prot · G609134 · 1982-12-31 00:00:00 — Det finns väldigt många skäl attmed kraft försöka bryta den inflationstendens som vi har i , och som vihar haft . Det finns särskilt starka skäl att göra det. Vi vetnämligen att vi, om vi skall lyckas med det som är vår uppgift - att ocksåklara sysselsättningen - måste se till att vi ligger på samma nivåsom de Om det s. k. 2-procentsmålet för den kommunala tillväxten Om det s. k. 2-procentsmålet för den kommunala tillväxten länder somenbart ägnar sig åt att bekämpa inflationen och som struntar i effekterna påsysselsättningen. Vi måste vara bättre än de. Jag skulle till vilja säga att jag inteanser det meningsfullt att diskutera frågan om vi nu inte kommer att lyckas meddetta. Arbetet måste ändå sättas in på att diskutera hur vi skall lyckas medatt få ner inflafionen till den här nivån; om vi ägnar stort intresse åt defrågor som nu ställer, då får vi inte tid över till det. Regeringen har den uppfattningen att med den politik somvi lägger fram, kommer vi att lyckas samla människorna bakom de ansträngningarsom behövs för att nå målet om en högst 4-procentig inflation. Det är ingenlätt polifik; den kommer att kräva insatser av väldigt många. Det är inteheller någon lättsinnig politik. Jag tyckte ibland att det lät som om IngemarEliasson ansåg att vi ägnade oss åt sådant; jag hoppas att han inte menade det. Den 2-procentiga expansionen i kommunerna kommer att kunnagenomföras med den politik som regeringen nu lägger fram i kompletteringspropositionen. förekommer det i debatten, framför allt imassmedia, en underlig beskrivning av vad som händer i politiken; det drabbarväl både och mig, liksom andra som är engagerade. är detkanske också så att det man säger inte riktigt går fram. bad mig att säga något omsysselsättningen. Det gör jag gärna - precis som jag gör det vid nästan varjeföredrag på ett socialdemokratiskt möte eller på annat håll. Det finns inte den motsättning som man ibland vill göragällande mellan kampen för den fulla sysselsättningen och kampen för att fåkontroll på budgetunderskottet. Jag håller helt med om attbudgetunderskottet har stora negativa effekter på sysselsättningen, både häroch , i det korta perspektivet, och på lång sikt. Därför tar också regeringeni kompletteringspropositionen mycket allvarligt på detta problem. Det finnsklara direktiv från regeringen också när det gäller budgetunderskottet. På denpunkten råder alltså inte några delade meningar mellan ochmig. Jag vill sedan beträffande den aktuella situationen säga;Vi anser att kampen för den fulla sysselsättningen är den viktigaste för oss.För att klara den behöver vi komma till rätta med underskottet och hålla nereinflationen. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 59INGEMAR (): Jag vill försöka klara ut detta med denkommunala expansionen och behovet av den. Jag vill än en gång understryka attjag inte ifrågasätter behovet av vare sig äldreomsorg eller ökad barnomsorg.Men är det nödvändigt med en 2-procentig expansion för att ge kommuninvånarna Man kan se till att annat hålls tillbaka i stället och man kan testaefterfrågan genom att finansiera med avgifter i större utsträckning än vad somsker ; det blir ju inte dyrare för kommuninvånarna. Frågan är om man skallta in pengarna med tvång och bygga ut någon verksamhet eller om man skall testaefterfrågan genom att ta ut avgifter som betalas av dem som efterfrågarverksamheten i fråga. Det finns ingen möjlighet att gå enbart den ena eller denandra vägen. Men man kan i större utsträckning gå avgiftsvägen,just för att få en test på om kommuninvånarna efterfrågar verksamheten i dengrad som vi antar. Den summariska beskrivning som jag gjorde av densocialdemokratiska regeringens tyckte varorättvis. Åtgärderna har bestått av fortsatta höjningar av skattetrycket. Detär viktigt att göra skillnad mellan höjning av skattetrycket och olika enskildaskattehöjningar. De avgiftshöjningar som var med om motsvarades avskattesänkningar på en annan punkt. Det innebar alltså ingen höjning av uttagetav skatter. Men ovanpå detta har socialdemokraterna höjt bådearbetsgivaravgifter och, framför allt, moms. Och det gjorde man för attfinansiera nya utgifter. Det innebar alltså att expansionen av utgifter stegsnabbt och att skatteuttaget också