prot · G60993 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:93 1 §Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i lag- och försvarsutskotten under IngemarKonradssons ledighet anmält hans ersättare . Moderatasamlingspartiets partigrupp har som ny ledamot i finansutskottet efter TageAdolfsson anmält nuvarande suppleanten och som ny suppleantanmält . ledamoti finansutskottet () suppleanti finansutskottet () suppleanti lagutskottet () suppleanti försvarsutskottet () 2 §Justerades protokollet för den 1 innevarande månad. Översynav lagen om TV-övervakning 3 §Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmedansökes om ledighet från mitt riksdagsmannauppdrag tillvårsessionens slut på grund av enskild angelägenhet. Dennaansökan bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för . 4 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1982/83:92 fillnäringsutskottet /83:116 och 122 till socialutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades Motion 1982/83:2219 tillskatteutskottet 1982/83:15Taxeringsfunktionärers straffrättsliga ansvar 1982/83:16 Anslag tilljusfifiekanslern m. m. 1982/83:100 delvis) 1982/83:17 Anslag till Svenskförfattningssamling m. m. 1982/83:100 delvis) Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. 7§ Översyn av lagen om TV-övervakning Föredrogs justitieutskottets betänkande 1982/83:18om översyn av lagen om TV-övervakning. Anf.2 (); betraktas som ett föregångsland när det gäller att värna denpersonliga integriteten mot ny teknik..Därför har speciella lagar införts, t.ex. datalagen och lagen om TV-övervakning. Dessutom har förändringar gjorts iäldre lagar, som t. ex. tryckfrihetsförordningen. Delagar som vi har stiftat för att reglera användningen av viss teknik måste helatiden hållas aktuella med den tekniska utvecklingen. Annars kan intelagstiftningens intentioner uppfyllas. En sådan anpassning till den tekniska utvecklingenhar skett när det gäller datalagen och tryckfrihetsförordningen. Lagen om TV-övervakning har dock inte setts över sedan dentillkom , detta trots att den tekniska utvecklingen på just TV-området harvarit mycket snabb och omfattande. Användningen av TV-övervakning har expanderat enormt.TV-kameror övervakar offentliga platser, myndigheter, företag och bufiker. Deanvänds inte bara för att övervaka den allmänna ordningen utan också för attövervaka kunder, besökare och anställda. Till TV-tekniken har fogats ett tekniskt hjälpmedel förlagring av information i form av videotekniken. Dessutom kan koppling ske fillADB-tekniken med dess oerhört stora kapacitet att lagra och behandlainformafion. sker också en utveckling av förbättrade TV-kameror medinbyggd videoutrustning. I samband med att justitieutskottet behandlade en motionmed motsvarande innebörd i sitt betänkande 1982/83:4 anfördeutskottet bl. a. att man hyste stor förståelse för den oro som motionärerna gavtill känna inför den tekniska utvecklingens möjligheter till övervakning ochkontroll. Många människor känner olust över de olika intrångsom sker i deras personliga integritet. Det är därför viktigt attlagstiftningen försöker minimera dessa intrång, som hänsyn måste tastill att tekniska hjälpmedel måste och bör användas för att skydda den enskildeoch samhället. TV-övervakningen är i vissa avseenden därför nödvändig, men detkan också vara motiverat att välja olika nivåer i tillståndsgivning iförhållande till befarat intrång i den enskildes integritet och den tekniskalösning som väljes. Tyvärr uppträder alltför ofta den situafionen attlagstiftningen kommer i efterhand för att korrigera oacceptabla effekter av t.ex. den tekniska utvecklingen. Här har vi nu en möjlighet att försöka hållajämna steg mellan lagstiftning och teknisk utveckhng, vilket måste varapositivt. Det är därför som vi från sida anser att vi behöver få enöversyn av lagen om TV-övervakning. Jag vill med det här anförda, herr talman, yrka bifallfill reservationen av ledamöter. Översyn av lagen om TV-övervakning 3 (): För ungefär sedan behandlade