prot · G609111 · 1982-12-31 00:00:00 — Men när de treborgerliga regeringspartierna regerade ihop och lade fram ett förslag, kom deti regel för sent-det hade diskuterats för . Och när man lade ett förslagvar inget av de borgerliga partierna lyckligt över slutprodukten, utan man ladefram det förslag som man var minst oenig om. Det var inte till fromma förlandet och för samhällsekonomin. skall vi ta upp vad som finns att ta upp ur spillrorna.Men vi kommer inte att vara med om att slå sönder den samordnadesocialförsäkring som innebär en trygghet för svenska folket, som har rätt attställa förväntningar på den. Det är fråga om den politiska viljan, om vi skallha kvar socialförsäk- ringeni den generella tappning som vi anser är till fromma för alla Nr 111 Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. ed''°'"g''- den 7.NILS CARLSHAMRE (m) replik: Jag nöjer mig med två kommentarer till DorisHåviks anförande. Först en korrigering av eller möjligen bara ett förtydligandetill citat ur den moderata reservafionen i frågan om vad som äreller icke är föråldrat. I reservationen framhålls följande om behovet av attta hänsyn till förändrade förhållanden: "I detta avseende ter sigsocialpolitiska utredningens förslag - och än mer dess direktiv - redan ivikfiga delar föråldrade." - De ter sig så . Vi har inte uttalat ossom huruvida de var föråldrade redan vid sin tillkomst. Vårt uttalande står därjust som ett belägg för att tiden lider snabbt och att direktiv som skrevs 1975redan i dag kan te sig - och faktiskt också ter sig - föråldrade. Det var detsom saken gällde - det sades ingenting om att de skulle ha varit föråldraderedan vid sin tillkomst. Jag vill vidare bara försäkra att moderata samlingspartietgärna ser att vi kommer fram till en samordnad, enhetlig socialförsäkring. Denmåste dock byggas upp på det sätt som jag tidigare försökt att framställa, meden omfattning och en utformning som kan uthålligt bäras av samhällsekonomin,även i svåra tider. Samordningsfrågor inom det socialpolitiskabidragssystemet 8DORIS () replik: Hur den "förbättringen" kan se utkan vi läsa om i motion 1805 med som första namn. Där föreslåslängre gående försämringar av sjukförsäkringen än vad vi avvisade när vidiskuterade karensdagarna. fördes för inte sä länge sedan en debatt omtandvårdsförsäkringen, där talade om att den ersättning man nufår är så låg att systemet är värt namnet försäkring. Men dethindrar inte frän att i sin motion föreslå ytterligareförsämringar, bl. a. att man skall stå för . själv innan man över huvudtaget kommer in i det system som ger rätt till bidrag. pekar i reservation 1 till betänkandet päatt vi kan bära betydligt större bördor. Orkar jag det, så orkar jag det - ochflertalet har det ju så bra! Men det finns många i vårt land som inte tålde försämringar som föreslår. Jag vet inte om det på något sättbekymrar - det gör det förmodligen. Mig oroar det när jag serdessa tendenser, såväl i motioner som i reservationen. Det är illavarslande närdet gäller det trygghetssystem som vi steg för steg har byggt upp. Här är detfråga om att slå vakt om en politisk inriktning. Jag finner att den politiska viljan. Samordningsfrågor inom del socialpohtiska bidragssystemet 9NILS CARLSHAMRE (m) replik: talar i termer avförsämringar. Vad vi föreslår är en enda stor och verkligt effektiv förbättringav det sociala trygghetssystemet, nämligen att det skall göras ekonomisktsolitt. Det är det viktigaste av allt. Ett trygghetssystem som vi inte kan litapå därför att samhällsekonomin inte alltid kan bära det är ingettrygghetssystem. Det är ingen försämring, utan en stor och rejäl förbättring,att anpassa systemet till den ekonomiska verklighet under vilken vi ärhänvisade till att leva. 10 () replik: Det är ganska fantastiskt att framträda som en reformator när det gäller socialförsäkringen samtidigtsom han talar om att man skall försämra för de enskilda människorna. Trygghetssystemet har ifrågasatts av moderatasamlingspartiet och av andra borgerliga partier