prot · G609158 · 1982-12-31 00:00:00 — har fått vänja oss vid . För att försöka fä en föreställning om hur en borgerligsysselsättningspolitik skulle fungera nu kan man gä till den debatt omarbetsmarknadspolitiken som vi hade i denna kammare i är. Man kankonstatera att de tre partierna är oense om grundläggande delar av dennapolitik. reserverade sig mot insatser som skulle ge effekt päsysselsättningen. Detta parti skulle i ett annat majoritetsförhållande ha haftett avgörande inflytande pä arbetsmarknadspolitiken. Till detta kommer att dearbetslösa skulle få minskade ersättningar om majoritetsförhållandet iriksdagen vore annorlunda. Jag kan konstatera att för att lösasysselsättningsproblematiken efter ett sexårigt borgerligt regerande krävs ettplanmässigt arbete. Att det skulle av en splittrad borgerlighet trorsäkert inte heller på. Om åtgärder mot arbetslösheten 97INGEMAR (): Det syns ingen ljusning på arbetsmarknaden,allting är mörkare nu än . Detta enkla och dystra faktum ärinte så känt och inte så omskrivet som det borde vara. Jag kan tänka mig fleraorsaker till detta, men vilka orsakerna än är, kan man konstatera attarbetslösheten som ämne är en smula "ute". Den som inte ärdirekt drabbad av arbetslöshet kan fä intrycket att det skulle ha blivit bättrepå arbetsmarknaden, men det är dess värre inte sant. Så här är det: Arbetslösheten har legat högre dennavinter och vår än den gjorde , och det är fler ungdomararbetslösa nu än - trots att det är flera människor som fårarbetsmarknadsutbildning och sysselsätts i beredskapsarbeten. Ytterligare 40000-50 000 människor står utanför arbetsmarknaden denna vår jämfört med förravåren. Det är den dystra sanningen. Till det kommer att antalet lediga platsernu är ännu lägre än det var då. Jag tycker inte om arbetsmarknadspolitiska debatter somblir till en träta om statistik, men jag kan inte med tystnad gå förbi denbeskrivning som arbetsmarknadsministern ger i svaret till närdet gäller förändringen frän till . Det sägs i svaret att regeringen möttes av 85 000 arbetslösaungdomar och att man nu har vänt arbetslöshetskurvan. Somarbetsmarknadsministern vet skall man ta den där septembermätningen med månganypor salt. Redan mätningen , innan regeringen ens hade slagit sig nerpå sina taburetter, visade att arbetslösheten för ungdomar var nere i 48 000,och där har den sedan legat. Genomsnittet var just 48000. Det normala är att antalet successivt minskar frän september till framemotmars, men sedan gymnasieskolorna gjorde sin insats har arbetslöshetenbland ungdomarna legat stilla. Det är inte några kurvor som har brutits. Det ärett dystert faktum. Jag skulle råda arbetsmarknadsministern att sluta med dessaförsök att förvända synen pä folk genom att använda sädana här Om åtgärder mot arbetslösheten enkla statistiska knep. Det gagnar inte denarbetsmarknadspolifiska debatten. Det finns en avgörande skillnad mellan den förraregeringens sysselsättningspolitik och den nuvarande. Den socialdemokratiskaregeringens sysselsättningspolitik är inkonsekvent. Det ena departementetskapar arbetslöshet, och det andra försöker minska den. Man höjer skatter somökar arbetslösheten för att fä pengar att minska arbetslösheten. ,under brinnande lågkonjunktur, höjdes arbetsgivaravgiften och momsen. Effektenblev att efterfrågan sjönk ytterligare. De medel man därmed fick ihop för attöka AMS-insatserna räckte inte till för att lösa problemen lika fort som deuppkom. Har socialdemokraterna lärt av den läxan? Man kan tro detnär man läser kompletteringspropositionen, för där talas det mycket om attsysselsättnings-polifiken skulle försvåras om arbetsgivaravgifterna höjdes. månad senare är socialdemokraterna beredda att göra precis det - med vpk:shjälp skall de nu höja avgifterna. Vems är detta geniala förslag? kan man undra. Det kanknappast vara finansministerns, för han argumenterar intensivt mot en höjning ikomplet-teringspropositionen. Det kan nog inte heller vara industriministerns,för han skyller ju i tidningsuttalanden ifrån sig på mittenpartierna, av nägonunderlig anledning. Det är väl inte som ligger bakom dessaskattehöjningar, för att skruva upp omsättningen inom arbetsmarknadspolitiken? Arbetsmarknadsministern