vi här i kammarenen motion med i huvudsak samma innehåll som den vi nu har att besluta om. Efterremissbehandling, där de flesta av dem som yttrade sig ansåg att det förfillfället inte förelåg något behov av översyn av lagen, avslog riksdagenmotionen. som gått har ingenting hänt som gerriksdagen anledning att fatta beslut med någon annan innebörd. Jag och f. ö. hela utskottet - det står också ibetänkandet - har förståelse för den oro som motionärerna och även många andrakänner inför den Översyn av lagen om TV-övervakning utvecklingpå detta område som ger möjlighet till ökad övervakning och kontroll. Denna lagkom till just för att skydda människors integritet. Det finns regler för på vilkagrunder man får ge tillstånd till TV-övervakning på allmänna, offentligaplatser, och det finns anvisningar för hur allmänheten skall informeras om påvilka platser den är övervakad genom TV. Det har inte framkommit, vare sig genom remissinstanserna elleri motionerna, några konkreta exempel som visar på uppenbara brister i dennalag. Därför ansåg utskottet att det inte fanns någotbehov av ytterligare utredning. Men det är naturligtvis viktigt att utvecklingenpå detta område följs med mycket stort intresse. Det görs också - det är mångainstanser som har ögonen på vad som sker. När det är påkallat av omständigheterna skall denna lagsjälvfallet utvärderas och ses över. Men f. n. anser utskottets majoritet inteatt situationen är sådan att det behövs några åtgärder från sida. Jag vill yrka bifall fill hemställan i betänkandet. 4 (): Det är riktigt, som härbeskriver, att behandlade ett motsvarande ärende . Jag villpeka på att remissvaren då inte var fullt så entydiga som villlåta antyda. Det fanns en del remissinstanser som instämde i motionens krav ochsynpunkter på att det behövdes en översyn av lagen om TV-övervakning. a.anslöt sig datainspektionen till den synpunkten, och det är just den myndighetsom skall vaka över framför allt integritetsfrågorna. Jag tycker attdatainspektionens synpunkter borde väga tungt. Precis som sade finns det en lagstiftning medregler t. ex. för hur kamerorna skall användas. Det finns också regler sominnebär att allmänheten på olika sätt skall upplysas om att den är utsatt förTV-övervakning. Det har framkommit på olika sätt, bl. a. genom intervjueri massmedia, att de allra flesta människorna inte är medvetna om att de ärutsatta för övervakning vid olika tillfällen. Frågan om upplysningsskyldighet -att det skall finnas exempelvis anslag - tycker jag skulle behöva ses över. Detär viktigt att människorna verkligen blir medvetna om att de är utsatta förTV-övervakning. Jag vidhåller mitt tidigare yrkande om bifalltill reservafio-nen. 5 (): Jag tror att folk åtminstone i större städer är ganska välmedvetna om att det finns övervakning vad gäller trafik både vid vissastrategiska platser och i . Det finns anslag som manknappast kan undgå att se. Det finns här i 54 kameror placerade itunnelbanan för att övervaka ordningen. Man bör i alla fall komma ihåg att det också finnspositiva inslag i det här. Ordningen i tunnelbanan är inte så bra som den bordevara. naturligtvisbeklagligt att man över huvud taget behöver ha TV-övervakning. Men just dettaatt det finns TV-övervakning ger en trygghet för många resenärer, något som viinte skall nonchalera. Detsamma gäller trafikförhållandena - det finns därmöjligheter för polisen att snabbt klara upp en besvärlig situation. Men här ärdet naturligtvis värre att ordna med information. Det får göras genom annonseri tidningar osv. Men risken att avslöja någons integritet vidtrafikövervakningen är ganska liten. Att registreringsnumret på någons bilskulle uppfattas är en risk som vi ändå får leva med. Som jag sade har det ännu inte påvisats någrakonkreta exempel på brister i lagen. När sådant kommer fram vill jag vara denförsta att utvärdera lagen. Tiden är ännu inte inne att tillsätta den utredningsom motionärerna föreslår. Jag yrkar ånyo bifall fill utskottets hemställan. Översyn av lagen om TV-övervakning 