under en följd av år. Inteminst har de motionsyrkanden som behandlats i socialförsäkringsutskottetsbetänkande vittnat om det. Attackerna från moderata samlingspartiet i form avmotioner mot ATP-systemet har varit legio. De har kunnat avvisas, men nuunderblåser man en oro som har gendrivits på många punkter. Och varförunderblåser man den? Jo, därför att man aldrig har velat ha detta system. Jag gick tillbaka till ATP-debatten och läste inden helt och hållet. Det var en läsning som jag skulle vilja rekommendera tillalla ledamöter av kammaren. Där får man bakgrunden, och där ges uttryck förinställningen till systemet. Det som man framförde dä är - tyvärr - likagiltigt . 11KARIN (vpk): Jag vill bara göra en kort kommentar tillsocialförsäkringsutskottets betänkande. Den utredning som låg bakom den proposition som liggertill grund för det betänkande vi nu behandlar hade som syfte att prövamöjligheterna att göra det socialpolitiska bidragssystemet enklare,överskådligare och mer lätthanterligt. En förenkling och samordning av bidragssystemet är ocksånödvändig efter den kontinuerliga påbyggnad som skett under en lång följd av årnär det gäller vårt sociala trygghetssystem. Inriktningen av samhälletsekonomiska och sociala stödformer måste anpassas till samhällsutvecklingen iövrigt. I dagens samhälle, när allt fler - även människor iproduktiv ålder - blir beroende av socialt stöd och omvårdnad, är det vikfigtatt vi har ett fungerande socialt trygghetssystem som skydd för de människorsom av olika anledningar behöver samhällets stöd i skilda former. Men ambitionen i utredningen avspeglades inte ipropositionen, även om den var volymmässigt omfattande. Den innehöll mycketlitet konkreta förslag att ta ställning till. Utredningens syfte var att förenkla och göra det socialabidragssystemet mer lätthanterligt. Utredningens förslag gav inte, enligt vårmening, något underlag för motioner. Det råder, som redan sagts, enighet om de Vpk har därför inget särskilt yrkande till betänkandet, utan viansluter oss till utskottets skrivning om angelägenheten av en bättresamordning inom bidragssystemet och uppfattningen att det nu finns anledningatt ta ställning till huvudinriktningen hos kommande samordningsarbete - ettarbete som enligt utskottet bör syfta till ett successivt genomförande av enallmän socialförsäkring. Detta är synpunkter som stämmer överens med förslagsom vpk har framfört i olika sammanhang tidigare. Vpk är också överens med övriga om att nu arbetandeutredningar och sådana som tillsätts rörande bidragssystemet skall ges direktivsom preciserar samordningsssträvandena och att detta arbete relativt snartskall kunna påbörjas och ge resultat. De vpk-motioner som finns fogade till socialutskottetsbetänkande och som gäller uteblivna sociala förmåner för de deltidsarbetandehar inte heller lett till särskilt yrkande, då de behandlas i skilda delar iandra sammanhang. Vi konstaterar bara att det främst är kvinnor som drabbas avdessa orättvisor, bl. a. när det gäller förmåner som ATP-pension, sjukpenningoch arbetslöshetsförsäkring. Då det råder enighet om att det finns orättvisor i detsociala trygghetssystemet, som drabbar denna kategori förvärvsarbetande,förutsätter vi att förändringar som skall syfta till en lösning sker.Naturligtvis kommer vpk att fortsättningsvis bevaka dessa frågor, och viåterkommer om ingenting händer. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Samordningsfrågor inom det socialpolitiskabidragssystemet 12LARS-ERIK LÖVDEN (s): I motion 1277, som behandlas avsocialförsäkringsutskottet i det nu föreliggande betänkandet, har jag och någraandra socialdemokrater på nytt aktualiserat frågan om införandet av ettsocialförsäkringstillägg. Bakgrunden till vår motion är naturligtvis de under desenare åren mycket kraftigt ökande socialbidragskostnaderna. I många kommunerhar socialbidragskostnaderna mer än fördubblats . Mellan 1980 och1982 ökade således socialbidragskostnaderna i kommun från 54 milj. kr.till 127 milj. kr. har