prot · G609151 · 1982-12-31 00:00:00 — Att , somNils-Olof gör, hänvisa till att det föreligger ett underskott ochatt en ökning av kompensationsnivån till ytterligare skulle öka på dettaunderskott betyder att man bara talar om det statsfinansiella läget. Man villalltså inte ta ansvar för vad man sade när man genomförde reformen, nämligenatt den skall finansieras genom en särskild socialförsäkringsavgift som tas utav arbetsgivarna. Konsekvensen härav borde självfallet vara att regeringenredan nu skulle för det första ta reda på hur mycket man måste höjasocialförsäkringsavgiften för att fä bort underskottet och för det andra vidta åtgärder för att höja socialförsäkringsavgiften så mycketatt kompensationsnivän kan föras . säger att detta får vänta till detstatsfinansiella läget medger det. Jag måste fråga : Skalldet statsfinansiella läget vara avgörande för om människorna skall kunnautnyttja delpensionsreformen, eller skall den finansieras genomarbetsgivaravgifter? Det är två saker som man får lov att hålla isär i en sådanhär debatt. 154 () replik: Självfallet måste reformer, vilka de nu änär, genomföras i den takt som statsfinanserna medger - något annat är orimligt. Lät mig i övrigt påminna om att man imotionen och reservationen från vpk inte har något förslag om höjning avavgiften. 155 (vpk) replik: Det brukar faktiskt vara pä detsättet - det känner säkert också till - att den som haröverblicken över fondens läge är regeringen. De borgerliga regeringarna tog uppden här saken som en sparåtgärd och befriade arbetsgivarna frän en rimlighöjning. Socialdemokraterna borde när de tillträdde regeringen ha tittat påläget för reformen, konstaterat att underskottet måste rättas till och redan iårets budgetproposition framlagt förslag om en höjning avsocialförsäkringsavgiften så att underskottet i fonden hade eliminerats. Jagtrodde verkligen inte att man, när vi har en socialdemokratisk regering, skullebehöva motionera om en höjning av arbetsgivaravgiften för att kunna finansierareformen. Det är regeringens skyldighet att bevaka att fonden inte urlakas utanhålls på status quo. Det innebär en skyldighet för regeringen, som har detövergripande ansvaret, att gå till med förslag om höjning, anser jag-Men det har ju blivit så, , attsocialdemokraterna blivit mycket rädda för att höja arbetsgivaravgifterna. o. m. sänker arbetsgivaravgifterna på vissa håll i landet iregionalpolitiskt syfte. Har vi arbetsgivaravgifter som äravsedda för olika ändamål - delpensionsförsäkring, sjukförsäkring, ATP ellernågonting annat - skall avgifterna också täcka behoven för de genomfördareformerna, såsom har sagts när de lagarna tillkommit. Man skall inte kommadragande med det statsfinansiella läget! Har vi fattat beslut om reformer somskall finansieras genom arbetsgivaravgifter får man också läggaarbetsgivaravgifterna på en sådan nivå att de motsvarar de uttag som behövs. 156NILS CARLSHAMRE (m); Särskilda yttranden till utskottsbetänkandentorde sällan tilldra sig intresse från någon större läsekrets. Men här har viatt göra med ett som förtjänar ett bättre öde. Det särskilda yttrande som socialförsäkringsutskottetssocialdemokratiska ledamöter har avgivit till utskottets betänkande nr21 vill jag varmt rekommenderafill läsning och begrundande. Här beskriver socialdemokraterna, rakt och utankrumbukter, en förflyttning i tre raska skutt, bort från en ståndpunkt som ännuhösten 1980 betecknades som en viktig markering och rågång mellan socialtansvar och brutal social nedrustning. Den gången, när en icke-socialistisk regering föreslog ochen ickesocialistisk riksdagsmajoritet accepterade en sänkning av pensionsnivåni delpensionsförsäkringen till , motiverades det med ekonomiska skäl,nämligen nödvändigheten av att spara pengar när fonden höll på att gä medunderskott. Den gången hävdade socialdemokraterna att detta alls icke var avnöden. pensionsnivå borde vi kunna klara, och det var viktigt. Allaattacker på den var råa, brutala