6 (): Jag vill bara understryka vad jag sade i mittinledningsanförande. Vi är inte motståndare mot allt vad TV-övervakning heter.Som jag nämnde i mitt inledningsanförande behövs det självfallet TV-övervakningi olika former, bl. a. i sådana fall som nämnde, t. ex. för attövervaka ordningen i tunnelbanan i . Det är fullt klart att vi skallutnyttja de tekniska hjälpmedlen. Det gäller att se till att vi intefår en okontrollerad utveckling utan att det hela hålls inom vissa ramar. Vi är medvetna om att utvecklingen på detta område gårmycket snabbt. Det måste därför vara ett riktigt synsätt att man ilagstiftningsarbetet skall försöka hålla jämna steg med den tekniskautvecklingen, så att vi inte i efterhand behöver konstatera att nu harintrånget i den personliga integriteten blivit så stort att vi måste gå in ochkorrigera och försöka rätta till det hela. Det är alltid svårt att hejdautvecklingen och få den att så att säga gå fillbaka. Det gäller att ilagsfiftningsarbetet hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen. Det är dettasom är det grundläggande motivet för vår reservation. 7 (): Det är ändå så att man måste ha kontroll. Jag kan försäkraatt det finns många institutioner som noga följer vad som händer på det härområdet. När det sedan gäller möjligheten att dokumentera och görainspelningar ingår det i länsstyrelsernas prövning av varje tillståndsärendeatt också ta ställning fill den saken. Länsstyrelserna skall ju utfärda alla debestämmel-sern som behövs för det speciella fallet och då även förinspelningar. Där kan alltså länsstyrelserna säga ja eller nej. Jag tror att vihar många instanser som kontrollerar utvecklingen på det här området. Överläggningen var härmed avslutad. Säkerhet och beredskap i Utskottets hemställan bifölls med262 röster mot 54 för reservationen av och . 2ledamöter avstod från att rösta. 8 § Säkerhet och beredskap i Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /83:19 om riktlinjer för säkerhet och beredskap i (förs. 1982/83:10). 8TOMMY (vpk): Utgångspunkten för vpk när det gällersäkerheten och bevakningen i är att det skall finnas en stor öppenhetmellan de folkvalda å ena sidan och allmänheten och pressen å andra sidan. Det förslag som en arbetsgrupp presenterade i februariförra året strävade åt rakt motsatt håll. Arbetsgruppens förslag, som varmilitaristiskt och polisiärt, hör knappast hemma i ett land som Sverige.Förslaget rönte också mycken kritik från de flesta remissinstanser, så ävenfrån vpk. Vid behandlingen av frågan om säkerheten och bevakningen iriksdagen har allt fler av arbetsgruppens huvudprinciper fått ge vika för enökad öppenhet. Den syn som bl. a. vpk representerar präglar nu förslaget tillsäkerhet och bevakning. Det gäller under s, k. normala förhållanden. I krigsfidbör självfallet en annorlunda organisaiton av bevakningen och säkerhetenövervägas, dock med den fortsatta utgångspunkten att öppenheten motallmänheten och pressen skall vara så stor som möjligt. Under normalaförhållanden måste säkerheten underordnas öppenheten. I detta instämmerutskottet. Enligt vår mening kvarstår dock två frågor att lösa föratt ytterligare främja denna öppenhet. För det första gäller det förslaget omatt inrätta en särskild säkerhetsenhet om fyra till sex personer. Erfarenheterfrån liknande organisationer visar att det finns ett intresse för att införaallt fler säkerhetsåtgärder. Det är åtgärder som ofta tenderar att ökapolisiära och liknande inslag, och dessa motverkar öppenheten. Vpk anser därför att inrättandet av en särskildsäkerhetsenhet är ett hot mot öppenheten. Vi föreslår i stället attsäkerhetsfrågorna skall lösas inom ramen för den vanligaintendenturavdelningen, med därtill lämpad personal. Vi finner det dessutom anmärkningsvärt att riksdagensförvaltningskontor redan dels har inrättat en tjänst som chef för säkerheten,dels har ledigförklarat en tjänst som biträdande säkerhetschef. underriksmötet kommer vi att få ta ställning till ett förslag om omorganisation avförvaltningskontoret. Därför