också antalet hushåll som är beroende avsocialbidrag stigit. Den här utvecklingen har naturligtvis ett starkt sambandmed den borgerliga regeringspolitiken. Den ständigt stegrande arbetslöshetenunder de borgerliga regeringsåren med bl. a. utförsäkring som följd, bristernai arbetsmarknadspolitiken, urholkningen av de generella stödformerna- alltdetta har naturligtvis lett till att allt fler hushåll blivit beroende avindividuell behovsprövad hjälp. Den nya socialtjänstiagen innebär en helt ny inriktning avden kommunala socialvården. Socialtjänstlagen och förarbetena till dennamarkerar en tydlig vidgning av arbete till mer förebyggande ochsamhällsinriktat arbete och till större frihet vad gäller det sociala vård- ochbehandlingsarbetet. Denna nya inriktning av den kommunala socialvården ärsärskilt 2 protokoll 1982/83:111-112 Samo rdn ingsfrå -gör inom det socialpolitiskabidragssystemet betydelsefulli ett läge när den sociala utslagningen tenderar att öka. Det står emellertid nu klart att kommunerna inte kommeratt kunna leva upp till intentionerna i socialtjänstlagen. Ökningen avsocialbidragskostnaderna låser allt större ekonomiska och personella resursertill utbetalning av individuell behovsprövad ekonomisk hjälp. föreslog att det som ett komplement tillövriga inkomstförstärkningar skulle införas ett socialförsäkringstillägg.Frågan om införandet av ett socialförsäkringstillägg - SOFT - har sedanytterligare övervägts inom , och ett förslag till modifieratSOFT har framlagts. Det är enligt vår mening angeläget att frågan på nyttaktualiseras inom regeringen. Socialförsäkringstillägget bör utformas så, att detutfaller om inkomst av förvärvsarbete eller det ekonomiska stödet från andraförsäkringar understiger en miniminivå. Administrationen bör skötas avförsäkringskassorna. Därigenom skulle avlastas ett stort antalärenden och få resursutrymme för just de frågor som den nya socialtjänstlagenförutsätter att socialvården skall ägna sig åt. Det torde också med hänsyn tilldet rationaliseringsarbete som f. n. pågår inom försäkringskassorna finnasresurser för att klara av administrationen av socialförsäkringstillägget. Utöver de positiva effekterna i form av ökade resurser förförebyggande och rehabiliterande åtgärder inom den kommunala socialvården kaninförandet av ett socialförsäkringstillägg medföra en utjämning av socialakostnader mellan kommuner med olika social struktur. Detta är ytterligare etttungt argument för ett socialförsäkringstillägg. Vi motionärer är naturligtvis medvetna om attsocialförsäkringstillägget är en kostnadskrävande reform, som inte utan vidarekan genomföras i dagens pressade budgetläge. Därför har vi också i vår motionuttalat att frågan om ett socialförsäkringstillägg och finansieringen av ensådan reform bör bli föremål för överläggningar mellan regeringen ochKommunförbundet. Det kan då också bli fråga om att finansiera en sådan reformgenom en omfördelning inom den statliga bidragsgivningen till kommunerna. Ävenmed en sådan omfördelning får man ju den effekten att socialvården avlastas denrutinmässiga utbetalningen av vissa socialbidrag och därmed får störremöjligheter fill det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Detta kan ocksåses som ett bemötande av den moderata reservationen i utskottsbetänkandet, somjust använde statsfinanserna som ett argument mot socialförsäkringstillägget.Det går att via omfördelningar av den kommunala bidragsgivningen uppnåbetydande positiva effekter för den kommunala socialvården. Vi mofionärer konstaterar att vår motion behandlats mycketvälvilligt av utskottet. På s. 25 understryker utskottet sin positiva syn påreformförslaget: "Det finns därför anledning att inom regeringskanslietfortlöpande pröva de ekonomiska förutsättningarna-t. ex. genom omprioriteringarinom bidragssystemet - för att införa ett socialförsäkringsullägg." Med det känner vi motionärer ossnöjda. Frågan om ett socialförsäkrings- Nr 111 tillägg bör med detta utskottsuttalande pä nytt kunna aktualiseras inom Onsdaeen den . Överläggningenvar härmed avslutad. Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 15 om ADB-frågor inomsocialförsäkringen. 14 (): betänkande nr 15behandlar ADB-frågor inom socialförsäkringen. När nuvarande ADB-systeni utveckladesunder fanns det knappast något tekniskt alternativ till ettADB-system med central struktur. finns det en rad tekniska alternativför hur man kan organisera ADB-drift. Den mycket snabba teknikutvecklingen pådataområdet kommer framöver att ytterligare öka valfriheten och minskakostnadsskillnaderna mellan olika alternativ. har det stått klart att detfinns betydande investeringsbehov när det gäller socialförsäkringensADB-system, en följd av volymförändringar och utökade arbetsuppgifter. Under1980-talet måste därför såväl maskinutrustning som programråvara bli ersattaoch utbyggda. Socialförsäkringens ADB-system har varit föremål för flerautredningar . Statskontoret har i sin DUR 2-rapportredovisat underlag för inköp av ADB-utrustning för första hälften av1980-talet. I rapporten redovisas,också ett mera långsiktigt alternativ förbehovet av utrustning. Den framtida ADB-driften skulle då även fortsättningsvisha en central systemstruktur men med uppdelning på två datorhallar i . Den parlamentariskt tillsatta föreslogdäremot i sitt slutbetänkande att ADB-driften i sjukförsäkringssystemet skulledecentraliseras till försäkringskassorna. Övriga system, pensions-, bidrags-och statistiksystem, bibehålls vid den centrala anläggningen i . Utredningenföreslog också att nuvarande ansvars- och beslutsförhållande vad gällerADB-verksamheten skulle förändras så, att försäkringskassorna fick ettförstärkt inflytande över verksamheten. tillkalladedåvarande dataministern en arbetsgrupp med uppgift att utarbetaen långsiktig generalplan för socialförsäkringens ADB-verksamhet. Den skullesamla och långsiktigt ange vägen *Voteringen redovisas efter debatten om SfU Ix till en decentraliserad struktur för ADB-verksamheten, ökaanvändarinfly-tandet, utbildningen m. m. Generalplanen skulle gälla under entioårsperiod, dvs. en bit in . Den skulle därmed vara vägledandeför de många beslut om investeringar som måste fattas . Iavvaktan på att generalplanen gjordes färdig skulle inga bindande investeringsbeslutfattas vad gäller socialförsäkringens ADB-verksamhet. Vid regeringsskiftet överlämnadesgruppens material tillsammans med en skrivelse till socialministern medhemställan att en ny grupp tillsattes med uppgift att fullfölja generalplanen. I vår partimotion 1672 begär vi att regeringen skallutarbeta en sådan generalplan för decentralisering av socialförsäkringensADB-system. Utskottsmajoriteten är inte beredd att bifalla denna begäran utanhänvisar till pågående arbete i regeringen. Enligt uppfattning är det viktigt med enhelhetssyn på datapolitiken. Teknik, tillämpning, användning ochsamhällskonsekvenser måste ses i ett sammanhang. Dataverksamhet ochdatakunnande kommer att bli av avgörande betydelse för utvecklingsmöjligheternai alla delar av vårt land, särskilt med tanke på den betydelse datateknikenkommer att ha , både inom näringsliv och offentlig förvaltning. Inriktningen på datateknik i den offentliga sektorn kommerdärför att ha en särskilt stor betydelse, eftersom den utvecklas efterpolitiska beslut. En decentralistisk inriktning ökar användarinflytandet,sprider arbetstillfällen och kunnande samt minskar sårbarheten. En generalplanför decentralisering av socialförsäkringens ADB-system skulle vara förstasteget i att åstadkomma en decentraliserad struktur på de statligaADB-systemen. Jag yrkar bifall till centerreservationen i betänkandet. 