ökade. Summan av allt detta blev ändå ettstörre underskott i statens budget, som skall finansieras med lån. Det är den vägen man inte kan gå vidare på - utgifterskruvar upp skattetrycket och skattetrycket minskar möjhgheterna att betalaskatter därför att näringslivet inte kan expandera osv. Man låter sig dras neri problemen i stället för att komma ur dem. Det är det ekorrhjul som man intekan fortsätta att springa i - något som regeringen ändå envisas med att göra.Det är för att man inte vill erkänna att besparingar behövs. Det här är liksompudelns kärna: regeringen måste erkänna att besparingar måste ske i statensbudget. man erkänner det och lägger fram förslag, desto har vichans att komma ut ur det kretslopp som går i fel riktning. På kort sikt - - räknar regeringen med enökning av antalet sysselsatta i kommunen med 19 000, om jag minns rätt frånkompletteringspropositionen. Det kan verkligen ifrågasättas om det inträffar.Det finns ett par förutsättningar, varav den ena är att man inte höjde arbetsgivaravgifterna.Det är utmärkt. Det beskedet har många kommunalmän mottagit med öppen famn. Detgör också vi. Det är att gå i rätt riktning att låta bli att höjaarbetsgivaravgifterna och i stället fundera på eventuella höjningar avenergiskatterna vid bedömningen av kommunernas ekonomi och deras möjhgheter attklara sysselsättningen. Det andra man gör är att införa ett rekryteringsstöd. Detskall jag strax återkomma till. Summan av dessa båda åtgärder ifrågasätts intebara av mig när det gäller effekterna på arbetsmarknaden utan också av en långrad framstående kommunalmän i eget parti. I senaste numretav har man gjort en enkät bland ett antal socialdemokratiskakommunalmän. Ingen av dem tror att det här innebär en ökad efterfrågan påarbetskraft i kommunerna. Det kan man naturligtvis beklaga, men man måste ändåse det som en allvarlig indikation på att regeringen har Om det s. k. 2-procentsmålet för den kommunala tillväxten Om det s. k. 2-procentsmålet för den kommunala tillväxten överskattatexpansionen i kommunerna när det gäller antalet sysselsatta. Då måste någotannat till, och det är naturligtvis att försöka stimulera expansionen i restenav ekonomin, dvs. det enskilda näringslivet och framför allt den enskildatjänstesektorn. Det är då som en fortsatt skattehöjning leder i annan riktning.Ändå travar regeringen på därvidlag. Rekryteringsstödet får vi återkomma till i motioner, menjag tycker - och det är min allmänna inställning - att det är för krångligtupplagt för att kommunerna skall reagera på förslaget. Om man summerar det jag diskuterat så här långt, innebärdet att fyraprocentsinflationen inte kommer att inträffa. Ni klarar inte att nåner till det, av skäl som jag har angett. Därför blir det heller ingen2-procentig expansion av den kommunala verksamheten. Under detta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Först några ord om höjningar avarbetsgivaravgiften som vi har bakom oss. Vi höjdearbetsgivaravgiften för att betala den skatteomläggning som ,och socialdemokraterna var överens om. säger han inte menade att den var negativ, eftersom den inte höjde skattetrycket.Det var annat han menade. När det gällde arbetsgivaravgiften måste det alltsåha varit de som vi höjde arbetsmarknadsavgiften med för att finansieravårt vallöfte om förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. Men, , nu när har gått, har nihär i lagt fram förslag beträffande de elever iarbetsmarknadsutbildningen som enligt regeringens förslag skulle få oförändradnivå på sin dagersättning -alltså . Ni vill tillmötesgå dem och lägga på20 kr. Ni skulle få de pengarna genom omfördelning av kostnader inomarbetslöshetsförsäkringen. Men, , det måste bli ett hål, ettytterligare budgetunderskott med det sätt som ni nu räknar på - eftersom dessa0,i arbetsmarknadsavgift finns med i den ursprungliga finansieringen. Detgår inte ihop med det resonemang som nu för. Det kan kanske vara bra ibland att avslöja den litetsvepande kritik som framförs mot regeringens politik. Jag får intrycket att tror att vi på densocialdemokratiska sidan har något emot privata tjänster i allmänhet. Det harvi inte alls! Jag gläder mig mycket åt den ökning av sysselsättningen på 22 000personer som finns inom privata tjänster för jämförtmed . Men jag