktisktgällde. Jag vill erinra om att de föräldrar som bara fårgarantibeloppet ingalunda hör fill de bäst ställda - tvärtom. Hit hör kvinnorsom kanske har studerat och inte hunnit få jobb på arbetsmarknaden. Hit hörfamiljer som bor på orter där man får vara glad om någon i familjen har etthyggligt arbete. Hit hör inte minst flerbarnsfamiljerna. Jag har inte fåttnågot svar på frågan om socialministern tycker att det är acceptabelt att desom redan förut är sämst ställda när det gäller föräldrapenningen skall få enfortsatt urholkning. Jag vill också erinra om att 1979,efter det att beloppet höjdes till , var spännvidden iföräldraförsäkringen under ett barns första år mellan drygt 13 000 för de sämstställda och upp till 69 000. kommer det att variera mellan oförändratdrygt 13 000 upp till nära . Spännvidden har alltså ökat med mer än60 %. Skall man då inte i solidaritetens namn se till att de som är sämst ställdainte kommer att halka efter ytterligare, att de åtminstone får en kompensationför penningvärdeförsämringen? Jag har svarat på den fråga som ställts i denordning som gäller. Jag har också sagt att visst är det önskvärt att mycket merskulle göras. Säkerligen finns det starka argument för att man också skall göranågonfing i den fråga som tagits upp, men det har inte detsamhällsekonomiska utrymmet medgett, och därför har vi gjort andraprioriteringar. För att ingen skall missförstå migvill jag betyga att jag har stor respekt för både kunnandeoch engagemang i de familjepolitiska frågorna, men jag har liten respekt ochlitet förtroende för moderata samlingspartiet som ett socialt reformparti.Moderata samlingspartiet är det avgörande hindret i vägen för en rättvis ochframsynt familjepolitik. 6 Förste vice talman (): Herrtalman! Socialministern föredrar att polemisera. Det gläder mig attsocialministern har respekt för mitt engagemang. Jag kan då bara stryka underatt moderata samlingspartiet har ställt sig bakom de synpunkter som jag här harfört fram. Jag skulle vilja vädja till socialministern att se till att idirektiven till den arbetsgrupp som skall tillsättas ange att den verkligen seröver det samlade familjepolitiska stödet, så att det inte blir de i olikaavseenden sämst ställda som fortsätter att halka efter. Jag skulle vara tacksamatt få en deklaration från socialministern om att man i den här gruppen kommeratt inrikta sig på att göra de omprioriteringar som behövs för att tillgodosede sämst ställda. Det är vad jag kallar solidaritet, om denna arbetsgrupp haren sådan princip för sitt arbete. Moderata samlingspartiet har ställt sig bakomde framförda synpunkterna, säger . Ja, det har det gjort -det vet jag. Moderata samlingspartiet står också för ökad arbetslöshet, sämreersättning till de arbetslösa, sämre för de sjuka och de handikappade, färrenya daghem, bort med livsmedelssubventionerna och mycket annat. Vad gäller den deklaration som efterlystes skall jag göraallt som står i min makt och med hjälp av alla goda krafter, var de än finns,försöka att inom de ekonomiska ramar - och de är inte vida - som står till budsgöra omprioriteringar, sä att man skapar en rättvis familjepolitik. 8 Förste vice talman (): Herrtalman! Socialministern föredrar att vara polemisk. Jag skulle bara viljakonstatera att utgångspunkten för de besparingar som vi har gjort har varit attom man skall göra besparingar - och det måste vi göra - måste de i första handdrabba de många av oss som är någorlunda friska och har hyggliga inkomster.Däremot kan man inom besparingarnas ram göra sådana omprioriteringar att desämst ställda inte drabbas. Slutligen, herr talman, vill jag tacka för vadsocialministern sade allra sist. Jag ser det ända som en viss ljusning vidfronten, om socialministern är inriktad på en mer solidarisk familjepolifik.Det behöver landet. Jag kan lova att jagskall klara min front. Om förste vice talmannen klarar sin front, så skall nogdet här gå bra. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 §Svar på fråga 1982/83:216 om lagförslag med anledning av omsorgskommitténsbetänkande har frågat mig om regeringenhar för avsikt att lägga ett förslag med utgångspunkt från omsorgskommitténsbetänkande och när detta i så fall kan förväntas. Beredningen av omsorgskommitténs betänkande (SOU 1981:26)Omsorger om vissa handikappade pågår i . Det är därför intemöjligt för mig att nu säga vilka förslag som kan läggas fram i dessa frågor. Om lagförslag med anledning av omsorgskommitténs betänkande 11GUNHILD (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min fråga. De reformer som genomförts harinneburit förändringar och förbättringar för de utvecklingsstörda ellerförståndshan-dikappade i vårt land. De förståndshandikappade har samma rättigheter ochskyldigheter i samhället som andra. Men de behöver också mer än andrasamhällets stöd. är det fråga om tillfälliga insatser, ibland om enlivslång hjälp. För att slå vakt om de förståndshandikappades rättigheter, somde kanske inte själva har förmåga att kräva, finns den omsorgslag som tillkom1967. Den innebar att landstingen eller landstingsfri kommun skulle se till attde förståndshandikappade får de särskilda omsorger och den service de har rätttill - att kunna bo som andra, att gå i skola, att arbeta och att ha enmeningsfull fritid. När som dåvarande socialminister tillsatteden statliga omsorgskommittén var det i syfte att utifrån gjordaerfarenheter gå vidare och framför allt vad det gäller habiliteringsomrädetockså söka samarbete med andra handikappgrupper. arbete lades ett förslag till lag om vissahandikappomsorger fram i ett betänkande , vilket sedanremissbehandlats och enligt socialministern f. n. är under beredning idepartementet. Ännu är dock ingenting klart om tidpunkten för ettriksdagsbeslut om den nya lagen. Orsaken fill att jag ställt frågan är att en del landstingnu gått före och beslutat om en samordning ochutbyggnad av insatserna för handikappade barn och ungdomar, s. k. barnhabilitering.Detta har skett bl. a. i . och där har man dessutom beslutat attbyta namn från omsorgsnämnd till habiliteringsnämnd. Detta var också en del avförslagen i omsorgskommitténs betänkande. Inför den revidering av omsorgsplaner som sker vart femteår och som är under arbete just nu i ett flertal omsorgsstyrelser är det ockåav stor betydelse att få veta vad man från regeringens sida har för avsikt attföreslå på detta område. Utifrånbåda de här nämnda synpunkterna är det nödvändigt att någon Om personalkategorier inom den kommunala barnomsorgen form avförslag framläggs, så att vi inte får en helt olikartad utveckling ilandet pä detta handikappområde. Jag tycker mig finna en viss sådan risk i dagoch menar att det skulle vara olyckligt om så sker. Därför vill jag än en gånguttala det angelägna i att en proposition i detta ärende framläggs med detsnaraste. Jag delar i allt väsentligt synpunkter. har fått många erkännanden - avremissinstanserna och i den allmänna debatten - för den handikappolitiska synsom utvecklas i betänkandet. Men det har också riktats kritik mot betänkandet.Det gäller bl. a. i de båda avseenden som tecknat som bakgrundför sin fråga, nämligen kommitténs lagförslag och bestämningen av personkretsen. inriktas naturligtvis beredningsarbetet, precis somGunhild önskar, på att förbättra de handikappades villkor. Men detkrävs alltså överläggningar, både med ,ungdomar och vuxna samt med kommunerna, landstingen och övriga intressenter.Innan de samtalen förts och innan resultatet av beredningsarbetet är klart, ärdet omöjligt för mig att göra något uttalande mera i detalj om regeringensställningstagande, men inriktningen på arbetet är alldeles klar. 13 (): Jag tackar för de synpunkter som kom fram . Jag hoppas att det blir något förslag som resultat av deresonemang som skall föras. Jag tycker att det är angeläget att man relativtsnart får fram dessa förslag. Jag anser att risken annars är att vi får enolikartad bedömning på olika håll i det här landet. Det vore inte lyckligt förde utvecklingsstörda. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1982/83:228 om personalkategorier inom den kommunalabarnomsorgen har frågat mig om regeringen hartagit ställning till vilka personalkategorier som skall finnas inom denkommunala barnomsorgen. Som frågeställaren anför har i sin rapporttill regeringen. Utvecklingsplan för barnomsorgen, som sinuppfattning framfört att frågan om en gemensam grundutbildning för personal ibarngruppsarbete är principiellt viktig och att denna fråga fordrar särskild uppmärksamhetvid den översyn av utbildningen som styrelsen föreslår. Jag vill understrykaatt detta skall ses som egen uppfattning i Regeringen har således inte tagit ställning i frågan. Jag vill vidareerinra om att socialutskottet med anledning av en motion 'uttalat attdet inte är motiverat att från statsmakternas sida göra något uttalande omvilka tjänster kommunerna bör inrätta inom barnomsorgen. Jag instämmer i dennabedömning. 