attacker på de sämst ställda i samhället. Så gick det ett drygt år, och det första skuttet togs, däsocialdemokraterna återkommer till frågan i motion och reservation isocialförsäkringsutskottet. Man vidhåller att nivån nog skall vara , mensäger att "nu har en borgerlig regering fått fortsätta sin fördärvbringandeekonomiska politik till, så nu får vi nöja oss till en börjanoch hoppas att det kan bli mera sedan". är det , och är man nere i - precissom beslöt mot socialdemokraternas oeh vpk:s vilja . Manhar också samma motivering som den gången anfördes för riksdagsbeslutet,nämligen att ekonomin dess värre inte tål mer. Och även den gången var detingen av dem som stod bakom beslutet som tyckte att det var ett trevligt beslut- det var ett beslut av nödtvång, även dä. Jag har funderat litet över hur detta särskilda yttrandehar kunnat komma till. Jag kan bara se två möjliga förklaringar. Antingen ärdet så att socialdemokraternas uppriktiga mening är att ekonomi efteråtta månaders socialdemokratisk regering nu är ännu värre utsatt än den var förett är sedan. Sedan må statsministern hur mycket han vill stå och tala omljusnande tider och att det skall börja finnas utrymmeför realinkomstökningar igen. Men detta måste i så fall vara den sannauppfattning man har i den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Eller också ärdet så att förkunnelsen och 1982 bara var ett utslag av cynisk,valinriktad oppositionspolitik utan förankring i verkligheten. Någotytterligare alternativ har jag i varje fall inte kunnat komma på. Men så är detnog. Därför har jag, herr talman, inget annat yrkande än ombifall till socialförsäkringsutskottets förslag. Men jag har velat dra framdetta särskilda yttrande litet speciellt i ljuset, därför att det kan möjligentjäna till någon blygsam belysning av frågan om hur s. k. politikerförakt kantänkas uppstå och utvecklas. 157NILS-OLOF (): har naturligtvis långt störreerfarenhet än jag har av riksdagsarbete, och om han säger att detta särskildayttrande är någonting speciellt må ju det få stå för honom. Jag tycker intealls att detta särskilda yttrande är speciellt märkligt. Faktum är ju attekonomin undan för undan har försämrats, och detsom var möjligt var inte möjligt när detta utskottsbetänkande skrevs. Vi tog deresurser som vi ansåg vara tillgängliga till att uppfylla de fyra vallöftena omvärdesäkring av pensionerna, upprivande av beslutet om karensdagar,arbetslöshetsersättningen och barnomsorgen. Längre än så räckte inte deekonomiska resurserna. Vi får inse att så är fallet. Vi tycker i alla fall att det måste ges ett besked ochanges en viljeinriktning, som att i det särskilda yttrandet säga att något avdet första som vi skall rätta till efter de borgerliga åren när finanserna såmedger är ett återställande av delpensionsförsäkringen till den ursprungliganivån. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 23 om ersättning för sjukresor. 159 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr23 behandlas ett antal motioner rörande ersättning för sjukresor, och fråncenterns ledamöter finns också en reservation fogad till betänkandet, somgäller dels högkostnadsskydd, dels ersättning för flygresor för dem som bor päGotland. beslutade om ett högkostnadsskydd somgäller vid inköp av läkemedel och vid vårdbesök. Detta innebär som bekant atten patient är befriad från ytterligare kostnad för läkemedel och vårdbesök närhan betalat avgift för 15 läkarbesök eller medicininköp inom entolvmånadersperiod. För sjukresor finns däremot inget högkostnadsskydd.Resekostnaden upp fill . får patienten stå för själv. Kostnader därutöverersätts från . För grupper med olika handikapp eller sjukdomsom kräver upprepade behandlingar eller sjukbesök innebär nuvarande förhållandenatt det kan bli betydande kostnader för sjukresor . Extra hårtdrabbar detta barnfamiljer, som ju redan har en lägre standard än övriga. betänkande, SOU 1981:35 Sjukresor -samordning och förenkling, innehöll