borde vara den första som hålleremot ytterligare höjningar av skattetrycket. Problemen skapas fortare än delöses. Vad regeringen ägnar sig ät med en sådan politik är att försöka släckaeld med bensin. Vi ser hur det går. Brasan tilltar - läget på arbetsmarknadenblir värre. Ingen behöver beskriva för mig att det är svårt att få bukt meddessa problem, men man kan åtminstone försöka låta bli att förvärra dem. Ett tungt skäl för att man skulle låta bli höjningar avarbetsgivaravgifterna var att kommunerna skulle slippa undan en höjdbeskattning. Därmed skulle de kunna anställa fler. har gjorten särskild poäng av detta. Hur går det nu? Hur många färre sysselsatta blir deti kommunerna bara till följd av arbetsgivaravgiftshöjningen? Hur mycket stigerarbetslösheten totalt som en effekt av den höjning avskattetrycket som ni nu driver igenom? Inser inte arbetsmarknadsministern attdessa ständiga höjningar av skattetrycket - inte omläggningar av skatterna -förvärrar läget på arbetsmarknaden? 98Arbetsmarknadsminister : Herr talman! sade attdebatten om sysselsättning och arbetslöshet inte får glömmas bort. Även IngemarEliasson var inne på det i sitt inlägg. Nej, den får inte glömmas bort. Jag kanförsäkra att varken jag eller nägon annan socialdemokrat glömmer den debatten.Jag vågar påståendet att nästan varje socialdemokrat som är ute i landet ochhåller politiska anföranden - och de är väldigt mänga - i sina tal tar upp arbetslösheten och sysselsättningsfrågorna som det mestcentrala ämnet. Det är inte så, , att arbetslösheten ärett bortglömt tema i den värld där vi socialdemokrater rör oss. Det är inteheller så att vi har någon anledning att försöka försköna tillvaron, varken medstatistiska knep eller med något annat. Jag vill hävda att jag inte här använtmig av några sädana i denna debatt eller i andra sammanhang. Vi har ingen anledning att dölja att vi tycker attarbetslösheten i är hög. Den är hög, även om den internafionelltsett anses låg, inte anses vara något att bry sig om. För oss är arbetslöshetenhög. För de arbetslösa ungdomarna och för andra är den hög. För varje enskildperson är den ett stort problem att bära. För samhället är arbetslösheten dyr. Det finns heller ingen anledning för oss socialdemokrateratt dölja att det i hög utsträckning var tilltron till vår förmåga att bättreän andra partier i kunna klara sysselsättningen som gjorde att väljarnagav oss sitt förtroende. tog i sitt inlägg upp just detta. Detverkade som om han trodde att vi på något sätt skulle vara rädda för dennasanning, att vi skulle vilja dölja den. Det är precis tvärtom. Vi vet att justkampen mot arbetslösheten var en av de saker som starkast påverkade människornainför valet . Vi känner det förtroendet, vi känner de förväntningarna.Vi vet att människor har rätt att ställa krav på oss efter de löften som vi gavi valrörelsen. Men vi vet också att väljarna och andra medborgare harmycket sunt förnuft. Vi vet att de tyckte att de borgerliga regeringarna ageradepå ett obegripligt sätt. Man säg arbetslöshetssiffrorna stiga. Samtidigtupplevde man hur de borgerliga ledamöterna i denna riksdag sade nej på nej tillförslag om att minska arbetslösheten. De sade nej till de förslagarbetsmarknadsstyrelsen lade fram, stödd av LO och TCO. och som visocialdemokrater sedan framlade i . De sade nej till de förslagen,utan att utforma ett annat program som kunde ge motsvarandesysselsättningsökning, motsvarande lägre arbetslöshetssiffror som de somarbetsmarknadsstyrelsens förslag skulle lett till. Jag tror att folk förstodatt den ekvationen inte gick ihop. Jag tror att de reagerade på precis sammasätt när de borgerliga sade nej till de förslag om investeringar som visocialdemokrater lade fram här i , förslag som vi hade presenterat ivärt krisprogram Framtid för ; förslag om bl. a. satsningar päalternativ energi. Det var det förhållandet att människor kunde se den samtidaarbetslöshetsökningen och den borgerliga politiken som i stor utsträckningfällde utslaget. Men inte bara det, tror jag, utan också att man vet att vii genom socialdemokratisk politik under en lång följd av år har formaten arbetsmarknadspolitik sorn har gett oss