15 (): Jag tackar socialministern för svaret. Detråder inget tvivel om att utvecklingsplan för barnomsorgenskapat stor oro och förvirring bland personalen inom barnomsorgen. När verkstyrelse behandlade rapportenbeslöts att avsnittet om personalen och dess utbildning skulle utgå. Sä blevemellertid inte fallet, utan avsnittet fanns med i den tryckta rapport somskickades ut till kommuner och högskolor. Till rapporten fogades visserligen enskrivelse, där man möjligen kunde utläsa att beslut i frågan saknades. Dennabehandling har fått till följd att rapporten har uppfattats snarare som någonform av direktiv än som ett diskussionsunderlag. I vissa kommuner pekar utvecklingenmot att man främst anställer förskollärare för att därigenom förbättrakvaliteten, vilket starkt kan ifrågasättas. Om utgångspunkten är att barnomsorg skall bedrivas somförskola, inte som skola, anser jag att det klart saknas kunskaper iförskollärarutbildningen, vilket gör att denna inte är lämplig som endautbildning för barnomsorgspersonal. Inte heller barnskötarutbildningen gerheltäckande kunskaper. Därför är det angeläget att innehållet i de olikautbildningsformerna ses över. Det är också angeläget att i samband medframtagandet av en ny utbyggnadsplan för barnomsorgen få en bedömning avpersonalbehovet och erforderliga utbildningsinsatser. Det är min förhoppning att det svar somsocialministern gett skall bidra till att dämpa den oro som uppstått blandpersonalen inom den kommunala barnomsorgen. Om personalkategorier inom den kommunala barnomsorgen Man skall ju iaktta en viss försiktighet närdet gäller att åberopa personliga erfarenheter. Men eftersom jag är i den någotunika situationen att jag alltid haft små barn - så årdet också nu - och alla dessa har vistats på daghem, må detvara mig förlåtet om jag åberopar mina erfarenheter. De är alldeles entydiga. De båda aktuella personalkategorierna har varit fill stornytta för barnen -inte bara för mina barn utan också för andras, föreställerjag mig - och de båda kategorierna har varit ett starkt stöd för varandra. Jagmenar att vad som än händer är det väldigt viktigt att det bästa i de bådautbildningarna finns kvar när det gäller den framtida barnomsorgen. Om felaktigheter i deklarationsbroschyrerna 17 (): Jag tackar socialministern förförtydligandet. Vad som sagts är helt i enlighet med min egen uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:57 Jag ber att få meddela att den interpellationav om som skulle ha besvarats den 18 februariinte kommer att besvaras förrän . 6 §Svar på fråga 1982/83:225 om felaktigheter i deklarationsbroschyrerna har med anledning av vissafelaktigheter i de deklarationsbroschyrer som getts ut av riksskatteverketfrågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtas för att snabbt göra allmänhetenuppmärksam på felaktigheterna. De felaktigheter som berört avser delsuppgifter i broschyren "Skatteupplysningar 1983 - rörelse, jordbruk,hyreshus" om rätten till avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats,dels uppgifter i broschyren "Dags att deklarera" om hur intäkten aven nybyggd villa får beräknas. I det första fallet framgår det avdeklarationsblanketten vilka regler som gäller, och dessutom lämnas korrektauppgifter på annat ställe i broschyren. Risken för att den skattskyldige inteskall uppmärksamma felet är därför i detta fall begränsad. I vad gällervillaintäkten kan många ha blivit hjälpta av att de korrekta uppgifterna finnsi den mer omfattande broschyren "Deklarationsupplysningar -löntagare". har redogjort för felakfigheterna i ettpressmeddelande. Meddelandet har bl. a. lämnats till samtliga storstads- ochlandsortstidningar, radio och TV, nyhetsbyråer och vissa riksorganisationer.Enligt vad jag erfarit har meddelandet givits betydande utrymme i nyhetsmedia.Riksskatteverket har vidare i en särskild skrivelse informerat skattechefernai varje län om felakfigheterna. I skrivelsen framhålls att informafionen pälämpligt sätt bör delges taxeringsfunktionärerna. Risken för att deskattskyldiga skall lida någon rättsförlust är därmed mycket liten. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag inte attytterligare åtgärder behöver vidtas för att göra allmänheten uppmärksam päfelakfigheterna i deklarationsbroschyrerna. 