tycker vi att dessa tjänster, som man harutannonserat och även i viss utsträckning tillsatt, föregår den kommanderiksdagsbehandlingen. Den andra frågan som kvarstår gäller bevakningspersonalen.I ett tidigare skede, då fortfarande låg på , sköttesbevakningen av egen personal. Det ansågs praktiskt ochservicemässigt riktigt.Bevakningsbolagen hade för all del inte hunnit breda ut sig i samma omfattningsom . I samband med flyttningen till anlitaderiksdagen i viss utsträckning bevakningsbolag på entreprenad. Den nämndaarbetsgruppen -som skulle se över även bevakningsfrågorna och som fick, som jagtidigare sagt, svidande kritik - ansåg att i huvudsak skulle anlitabevakningsbolag och icke egen personal. kommunisterna och Statsanställdas förbundsrepresentant i förvaltningsstyrelse har velat gå den rakt motsattavägen. Vi anser nämligen att bevakningen huvudsakligen skall ombesörjas av egenpersonal. Förvaltningsstyrelsens majoritet - med tanke på dess förslag - ochkonsfitutionsutskottet har hamnat någonstans mitt emellan. Ett av de argumentsom utskottet understryker är följande: "Det är enligt utskottets meningviktigt att de mest anlitade ingångarna bemannas med egen personal. Annanpersonal bör huvudsakligen användas för speciella uppgifter och tillfälligabehov. Därvid ökas bevakningspersonalens möjligheter att känna igenriksdagsledamöter och tjänstemän. En sådan lösning medför också att störreomsorg kan visas i fråga om att hjälpa andra besökande fill rätta. Häri liggerockså ett säkerhetsintresse." Om utskottet verkligen menat något med detta uttalande,borde detta enligt min mening ha lett fill ett ställningstagande som innebäratt man anlitar egen personal i större utsträckning än vadförvaltningsstyrelsens majoritet föreslår. Och om det är så somkonsfitutionsutskottet säger, att anlitande av egen personal innebär en störresäkerhet, måste jag ställa frågan: Varför är man i utskottet då beredd att äveni fortsättningen överlåta en så pass vikfig del som bevakningscentralen - detär ju så att säga bevakningens hjärta - till ett bevakningsbolag i stället föratt bemanna denna central med egen personal? Bevakningscentralen borde kunna besättas med personal somhar den rätta överblicken och de rätta kunskaperna när det gäller ochdess anställda. Att överlåta uppgifter av detta slag fill ett bevakningsbolagär därför enligt min mening inte i konsekvens med utskottets uttalande. Jaginstämmer i vad säger beträffande fördelarna medanlitande av egen personal. Således är det fullt naturligt att riksdagenanlitar egen personal för bevakning och endast i särskilda fall utnyttjar s. k.bevakningsbolag. Jag ber att få yrka bifall till den av NilsBerndtson vid betänkandet fogade reservafionen. Säkerhet och beredskap i Anf.9 (): Som framgår av det betänkande som vi nu behandlar och ävenav det fidigare inlägget av är utskottet och reservanten tämligenöverens. Det är bara på två punkter som det föreligger något skiljaktigameningar. Det gäller dels inrättandet av säkerhetsenheten, dels anlitandet avbevakningsföretag. Beträffandeden första frågan i reservationen framhåller utskottet att Säkerhet och beredskap i riksdagensenare under kommer att ta ställning till ett förslag rörandeomorganisation av förvaltningskontoret, vilket även anförde.Vidare kommer frågan om storleken av den säkerhetsenhet som berörs i det nuaktuella förslaget att tas upp. Således kommer kammaren att ytterligare fåbehandla förslaget i det avseendet. Av betänkandet och den därtill fogade reservationenframgår att såväl utskottet som reservanten konstaterar attförvaltningsstyrelsens förslag i personalfrågan i stort sett innebär ettbibehållande av nuvarande ordning. Utskottet framhåller att annan än egen personalskall användas endast för speciella uppgifter och tillfälliga behov. Utskottetsmening är alltså att det i huvudsak skall vara egen personal. Utskottet accepterar förslaget till bevakningensutformning men framhåller att den föreslagna ordningen måste ses som enförsöksverksamhet. , herr talman, har förvaltningsstyrelsen i sittförslag förutsatt att entrén mot riksplan inte skall hållas öppen. Detta anserutskottet inte godtagbart. Utskottet är av den uppfattningen att denna ingång -även om den inte kommer att vara huvudentré efter återflyttning fillHelgeandsholmen - kommer att användas av den allmänhet som är intresserad avatt bese riksbyggnaderna. Utskottet förordar att porten skall hållas öppendagtid t. v. Är porten öppen kan bevakningspersonalen lämna informafion tillallmänheten om visningstider o. d., och det anser vi vara värdefullt. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Anf.10 (vpk): Det är naturligtvis riktigt att vi är "tämligenöverens", som sade förut, och med inlägg skulle virimligen kunna vara mera överens - bara det också överensstämde med vadutskottet skriver. Men låt mig, innan jag går närmare in på det, citera litetgrand av vad Statsanställdas förbunds representant har anfört iförvaltningsstyrelsen i en reservation med anledning av förslaget: "Att ha egen personal på den viktigabevakningsfunktionen medför betydande fördelar. Personalen kan utbildas medhänsyn till speciella behov. Personalkännedomen ökar också känslanför att servicen blir bättre. Om själv håller i rekryteringen av allpersonal ökar också möjligheten att driva en enhetlig personalpolitik. Den härredovisade inställningen har också en principiellt viktig aspekt, nämligen bör ha samma avtal för samtliga som arbetar för riksdagsförvaltningen. Attklyva en personalkategori så att olika regelkomplex blir tillämpliga för skildadelar av personalen är olyckligt." Det var ett citat från SF-representanten iförvaltningsstyrelsen. Jag vill ställa mig helt bakom de synpunkterna. Och jagtycker nog också att de borde gälla socialdemokraterna och väga tungt där, motbakgrund av socialdemokratins förankring i arbetarrörelsen. Jag ser enskillnad mellan anförande och konsfitutionsut- Detfanns något viktigt som sade: i huvudsak egen personal. skriver faktiskt inte så - tyvärr. I så fall hade vi inte behövtreservera oss på den här punkten. Vi ställer nämligen kravet att man skall ha ihuvudsak egen personal fill bevakningsfunktionen. Menär det så att uttalande innebär att utskottet är berett att gålängre, kan vi allfid diskutera den saken. 11 (): När nuflyttar fillbaka till kommer vi i en helt ny situation. Vi vetinte vad det kommer att innebära riktigt. Men för att anknyta till detta medpersonalen har vi i utskottsbetänkandet sagt: "Annan personal börhuvudsakligen användas för speciella uppgifter och tillfälliga behov." Dettolkar jag som att det huvudsakligen är egen personal som skall handläggabevakningsuppgifterna. 12 (vpk): Får jag barasluthgen ställa följande fråga: Är , med utgångspunkt i att detta ären försöksperiod, beredd att efter utvärderingen medverka till att man i högregrad än vad förslaget innebär kommer att anlita egen personal? 13 (): När vi gjortutvärderingen av försöksverksamheten, får vi naturligtvis se vad vi då kommerfram till för resultat. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (inrättandet av en särskild säkerhetsenhet) Utskottetshemställan bifölls med 297 röster mot 18 för reservafionen av imotsvarande del. Mom.3 (organisation för bevakning av ) Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 18 för reservationen av imotsvarande del. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:18 om utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissautlandsbetalningar m. m. 1982/83:73) och 1982/83:22 om beskattningen av alternativadrivmedel (prop. 1982/83:100 delvis). Utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningarm. betänkanden 18 och 22 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna kommer att äga rum i ett sammanhangsedan båda betänkandena slutdebatterats. Först upptas alltså skatteutskottets betänkande 18 omutvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar m. m. IJtvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningarm. Anf.15 (): Som alla vet är den ekonomiska brottsligheten