grunden, gett oss instrument attbekämpa arbetslösheten - instrument som man saknar i många andra länder. av opinionsundersökningar som gjorts av enskilda undersökningsinstitut kanvi se att folk har ett mycket stort förtroende för arbetsmark- Om åtgärder mot arbetslösheten Måndagen den 30 maj983 Om åtgärder mot arbetslösheten nadspolitiken, att man är beredd att satsa skattemedel päkampen mot arbetslösheten. Vi är inte rädda för diskussionen om arbetslösheten. Vi ärinte rädda för påminnelser om att kampen mot arbetslösheten var en av deviktigaste frågorna i valrörelsen - tvärtom. Debatten om dessa frågor mästevara levande. Det finns nämligen inget värre ont än arbetslösheten för enskildamänniskor och för samhället som helhet. De borgerliga partierna hade på sig att forma enstrategi och en politik för . De sex borgerliga åren blev på många sättdåliga. Vi fick ett kraftigt ökat budgetunderskott av en omfattning somegentligen var helt ofattbar. Vi fick en kraftigt minskad sysselsättning iindustrin, och vi fick en ökande arbetslöshet. Jag vill inte påstå att det varde borgerliga partiernas fel att allt detta hände, men den politik och denstrategi man hade räckte inte till. I vissa fall skapade den ytterligareproblem. Det man lovade i valrörelsen var fortsatta åtstramningspaket, liknandedem man sett ge så negativa effekter på sysselsättningen i mänga andra länder. Jag tror inte att det finns några förutsättningar för attBengt Wittbom skulle vilja förstå den politiska strategi som socialdemokratinformar. Det är inte nägon önskan om en saklig debatt kring dessa frågor sompräglar inlägg vare sig eller tidigare när han diskuteratarbetsmarknadspolitik här i kammaren. Jag beklagar detta djupt. Än värretycker jag det är att se de förslag som lägger fram. Man talar vittoch brett om att 35 onödiga miljarder satsas i samhället. Om man räknar de 185000 människor som beretts arbete genom särskilda sysselsättningsskapandeåtgärder och de ungdomar som beretts sysselsättning på motsvarande sätt, kanman konstatera att sysselsättningen skulle ha riskerats för närmare 200 000människor om man följt förslag. Tack och lov är ganskaensamma om att förespråka denna kraftiga nedrustning i arbetsmarknadspolitikenoch andra liknande insatser. Avslutningsvis vill jag säga några ord omungdomsarbetslösheten, som av många upplevs som det största och allvarligasteproblemet i samhället. Under tidernas gång har framförts en mängd olika förslagom hur man skall kunna motverka ungdomsarbetslösheten. Det har iblandförespeglats att det skulle finnas några enkla, geniala knep för att göra det.Vi hade för inte länge sedan en diskussion om provanställning, där man frånvissa håll gjorde gällande att om man bara ändrade reglerna och tillätarbetsgivare att provanställa ungdomar, skulle man i stort sett klara avungdomsarbetslösheten. Verkligheten visade att det inte blev pä det sättet. Jag tror inte heller att de som i debatten påstår attlärlingsutbildning eller lägre löner skulle vara andra geniala drag när detgäller att lösa problemen har något fog för sina påståenden. Jag har sagttidigare i den här kammaren att lärlingsutbildning är en utbildningsform som viskall använda. Men jag tycker inte att vi skall ha den som den storautbildningsmetoden för de flesta ungdomar. Det ärviktigt att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Där behövs, som flera har sagt,en insats inte bara frän regeringens sida utan också från parternas Nr 158 Jag tänker komma tillbaka till detta i nästa replik. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 99 TALMANNEN: arbetslösheten På morgondagens föredragningslista uppförs dels näringsutskottets betän kanden 34 och 35 främst bland två gånger bordlagda ärenden, dels därefter näringsutskottets betänkande 50. 19 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:23Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1982/83:53Telesatellitprojektet , m. m. 1982/83:168) 1982/83:55Varvsindustrin (prop. 1982/83:147 delvis) 1982/83:26 Vissa varvsfrågor (prop. 1982/83:147 delvis) 1982/83:50 Vissa anslag inomutrikesdepartementets område (prop. 1982/ 83:100 delvis, prop. 1982/83:106delvis) 20 § Kammaren åtskildes .