prot · G609129 · 1982-12-31 00:00:00 — Det äringet tvivel om att postverket försöker förena sin bedömning av postservicenmed behovet av butiker och ^varudistribution. I och för sig tycker jag att detjag sagt inte är någon stor nyhet, utan svaret beskriver den verklighet sompostverket fungerar i. Just i det speciella fall som Pär^Granstedt tar upp - poststället Oaxen - har vi fått in ettöverklagande från kommun. Kommunen går emot postverkets förslag omövergång till ^lantbrevbäring. Det ärendet skall beredas i vanlig ordning, ochvi får då ta ställning till huruvida postverket i detta fall gjort någon annanbedömning än den som generellt bör gälla. Det är ändå så att postverketsuppgift naturligtvis är att se till att vi får en fungerande postservice. uppgift liksom uppgiften att täcka sina kostnader skall givetvisvägas mot möjligheten att medverka till en förbättrad glesbygdsservice totaltsett. Om postverkets service i glesbygd 60 ^GRANSTEDT (c); Kommunikationsministernsäger att vad som här beskrivs är det sätt varpå postverket uppträder. Med mittkonkreta exempel ville jag visa att så inte är fallet. agerar intealltid på det sättet. Det är möjligt att det finns exempel på att postverkethär handlat så som kommunikationsministern beskriver. ^Å^ andra sidan finnsdet också exempel på motsatsen. Fallet Oaxen är ett sådant exempel. Vidare framgår det av postverketsresonemang - jag utgår från att också kommunikationsministern har dehandlingarna till sitt förfogande- att man inte gärna vill diskuteraglesbygdsservicen. Vad man diskuterar är i stället effekterna när det gällerpostens service, den rent ^postala verksamheten. Man får ett intryck av attpostverket ser det som sin uppgift att åstadkomma bästa möjliga postservicetill lägsta möjliga kostnad. Några andra hänsyn behöver man alltså inte ta. Detär det som jag tycker är felaktigt. Även kommunikationsministern verkar vara avden uppfattningen. Man skall alltså kunna tänka sig enlösning som kanske inte är den absolut idealiska ur rent postal synvinkel, omdet innebär att posten medverkar ^fill att stödja annan service och till attupprätthålla en totalt sett bättre service i glesbygden. Självfallet vill jag inte dra in^kommunikafionsministern i någon diskussion om det enskilda fallet. Jagbegriper mycket väl att det inte är möjligt. Men det är viktigt att principenslås fast att posten bör ta det totala ansvaret. Posten bör medverka tilllösningar som skapar bästa möjliga service totalt sett - även service när detinte innebär en idealisk lösning ur postal synvinkel. Överläggningenvar härmed avslutad. Om regeringens förtroende för domänverkets styrelse 12 § Svar på fråga 1982/83:403 om regeringensförtroende för domänverkets styrelse 61 Statsrådet ^ROINE : ^Lestander har frågatom domänverkets styrelse alltjämt åtnjuter regeringens förtroende och vilkaåtgärder regeringen i annat fall avser att vidta. Jag förstår att ^Lestander med sinfråga syftar på de förhållanden inom domänverket som har diskuterats och som också hargranskats av ^jusfitiekanslern. I ^jusfitiekanslerns utredning riktas intenågon kritik mot domänverkets styrelse. Några åtgärder är inte aktuella. 62 ^LESTANDER (vpk): Jag villtacka statsrådet ^Roine för svaret på min fråga. Enligt ^vpk:s sätt attse på domänverket och dess dotterbolag skall drift och verksamhet tjäna somreklam för statligt ägande. De uppmärksammade turerna beträffande husaffärernai och det faktum att ^Schotte och nu befriats från sinaarbetsuppgifter tyder på att motsatsen varit fallet. Förtroendet fördomänverket som förvaltare av en mycket betydande del av den naturtillgång somden svenska skogen utgör måste återställas. En fråga som då måste ställas är omdomänverkets styrelse, som ytterst är ansvarig för ledningen av verksamheten,har skött sin uppgift på ett förtroendeingivande sätt. ^Jusfitiekanslerns rapport skildraringående vissa av dotterbolagens marknadsinsatser på den italienskahusmarknaden. Rapporten visar också hur höga förväntningarna var på storaförsäljningar. Den skildrar även styrelsen meddelades attbedömningarna varit helt felaktiga. Styrelsen borde i det läget ha ställt mångafrågor. ^Ingenfing i rapporten tyder på att så skulle ha skett. Styrelsen harockså i massmedia beklagat att den fått otillräcklig eller missvisandeinformation. I sitt yttrande över ^justitiekans-^lerns rapport, under rubrikenAvslutande synpunkter, skriver domänverkets styrelse: "Nödvändigaupplysningar föreligger . ^efterforskas de inte heller." Kan en styrelse som skall förvalta såstora värden ha folkets förtroende efter sådana närmast likgiltiga kommentarer?Anser regeringen att man kan återvinna människornas respekt och förtroende fördomänverksverksamheten utan att man filisätter en engagerad, intresserad ochkraftfull ledning för domänverket? Anser regeringen verkligen att vad somhittills hänt pekar på att den nuvarande styrelsen är mäktig den uppgiften? Iså fall delar jag inte regeringens uppfattning. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1982/83:430 om tidpunkten förbehandling av visst ärende om lokaliseringsstöd 63 Statsrådet ^ROINE : ^Lestander har frågatindustriministern vilka orsakerna är ^fill att beslut i ett ärende rörande^regionalpolitiskt stöd till en anläggning för framställning av ^lättklinker iArjeplog har dröjt, och när beslut kommer att fattas. Frågan har överlämnats ^fill mig. ^Lestander har tidigare frågat industriministernvilka åtgärder regeringen kommer att vidta med anledning av ifrågavarandeansökan. Redan av industriministerns svar på den här frågan här i kammaren fören dryg månad sedan framgick vilka svåra avväganden som krävdes vid denslutliga prövningen av ärendet. Vid regeringssammanträdet den 21 april1983 avslog regeringen ansökningen. På grund av ärendets kompliceradekaraktär tog beredningen . Det var angeläget att dels avvakta besked omvilket engagemang övriga ^medfinansiärer i projektet var beredda att ställa uppmed, dels låta alla som varit berörda av projektet och som önskat framförasynpunkter få tillfälle ^fill detta. Om tidpunkten för behandling av visst ärende omlokaliseringsstöd 64 ^LESTANDER (vpk): Jag får tacka statsrådet ^Roine ^Carissonför svaret. ^Lättklinkerproduktion i har manplanerat att starta . som förstaktualiserade projektet fick på grund av för låg egen betalningsinsats intesamhällsstöd. Idén om produktionen togs upp av ett annat företag.Produktionsplanerna har hela ^fiden stötts av kommun. Ett ofta upprepat argument från olika regeringarhar varit; Kom med realistiska förslag och produktidéer, så skall vi skaffapengar. Här kunde man visa att deklarationerna också var avsedda att följas uppmed konkreta ^pohtiska beslut. Men fabriken i skulle ha konkurreratmed ett monopolföretag. Är regeringens beslut att inte stödja lokaliseringen eneftergift åt de ^kapitalintressen som ligger bakom ^Leca? Men ännu allvarligare är frågan varförregeringsbeslutet har dröjt så länge^.^ Att dra ärenden i långbänk var någotsom de borgerliga regeringarna med rätta ^krifiserades för. Här utgör Arjeplogs^lättklinkerprojekt ett exempel på hur den ^socialdemokrafiska regeringenkopierat dåliga vanor. I de planer som det företag utarbetat somskulle driva produktionen i A^r^ieplog ingick produktionsstart . Omplanerna på ^lättklinker^produktion i förverkligas, trots attregeringen icke stöder ^etableringen, har regeringens senfärdighet försvåratgenomförandet av produktionsstart . Att bryta byggmaterialmonopolens makt,och därmed sänka byggmaterialkostnaderna, borde vara en gemensam, angelägenuppgift för ^arbetarrö- Om tidpunkten för behandling av visst ärende omlokaliseringsstöd I den här aktuella frågan har vi tyvärr ensamma stått för denvärderingen. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Föredrogs och hänvisades 1982/83:150 bil. 1, ^yrk. 10-15 ^fillskatteutskottet bil. 2 till utbildningsutskottet bil. 3 ^fillarbetsmarknadsutskottet bil. 4 till civilutskottet i övrigt tillfinansutskottet 15 § ^Anf. 65 TREDJE VICE TALMANNEN: På morgondagens föredragningslista upptasskatteutskottets betänkande 40 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 16 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:2406 av ^Wachtmeister ^m. Utvidgningav skattskyldigheten i för aktievinster, ^m. ^(prop. 1982/83:144) 1982/83:2407av ^m. Ändringi byggnadslagen (1947:385) ^m. ^(prop. 1982/83:167) 1982/83:2408 av ^m. fl.1982/83:2409 av ^m. ^Telesatellitprojektet ^Tele-X, ^m. ^m.^(prop. 1982/83:168) 1982/83:2410av ^BerfiY^io^na^x^io^n^ ^m./^;. Regleringav priserna på fisk, ^m. ^(prop. 1982/83:171) 1982/83:2411 av ^Brunander och Förslag till lag om bekämpande av ^salmonella hos djur^(prop. 17 § Anmäldes och bordlades ^betänkanden 1982/83:9 Planering och anslag för totalförsvaret^(prop. 1982/83:100 delvis 1982/83:119) 1982/83:10 Vissa anslagsfrågorför det ekonomiska försvaret ^(prop. 1982/83:32Anslag på tilläggsbudget III ^(prop. 1982/83:125 delvis) 1982/83:32^Mineralpolifik ^(prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:27Förslag till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 ^(prop. 1982/83:125 delvis) 1982/83:28 Förslagtill tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 ^(prop. 1982/83:125 delvis) 18 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:457 av Per ^(m) ^fill statsrådet^Roine om redovisningen i varvspropositionen av visstbeslutsunderlag: Varför redovisas inteSvenska Varvs rapport i sin helhet ivarvspropositionen? 1982/83:458 av ^(m) till utbildningsministern om procedurreglernavid val av universitetsrektorer: Vilka är ^mofiven för attregeringen, mitt under pågående val av universitetsrektorer, ändratprocedurreglerna? Är universitetsstyrelsens ökade betydelse på valförsamlingensbekostnad ett led i strävandena att öka politikerinflytandet vid universiteten? 19 § Kammaren åtskildes .