omfattande,och har många åtgärder vidtagits för att komma till rätta medde växande problemen. En del av åtgärderna har varit bra - andra åter mindrevälbetänkta. Till den senare kategorin hör enligt vår uppfattning proposifion73 om utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar. Enligt regeringsförslaget skall fåmansföretag ochnäringsidkare som är fysisk person tvingas att i självdeklarationen lämnauppgifter om vissa slag av betalningar till utlandet. Dessutom föreslås attskattemyndigheterna får lägre beviskrav om det misstänks att inkomstöverföringgenom oriktig prissättning skett mellan svenska näringsidkare och person iutlandet. Självfallet är det angeläget att försöka komma åt deninternationella skatteflykten, men dessa frågor kan enligt vår uppfattningförst och bäst lösas genom internationellt samarbete. Om nu vidtaråtgärder utan samråd eller samverkan med berörda länder kan det mycket lättuppstå störningar i vår utrikeshandel. Det kan då föreligga risk för att vårexport försvåras, vilket självfallet är synnerligen betänkligt i tider då vihar mycket svårt att vinna tillbaka andelar på exportmarknaden. har visserligen brottsförebyggande rådets ursprungligaskrivning ganska väsentligt tonats ned, men vi kan likväl inte av rent sakligaskäl godta förslagen. Uppgiftsskyldigheten har begränsats till fåmansföretagoch fysiska personer som är näringsidkare, medan de större företagen går fria.Meningen är'att vederbörande med ett "ja" eller "nej" i enruta i sin självdeklaration skall ange om någon ränta på skuld samt royalty ochannan ersättning för upphovsrätt förekommit. Kryssar man då för rutan "ja" skall man,förmodligen på en för ändamålet särskilt framställd blankett, ange vilka länderdet gäller och med vilka belopp avdrag gjorts vid inkomstdeklarationen. Kryssar man för nejrutan har skattemyndigheterna sålundamöjlighet att bland dessa "nejsägare" vaska fram de verkligt fulafiskarna. Jag tillåter mig betvivla att man får så värst många fula fiskar inätet. I stället får man krångel och byråkrati som definitivt inte är ägnat attunderlätta våra exportansträngningar. Vimoderater tycker dessutom att det är diskriminerande för de mindre företagenatt det blott är dessa företagare som misstänkliggörs för skattefiffel, medande stora går fria. Det andra förslaget i propositionen innebär en ändring avkommunalskattelagen. Enligt nuvarande lagstiftning kan skattemyndigheternahöja en näringsidkares redovisade vinst om vederbörande genom oriktigprissättning flyttar över vinst fill ett utländskt företag. Förutsättningen för ett sådant ingripande frånskattemyndigheternas sida är att det föreligger intressegemenskap mellanvederbörande företagare och det utländska företaget. Enligt lagförslaget behöver skattemyndigheterna intelängre bevisa att det föreligger en ekonomisk intressegemenskap, utan deträcker att myndigheten gör detta sannolikt. Bestämmelserna om oriktig prissättning har alltså funnitstidigare, vilket naturligtvis inte hindrar att det måste vara mycket svårt attklara ut om en prissättning varit för låg vid export eller för hög vid importberoende på något slags intressegemenskap eller av fullt naturligaaffärsmässiga skäl. Ett exempel på fullt naturliga affärsmässiga skäl är en lågprissättning vid export för att introducera en ny produkt på utlandsmarknaden.Nu har regeringen gjort det lätt för sig genom att i praktiken lägga överbevisbördan på näringsidkaren. Inte minst mot bakgrund av svårigheterna att fastställavad som är riktig resp. orikfig prissättning, tycker vi det är fel attskattemyndigheterna på så svag grund som lagtextens "sannolika skäl"om ekonomisk intressegemenskap skall kunna ingripa och höja inkomsttaxeringen. Eftersom propositionen i fråga ursprungligen väcktes av enborgerlig regering har förslaget undergått ett riktigt och grundlagsenligtremissförfarande, något som vi inte varit särskilt bortskämda med sedanregeringsskiftet . Remissinstanserna hade att yttrasig över bakgrundsmaterialet till proposifionen, dvs.