olika förslag pä åtgärder att genomförasoch dä i första ledet just förslaget om ett begränsat högkostnadsskydd förpatienter med särskilda vårdbehov som kräver täta och regelbundet återkommandebehandlingar . Det skulle dä innebära att dessa patienter inteskulle behöva betala mer än . Införandet av ett högkostnadsskydd för sjukresor är enviktig komplette- 'Voteringenredovisas efter debatten om SfU 23. ring fill det nuvarande högkostnadsskyddet för sjukvårdoch medicin. Det är angeläget att ett utvidgat högkostnadsskydd får en sådanutformning att också barnfamiljernas kostnader på detta område begränsas. Degeografiska avstånden spelar här också stor roll, eftersom den som bor nära envärdinrättning får låga kostnader, medan den som bor långt ifrån ofta fårmycket stora kostnader. Det finns alltså en rad goda skäl för att införa etthögkostnadsskydd även för sjukresor och att ge detta en enkel och obyråkratiskutformning som underlättar administrationen av detsamma. Den andra delen i vår reservation gäller ersättningen försjukresor till och från , vilken fråga jag tagit upp i motion 1982/83:1258under allmänna motionstiden. har frågan om sjukreseersättningenför de patienter som remitterats frän till regionsjukvård på Karolinskasjukhuset eller annat sjukhus pä fastlandet aktualiserats, men fortfarande haringen lösning presenterats. Alla framställningar som gjorts har varit i syfteatt få flyget godkänt som billigaste färdsätt. Det är det inte . Enligt sjukreseförordningen hänvisas de som bor pä Gotlandtill att åka båt till , buss till och övernattning därkvällen före sjukbesöket, om inte den remitterande läkaren bedömer atthälsotillståndet kräver flygresa och skriftligt intygar detta. Vid återresankrävs en förnyad underskrift av den behandlande läkaren innan hemresan kanföretas med flyg. Den påfrestande båtresan, som också är tidsödande, är förmånga ett dåligt alternativ, och man utnyttjar flyget i stället och får då ståför betydande merkostnader själv. Detta otillfredsställande förhållande haruppmärksammats av den tidigare nämnda sjukreseutredningen, och där har manföreslagit att flygresa skall godtas som billigaste färdsätt. Under höstens behandlades en motion från förstevice talmannen i samma fråga, varvid bådesocialförsäkringsutskottet och uttalade att det var angeläget attfrågan fick en snar lösning. 1 årets budgetproposition fanns dock inte någon form avförslag med i den här frågan. Därför skrev jag min motion nr 1258. Sedan desshar det inträffat att regeringen lagt en proposition, 1982/83:174, om vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen och där aviserat att en arbetsgruppskall tillsättas för att förbereda ett överförande av det ekonomiska ansvaretför sjukresorna till sjukvårdshuvudmännen. Och detta skulle ske vid årsskiftet1984-1985. Med all respekt för utskottets majoritets uppfattning, attdet finns skäl att avvakta den nämnda beredningen, vill jag ändå anföra de skälsom jag har för att få frågan löst . Det har gått sedanutredningen var klar med sitt förslag. Gotlänningarna förväntar sig ettregeringsförslag med det snaraste, eftersom det med stor sannolikhet intemedför några merkostnader. Det är en fråga om vilja. läge i kan inte jämföras med någotannat läns. Var man än bor i övriga kan man förflytta sig per hjul. Denmöjligheten har inte vi. Det finns ingen bro. Det finns bara båt och flyg. Enbåtresa börjar från till . Man åker buss därifrån tillStockholm och är framme . Så skall man uppsökahotellrum för övernattning för att ta sig fill morgonendärpå. Råkar man då ut för ett stormväder, liknande det som förekom vid etttillfälle då man fick tillbringa på sjön,behöver man ju inte vara speciellt sjuk för att inte orka med en sådan resa. Jag vet inte hur många av kammarens ledamöter som besöktGotland per båt och som dä kan förstå vilken påfrestning det kan vara om maninte är frisk. Båten är egentligen inte ett rimligt transportalternativ. Som det nu är är det