15BÖRJE (): Efter det att socialförsäkringsutskottetjusterat sitt betänkande nr 15, i vilket bl. a. sägs att regeringen håller påatt bereda såväl aktuell upphandling av ADB-utrustning för 1980-talet somplanering av socialförsäkringens ADB-verksamhet för 1990-talet och att mandärför bör avvakta dess ställningstaganden, så har socialministern avlämnat proposition127, i vilken han mer i detalj beskriver uppläggningen av denna verksamhet påbåde kort och lång sikt. Propositionen kommer längre fram i vår att behandlasav , och det finns då anledning att ytterligare ta upp självasakfrågan. Jag vill redan nu understryka vad socialministern säger iproposition 127. Han finner det nödvändigt att socialförsäkringensADB-utrustning förnyas och kompletteras för att klara framtida förändringar ochrationaliseringar inom socialförsäkringssystemet. Statskontoret, som ärdatamyndighet, kommer att begära lov att teckna avtal omanskaffning av ny utrustning. Denna kommer dock inte att förändra strukturen påADB-systemet, som därmed kan förväntas bestå . Frågan om en eventuellt mera genomgripande förändring avADB-verksamheten med ökad decentralisering till försäkringskassorna får aktua- litet när det gäller planeringen för 1990-talet. Detarbetet bör dock komma i gång mycket tidigt, säger socialministern, och därförkommer att få i uppdrag att tillsammans medstatskontoret och försäkringskassorna genomföra ett utrednings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet i syfte att lägga ut en ökad del avADB-verksamheten närmare användarna, alltså de enskilda kassorna. Enligt redovisningen i propositionen, som vi kommer attbehandla senare, har man en helhetssyn på frågan. Regeringen har mycket snabbttagit itu med ADB-verksamheten. Redan nu finns alltså en proposition. Deninnehåller en långsiktig planering även för 1990-talet. Man skall också prövaen decentralisering av verksamheten. Vad efterlyser är alltså tillgodosett. Manhar en helhetssyn och tar ett långsiktigt grepp. Man går tidsmässigt längre äncenterpartiet förordar i sin motion. Med detta bör vara nöjt fördagen. Jag yrkar bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande nr 15. 16 (): hänvisar till den propositionsom har avlämnats efter det att detta betänkande har slutjusterats. Läser man det avsnitt som där finns om ADB-verksamheten, ger det inte mycket vägledning om vad regeringen egentligen vill på detta område. Jag tillåter mig citera en mening: "Enligt min mening är det varken möjligt eller nödvändigt att nu binda sig för en viss utformning av ADB-verksamheten pä på det sätt som har föreslagit." Vi från menar att det ärviktigt att man nu klart lägger fast vad som skall gälla för ADB-verksamhetenoch att det sker i en generalplan med inriktning på en decentraliseradverksamhet. Det skulle förhindra att vi fattar beslut, som binder investeringarunder mycket och sedan omöjliggör en decentralisering av verksamheteni den statliga ADB-delen. 17BÖRJE (): fäster tydligen avseende vidordet generalplan och vill ta strid pä den punkten. Men spelar det ingenroll vad det heter. Det viktiga är att regeringen har en helhetssyn i dessafrågor. Regeringen har handlat snabbt efter regeringstillträdet. Den borgerligaregeringen sysslade med dessa frågor . Men redan nu finns frånden socialdemokratiska regeringen en proposition, som kommer attbehandla . Det är naturligtvis riktigt att det handlar om mycketpengar och om säkerhet, och dét är självfallet viktigt att man utreder detta.Socialministern föreslår också i propositionen att riksförsäkringsverkettillsammans med statskontoret och försäkringskassorna skall sätta i gång enförsöksverksamhet i syfte att decentralisera verksamheten. Det är naturligtvisnödvändigt att man handlar på detta sätt. Det hade också en särskildarbetsgrupp fått göra. Det finns inga större skillnader mellan oss. Egentligen ärdet en strid om ord om det skall heta generalplan eller inte. Det viktiga är juatt man tar ett bestämt grepp om dessa frågor, och det gör regeringen absolut. r,n f - Anf. 18 (): socialförsäkringen " talman!Det viktiga, , är väl inte om det heter generalplan eller inte.Det viktiga ur synvinkel är att det blir en plan med inriktning på endecentralistisk ADB-utveckling. 19 (): Jag vill bara ställa en fråga.. OlofJohansson som var dataminister tillsatte sin arbetsgrupp , alltsåen månad före valet. Varför väntade han så länge när frågan är sä viktig somRune nu gör gällande? 