20Tredje vice talman (): Skriften är enav dem som ges ut i störst upplaga i , 5 miljoner exemplar. Vi får ocksåutgå ifrån att den läses av ovanligt många medborgare. I den skriften finns detgrovt felaktiga uppgifter. Skriften "Skatteupplysningar - rörelse,jordbruk, hyreshus" har inte så stor upplaga, men den ges ändå ut i 750000 exemplar. Och här finns enligt min mening en av de största felaktigheternai broschyrer . Här står det t. ex. i det avsnitt, herrfinansminister, som läses mest av medborgarna, nämligen det som handlar omskattenyheter för året: "Fr. o. m. taxering medges inte avdragför den del av kostnaderna för resor mellan bostad och arbetsplats somöverstiger ." Det är precis det omvända mot vad som är verkligaförhållandet när det gäller de nya bestämmelserna. Jag tackar finansministern för svaret. Men jag måste sägaatt jag tycker det är litet svagt av finansministern att hänvisa till att detpå några andra ställen i de här broschyrerna står rätt. Det skall ju ändå stårätt på alla ställen och framför allt - jag upprepar det - på det ställe därårets nyheter presenteras. Där borde ändå rikfigt besked ges till svenskafolket. Jag är medveten om att det kan uppstå fel, och då gällerdet att rätta till dem så bra som möjligt. Finansministern räknar upp en radåtgärder som har vidtagits genom massmedia, och de är bra. Jag tror att just dehär TV-snuttarna är mest riktiga i det här fallet. Där har det på ett åskådligtsätt pekats på just dessa felaktigheter. Men om man har arbetat något tiotal år i taxeringsarbetevet man hur det går till. Väldigt många deltidsjordbrukare använder faktisktbroschyren "Skatteupplysningar 1983 - rörelse, jordbruk, hyreshus"när de deklarerar. Om några gör fel - kanske ett mycket litet antal, somfinansministern antyder - bör de känna sig säkra på att felen bliruppmärksammade i taxeringsarbetet. Just därför vill jag fråga : Får jag tolkafinansministerns svar så att man kommer att göra taxeringsfunktionärernauppmärksammade på de här- i vissa fall grova - felen, så att de är specielltobservanta just i dessa fall och man kan garantera att felen blir rättade? Om felaktigheter i deklarationsbroschyrerna och jag är helt ense omatt det är ytterst beklagligt att dessa fel har uppstått i en broschyr somsprids i en så stor upplaga och som är sä viktig för medborgarna. Men såvittjag förstår är det inte om detta vi skall utbyta meningar utan om vad som nuhar gjorts för att de skattskyldiga inte skall lida någon skada. När det gäller reseavdraget vill jag först peka på att . är upptagna som en minuspost i deklarationsblanketten. Det är förtryckti blanketten. Därför är det svårt för den enskilde deklaranten att när han tarupp kostnaden för sina resor undgå att upptäcka att han här har en avdragspostpå . och att det inte är en maximering av avdraget till det beloppet,vilket 5 protokoU 1982/83:75-80 Om svenska företags upplåning i främmande valuta man kundetro av broschyren. Men det kan naturligvis ändå hända att folk gör fel.Därför har i sin skrivelse till samtliga skattechefer ute ilänet framhållit att informationen om det här felet skall delges samtligataxeringsfunktionärer. Då utgår jag från att de, när de har gjortsuppmärksamma på detta, kommer att särskilt noggrant granska denna post ideklarafionerna för att se till att den blir rikfig och att deklaranterna fåravdrag för de kostnader som översfiger . Det blir naturligtvis ettmerarbete för taxeringsnämnderna, vilket också är beklagligt, men det ärnödvändigt att kontrollen sker, så att deklaranterna inte lider någonrättsförlust på grund av de fel som har begåtts från myndigheternas sida. 22 Tredje vice talman (): Herrtalman! Jag tror att finansministern och jag är överens om att väldigt mångamedborgare i vanliga fall upplever deklarationsproceduren som bekymmersam ochbesvärlig. När det då dessutom står en sak i broschyren och en annan ideklarationsblanketten och uppgifterna inte är synkroniserade på de olikaställena, blir det ännu mer förvirrande. Därför tycker jag precis somKjell-Olof att det är mycket beklagligt att det i denna broschyr, som gårut i massupplaga, har blivit sådana grova felaktigheter. Det viktigaste syftetmed min fråga var att jag ville förvissa mig om att inga deklaranter blirlidande. Jag tar finansministerns sista besked som en garanti för att man fråntaxeringsmyndigheternas sida gör allt som göras kan, så att de som följerriksskatteverkets felaktiga anvisning får sina deklarationer rättade. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1982/83:229 om svenska företags upplåning i främmande valuta . Åsling har bett mig lämna enredogörelse för vilka åtgärder regeringen planerar för att erbjuda företag medlån i utländsk valuta möjligheter att konvertera dessa krediter, så attdevalveringens effekter kan bemästras. Devalveringen av den svenska kronan medförde en ickeobetydlig ökning av svenska företags utlandsskulder, som den framtidaräntebelastningen steg.