tycker att vissa grundläggande trygghetsaspekterpå människornas tillvaro skall tillgodoses genom de offentliga tjänsterna. Dithör barnomsorgen och äldreomsorgen. Det var genom att se efter vilka behov detfinns där - som vi känner så väl att vi inte behöver mäta dem med ytterligareutgifter, eftersom vi vet att de behoven finns - som vi kom fram till den 2-procentigaökningen i kommunerna. Låt mig säga, herr talman, att tror att vi klarar att komma ned till en 4-procentig inflationsnivå. Jagskulle vilja ställa en fråga till , även om jag vet att det ärhan som är frågaren och jag som är svararen: Tycker att detvore bra om vi kom ned till den här nivån? Vill tillsammansmed oss försöka arbeta för att vi skall nå dit? 61 (): På den senaste frågan kan jag svara obetingatja. Vi vill ha så låg inflation som möjligt, och vi kommer att lägga upp vårekonomiska politik så att vi hjälper till att nå dithän. Ett sätt att göra det, , är att ta fastapå våra besparingsförslag. Man kommer inte ned till en lägre inflation, om maninte gör något åt statens budgetunderskott - därför att staten driver uppräntenivån, därför att staten stöter bort ett stort antal investeringar med denupplåning staten måste gå ut med för att täcka sin budget. Ju snarareregeringen erkänner att besparingar är nödvändiga just för att nå det egnainflationsmålet, desto större chanser är det att ni faktiskt lyckas. Det är enförutsättning, och vi vill ge det som ett gott råd - vårt bidrag i detta arbete-om ni är intresserade av den hjälpen. Mitt resonemang, , närdet gäller skatter och utgifter går visst ihop! Vi har redovisat ett lägrebudgetunderskott, trots att vi på några punkter hade högre utgiftsnivåer. Bl.a. tyckte vi att det var rimligt att de AMU-elever som inte fått någon höjningalls av sitt utbildningsbidrag också fick en liten förbättring. Det var utslagav en solidaritetstanke och ingenting annat. Vi har lägre skattetryck, vi harlägre utgifter, därför kan vi också ha ett lägre budgetunderskott. Denekonomiska politiken kommer vi att driva vidare. Regeringen hänger upp sin ekonomiska politik påinflationsmålet. Det är riktigt tänkt, men man kommer inte att nå det målet.Man säger det egentligen själv i kompletteringsbudgeten: Det är först motslutet av 1984 som man kommer att vara nere i inflation. Genomsnittet för1984 kommer alltså att bli någonting helt annat, men man kompenserar bara för . Därmed låter man inflationen stå för ett antal besparingar. Det vore bättre,menar jag, att regeringen och inte inflationen bestämde var dessa besparingarskall ske. Det är glädjande att tjänstesektorn har ökat med 22 000eller någonting sådant, men det är exkl. handeln, och handeln har i ställetgått tillbaka starkt , som en självklar effekt av den höjdamomsen. Där har vi sambandet igen: Man förstör möjligheterna att nå fram tillfull sysselsättning, om man ständigt höjer skattetrycket. Det är särskiltfelaktigt att höja en skatt som momsen under pågående lågkonjunktur. Det kan tesig något annorlunda när vi nu går in i en högkonjunktur. Det kvarstår att från regeringens sida svara på hur manskall finansiera det höjda budgetunderskottet och hur man skall finansiera denkommunala expansion som regeringen förutsätter, nämligen . Om det s. k. 2-procentsmålet för den kommunala tillväxten Om det s. k. 2-procentsmålet för den kommunala tillväxten senarefrågan är uppenbarligen att det inte blir expansion om inteinflationsmålet på nås. Jag menar att det inte kommer att nås, och då blirdet inte heller den höga kommunala expansion som man har förutsatt, och därmedinte de sysselsättningstillskott från kommunerna som man har förutsatt. Då fårman försöka hitta motsvarande sysselsättning någon annanstans i ekonomin. Ocksåpå den punkten är mig svaret skyldig. Först vill jag säga att den siffra jag nämndeför privata tjänster inkluderade handeln. Socialdemokraterna har aldrig försökt säga något annat änatt budgetunderskottet har mycket stora negativa effekter, inte bara påsysselsättningen, som vi pratade om , utan också på inflationen.Budgetunderskott var vi inte vana vid i under den tidigare långasocialdemokratiska regeringsperioden. Det är någonting vi har fått vänja ossvid och någonting som jag hoppas att vi under den socialdemokratiskaperioden på nytt skall komma