20 (): Detta sammanhänger med ätt det har förekommiten hel del utredande på det här området, och utredningarna har - som jagredovisade i mitt första anförande - kommit till olika uppfattningar. Tankenmed arbetsgruppen var ju att man skulle samla de olika uppfattningar som fannsoch med utgångspunkt från det upprätta en generalplan för ADB-verksamheten. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (inriktningen av socialpolitiken) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avNils Carlshamre m. fl. i motsvarande del med 82 röster mot 68 för reservation2 av m. fl. 172 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 81 för reservation 1 av m. fl. i motsvarande del. 69ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2, 3, 5 och 6 (samordningsarbetet inom detsocialpolitiska bidragssystemet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 1 avNils Carlshamre m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 4 och 7-15 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(en generalplan för decentralisering av socialförsäkringens ADB- Nr 111 yst"!) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 68 för reservationen av g aoril 1983 m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 8 §Anslag till vägväsendet Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /83:12 om anslag till Vägväsende (prop. 1982/83:100 delvis). 21 (): Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 4, 5 och 7 vid trafikutskottets betänkande nr 12 omanslag till vägväsendet som vi nu skall behandla. Årets anslag till innebär entotal ökning av anslaget i förhållande till föregående budgetår ,nämligen från 11 466 milj. kr. 1982/83 fill 14 118 milj. kr. budgetåret1983/84. Av anslaget från föregående år finns medel kvar som kommer attutnyttjas först /84. En stor del av den här ökningen måste finansieras genomökad utländsk upplåning, vilket inte är acceptabelt i , när vårtbudgetunderskott ökar så snabbt och skulden till utlandet likaså. Vi moderatergår därför på ett antal punkter emot föredragandens förslag och förordar lägreanslag, för att åstadkomma besparingar och begränsa ökningen ibudgetunderskottet. Först, herr talman, vill jag gärna nämna vad jag ipropositionen tycker är riktigt och bra. nämligen exempelvis prioriteringen avdrift och underhåll av vägar. Det känns också bra att kommunikationsministernpå flera sidor i propositionen betonar näringslivets behov och behovet av enföretagsekonomisk inriktning vid planering och prioritering av vägobjekt.Positivt är också att de medel som av sysselsättningsskäl via finansfullmaktenöverfördes till nu skall beaktas vid planeringen. Det innebär att desysselsättningsskapande motiven får underordnas de näringslivs- och.företagsekonomiska,varigenom de faktiskt blir mer sysselsättningsskapande, en sanning som vimoderater försökt få gehör för. Men tyvärr, herr talman, befinner vi oss i den ekonomiskasituationen här i landet, att vi måste spara på alla områden, också påkommunikationsdepartementets verksamhetsområde. När vi har en statsskuld pä377 miljarder kronor, varav till utlandet ca , enränteskuld på , större än den direkta inkomstskatten och ettbudgetunderskott på , dvs. av BNP, måste vispara på de offentliga utgifterna. Det verkar faktiskt som om nu också vissa socialdemokraterinsåg detta, men i den senaste valrörelsen märktes ingalunda något av denna insikt. Man lyckades inbilla väljarna att besparingsvägen, som ju beträtts av de tre borgerliga partierna, var onödig, att inga uppoffringar skulle krävas - 23 tvärtom,förmånerna skulle byggas ut. Det största problemet i ekonomi ärbudgetunderskottet, dvs. att inkomsterna inte täcker utgifterna, och denfrämsta orsaken till budgetunderskottet är den stora offentliga sektorn som ihuvudsak bekostas genom skattemedel. Den offentliga sektorn uppgår nu till 70 %av våra samlade resurser, vilket är världsrekord. Orsakerna till den här utvecklingen är många, ochutvecklingen inleddes .