alltså upp till vederböranderemitterande läkares samvete att medge flygresa, en bedömning som vid varjetillfälle tar tid och därmed kostar pengar. gjorde för sjukreseutredningens räkningen beräkning av kostnaderna vid en övergång till flygresor och kom fram till enmerkostnad på . Med de hotellpriser somgäller tror jag inte att det blir någon merkostnad över huvud taget. Detvill jag belysa med följande exempel: Båten kostar , vilstol , bussen frånNynäshamn och åter . Ett hotellrum kostar på 510 kr.för . Det kostar på 395. Låt oss då ta ettgenomsnitt och säga att ett hotellrum kostar . Bussen till kanske kostar . - det har jag i och för sig inte kollat. Dä ärvi uppe i en kostnad på . Flygresan kostar 730. Pä någotsätt skall man ta sig från till , men ofta hämtas mantill . Detta är alltså faktiska kostnader som bevisar attflygresan inte är ett dyrare alternativ. Jag anser dessutom att man kan ha rätt att pä denna frågafå lägga medmänskliga aspekter. Frågan är av stor lokal betydelse, och det ärockså en fråga om människors lika värde och rättigheter. Ingen ifrågasätterriksdagsmännens självklara rätt att flyga. Jag vädjar alltså till kammarensledamöter om förståelse för de synpunkter jag här framfört. Jag skulle vilja ställa en fråga tillutskottets företrädare. Vad är det som hindrar utskottsmajoriteten från att nuta ställning i denna fråga, när det bevisligen inte är en kostnadsfråga? Är detmöjligen arbetsformer? Om det är så, är det nästan skrämmande attdet skulle vara skälet till att man inte kan lösa denna fråga på ett praktisktoch rationellt sätt. Vad är det som avhäller från att stödjareservationen i denna del? Jag förstår inte det, eftersom yrkandet ireservationen sammanfaller exakt med det förslag som fördefram i en motion . Jag yrkar bifall till den reservation som ärfogad till betänkandet. I dettaanförande instämde (). 160 (): Vi har att behandla sex motioner från denallmänna motionstiden . Alla berör ersättningar för sjukresor. De flesta avmotionerna gäller frågor som behandlades av sjukreseutredningen, vilkenavlämnade sitt betänkande . De krav som framförs i motion 453 av ochBengt samt i motion 1800 av i m. fl. haraktualiserats genom sjukreseutredningen. Detsamma gäller de problem som MariaLagergren m. fl. tar upp i motion 1274, nämligen kommunernas rätt tillersättning för sjukresor som de ombesörjer. I sjukreseutredningens betänkande föreslås att kommuneroch landsting skall kunna fä ersättning från sjukförsäkringen, precis sommotionärerna begär. Eftersom utredningsbetänkandet f. n. bereds i departementetyrkar utskottet avslag pä motionerna 453, 1800 och 1274. När det gäller motionen 450 av m.fl. begärmotionärerna en översyn av sjukreseförordningen syftande till att ävenarbetsresa skall kunna ersättas som sjukresa. I motionen framförs attsjuktiderna kan förkortas om en sjukskriven person, som egentligen är arbetsförmen inte kan ta sig till och frän arbetet pä grund av kvarvaranderörelsehinder, skall kunna få ersättning från sjukförsäkringen för arbetsresormed taxi. Utskottet menar att motionärernas förslag medför en genomgripandeförändring av reglerna för sjukresor. Ett bifall till motionen innebär attriksdagen ställer sig positiv till att arbetsresor i vissa fall skullejämställas med sjukresor till och frän läkare och sjukhus. Vi är därför inteberedda att nu ta ställning till en sådan ändring av ersättningsreglerna sommotionen syftar till. Därför yrkar vi avslag på motion 450. Slutligen skall jag säga några ord om motionerna 455 och1258 av m. fl. Innehållet i motionernahar föredragit här. Gemensamt för dessa motioner är kraven attvissa delar av sjukreseutredningens förslag skallföreläggas för beslut. Centerledamöterna i utskottet har ocksåreserverat sig till förmån för dessa motioner. I föredragning här talade hon om de högakostnader som drabbar vissa grupper i samhället. Jag kan hälla med GunhildBolander om det. Men det borde ha haft i tankarna, när centernhöjde karensbeloppet för resekostnader. Den höjningen är en produkt som härrörfrån den centerpartistiska socialministern. Under behandlingen av ärendetuppvaktades utskottet av handikappförbunden. De påpekade de kostnader höjningenskulle komma att medföra. När utskottet för behandlademotioner med samma krav som de vi har att ta ställning till , var vi eniga omatt avvakta beredningen av sjukreseutredningens betänkande. Vi hade oss bekant att socialdepartementetförberedde en behandling av utredningens betänkande. Och socialministern hardärefter i propositionen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenaviserat att en arbetsgrupp skall tillsättas med representanter försocialdepartementet 11 protokoll 1982/83:150-151 Arbetsgruppen skall till den 1januari 1984 redovisa ett underlag för beslut om hur sjukreseutredningensförslag skall genomföras. Efter regeringsskiftet har det alltså snabbt tagitsinitiativ till att den så angelägna frågan - på den punkten håller jag medGunhild - om sjukreseersättning skall få en lösning. frågade vad som förhindrar utskottetatt ta ställning till förmån för motionerna. Jag vill vända på frågan och säga;Vad värdet som förhindrade att ta initiativ till en lösningav den här frågan under den förra regeringsperioden? lämnade sitt betänkande i juni 1981.Remisstiden gick ut . Därefter återstod ungefär tio månaderför den sittande regeringen att ta initiativ så att någonting skulle hända närdet gällde sjukreseutredningens förslag. Men åtminstone inom oppositionen fickvi aldrig någon kännedom om att något som helst förslag eller initiativ var pågång. Jag vänder mig alltså åter till ochställer frågan: Vad var det för hinder som låg i vägen ? Utskottsmajoriteten har , liksom vid den tidigarebehandlingen för , ansett att det finns goda skäl att avvaktaresultatet av den beredning som har påbörjats och som kommit ett steg längresedan förra gången. Vi yrkar därför avslag även på motionerna 445 och 1258. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 161 () replik; När frågan behandlades i socialutskottet ihöstas trodde alla att det skulle komma ett regeringsförslag i kommandebudgetproposition. Det gjorde det inte. och därför väckte jag på nytt frågan omspeciellt sjukresor med flyg till . Förslaget i den nya propositionen174 om att överflytta det ekonomiska ansvaret till sjukvårdshuvudmännen innebäratt det går år utan att någonting händer. När man nu kan påvisa att detinte innebär några merkostnader att lösa frågan för gotlänningarnas del menarjag att utskottet kunde ha brutit ut speciellt den här frågan och därmed fåttden ur världen-, när vi nu har väntat på att få frågan löst. Det ärfaktiskt inte pä något sätt ett övermaga krav, utan det handlar om etträttvisekrav som borde ha varit tillgodosett för länge sedan. 162INGEGERD () replik: Jag ber att få instämma med att den här frågan kunde ha varit löst tidigare; initiativ kunde ha tagitstidigare. Anser man frän att man har väntat , bordeman under sex års regeringsperiod med tvä centerpartistiska socialministraråtminstone ha kunnat föra fram något initiativ. Detta var vad vi påpekade i vår motion 1981/82:1099. Dåvisste vi att sjukreseutredningens förslag var klart, och vi visste attremissarbetet var Menvi krävde då inte, som gör här , att få ett Nr 151speciellt förslag i enlighet med utredningen. Däremot pekade vi pä att Torsdaeen den remissutfallet hade visat på så delade meningar att förslagetborde behandlas in ; iqöt i en ochsamma omgång. Det är precis vad vi skrev i vår motion, som vi nu _ Jag har fortfarande inte fått något svar från GunhildBolander beträffande vad som hindrade centerregeringen att aktualisera den härfrågan efter . 163 () replik: Det talas om de sex borgerliga regeringsåren.Under hela väcktes förslag i riktning mot en lösning av frågan förgotlänningarnas del. Men de förslagen gick till sjukreseutredningen, som ladefram sitt betänkande . Det kan naturligtvis sägas att den borgerliga regeringen,den hade på sig, hade kunnat lägga fram ett förslag. Mendet var mycket annat som skulle behandlas, och regeringen hann förmodligen intemed det. Jag är dock ganska övertygad om att det förslaget hade förelegat i dagom vi hade haft en icke-socialistisk regering. 164 () replik; Jag vill barakonstatera som ett sammandrag av senaste yttrande att vadcenterpartiet inte hann och orkade med skall' socialdemokraterna genomföra påett halvår. 165TOMMY (vpk): I vpk:s motion 729 tar vi upp frågan om enöversyn av hur kostnadsskyddet - en översyn av högkostnadsskyddet i alla dessdelar. Det är bara det att den motionen inte behandlas i utskottets betänkande23 utan tas upp i ett senare betänkande under . I den motionen behandlar vi högkostnadsskyddet medutgångspunkt i uppfattningen att det borde gälla alla barn i en familj. F. n.gör det inte det, om det exempelvis är fråga om två föräldrar som har flyttatsamman och som har barn med sig in i den nya familjebildningen. Det gäller inte heller fullt ut vid ren sjukvård, utan detblir bara fråga om en halv stämpling. Vi i vpk anser att man, oavsett om mansöker läkarvård eller sjukvård i övrigt, skall ha full stämpling. Vår motioninnefattar också högkostnadsskydd för resor. Det förhällandet att motionen inte finns med i det härbetänkandet bottnar sannolikt i att den innehåller flera delkrav. Vi har ansett att det finns anledning att se över alltdetta och att man framgent bör se till att i högkostnadsskyddet innefattas deolika delar som vi har tagit upp. Men det finns anledning att återkomma däromnär motionen behandlas. Vi harfrän vpk begärt en total avgiftsbefrielse när det gäller sjukvård, och i avvaktan på en sådan vill viåtminstone ha en förbättring av högkostnadsskyddet. Vi har samma uppfattning - att resekostnaderna böromfattas av högkostnadsskyddet - som motionärerna och framför i motionen 453. Därför tänker vi för vår del stödja denreservation som har fogats till betänkandet och som bl. a. gäller den motionen.Det är mer formella skäl vad gäller utskottsbehandlingen än politiska skäl hososs som gör att vi inte har någon egen reservation. Men vi har uppfattningenatt detta skall vara med, och vi kommer därför att stödja reservationen. Vikommer alltså också att ta ställning i frågan om sjukresor till och frånGotland, som omfattas av samma reservation. Det gör vi bl. a. därför att vårpartiförening på har gjort en hemställan till riksdagsgruppenom att vi skall aktualisera de här frågorna. Vpk pä tycker, i likhetmed , att de nuvarande reglerna - som innebär att kostnad förflyg inte får ingå i reskostnaderna - är orimliga när det gäller en plats somGotland med dess speciella belägenhet. Jag skall inte lägga mig i trätan mellan ett f. d.regeringsparti och det nuvarande regeringspartiet om anledningen till att maninte har lyckats få fram ett förslag i den här riktningen. Jag vill barakonstatera att det nu föreligger ett förslag, och vi kommer att ställning tillförmån för det. 166MARIA (); Med anledning av attsocialförsäkringsutskottet har avstyrkt motionen 1274 angående nyttjande avfärdtjänsten vid sjukresor vill jag mycket kort utveckla vad vi motionärersyftade till med vår motion. Jag har själv arbetat på ett servicecenter förpensionärer och har fortfarande väldigt god kontakt med dessa åldringar, varförjag vet hur de upplever detta med att ej få använda färdtjänsten för resor tilloch från sin läkare. Det är för dem inte i första hand fråga om ekonomin, utandet är krånglet kring resan som oroar dessa gamla människor. De skall säga tilltaxiföraren om ett kvitto på reskostnaderna. De skall be läkaren, som ofta ärganska jäktad, att få kvittot påskrivet. När de kommer hem till bostaden skallde sända kvittot - eller kvittona, om de har gjort flera resor, vilket inte ärovanligt - till . Dessutom skall de bifoga läkarintyget. Efteren tid av väntan kommer sedan en postanvisning på pengarna, som patienten dåfår anlita färdtjänsten för att hämta på postkontoret.