bort ifrån. Det ställningstagande till sambandet mellanbudgetunderskott och inflation som efterlyste från min sidabehöver han inte efterlysa särskilt . Det finns dokumenterat på åtskilligaställen i kompletteringspropositionen, och det är klart redovisat på förstasidan i de pressmeddelanden som har gått ut från . Det är viktigt för oss att komma till rätta medbudgetunderskottet. Därför är det naturligtvis också intressant för oss hurIngemar och hans parti kommer att ställa sig till förslagen att medarbetsmarknadspolitiska insatser bekämpa arbetslösheten. Alla vet att denunderliggande normala arbetsmarknaden fortfarande dras med mycket storaproblem. har själv alldeles nämnt en rad siffror. Allavet att det fordras stora arbetsmarknadspolitiska insatser under nästa år.Redan i budgetpropositionen, som har antagits av , och där jag ochIngemar tydligen hade i stort sett samma uppfattning om dessa frågor,gavs en god grund för en aktiv arbetsmarknadspolitik under ochvinter. Men vi bedömde ändå att det var nödvändigt att göra ytterligareinsatser. De finns föreslagna i kompletteringspropositionen. Vi vet att vi inte har pengar tillgängliga. Det kommer attkrävas ytterligare pengar. Därför har vi föreslagit att höjningar avenergiskatterna skall gälla redan från . Jag hoppas att - , som är så angelägenbåde om sysselsättningen och om att skapa alternativa energiformer till oljanoch kärnkraften och som också är så angelägen om att hålla nere budgetunderskottet,kommer att ställa sig på regeringens sida i denna fråga. Gör han inte detkommer han att medverka till att det blir ännu svårare för oss att under höstenbekämpa arbetslösheten. 63INGEMAR (): Arbetsmarknadsministern gör ett riktigtantagande när hon säger att är intresserat av att medverka till attvi når den fulla sysselsättningen och också när det gäller att stimuleraövergången till alternativa energikällor och att hålla nere inflationen. Alltdetta är riktigt. Men det leder inte automatiskt till att man skall fortsättaskruva upp skattetrycket. Alternativet till detta är att man också skär ned päutgiftssidan. man sätter sysselsättningen främst måste man hållaigen på andra punkter. Det är när regeringen låter alla utgifter skena i väglika fort som den också tvingas att öka skattetrycket, och detta ökadeskattetryck drar undan basen för en ökad sysselsättning. Den motverkar alltsåsitt eget syfte. Den dag regeringen med förslag till besparingar visar attden har förstått detta samband finns det också förutsättningar för att nå bådedet uppställda inflafionsmålet och det uppställda målet för sysselsättningen.Men innan man erkänner detta samband är dess värre förutsättningarna ganskasmå. skall lägga fram ett sammanhållet förslag närdet gäller kompletteringsbudgeten. Det kommer att följa dessa riktlinjer, dvs,vi håller fast vid ett antal besparingar från mittenregeringens tid och framåtsom en förutsättning för att klara just omsorgen om både priserna ochsysselsättningen. Om tipprustning av vissa järnvägssträckor i ' Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1982/83:427 om upprustning av vissa järnvägssträckor i har frågat mig om jag avsermedverka till att nödvändig upprustning sker av bansträckningarnaMalmö-Trelleborg och Malmö-Lomma-Kävlinge så att lokaltågstrafik kan bedrivaspå de båda linjerna. Det ligger naturligtvis, som också påpekar,i statsmakternas intresse att man får en ur samhällsekonomisk synpunkt lämpligavvägning mellan spårbunden trafik och landsvägstrafik. Det är också det minaförslag i budgetpropositionen syftar till. Jag är således beredd att verka föratt SJ får de investeringsmedel som krävs för att järnvägen skall kunna speladen centrala roll i transportsystemet som lagts fast i de trafikpolitiskabesluten. Däremot ligger det inom SJ:s beslutsområde att prioritera mellanolika investeringsobjekt. Förslaget i budgetpropositionen om att statsmakterna skallställa upp med erforderliga resurser i form av investeringar eller förstärktunderhåll i de fall en länshuvudman vill bibehålla persontrafiken på en nedläggningsprövadbandel och är beredd att betala för detta gäller bandelar som inte tillhörriksnätet. Härigenom ges huvudmännen större möjlighet än enligt 1979 års Om upprustning av vissa järnvägssträckor i beslut attbibehålla järnvägstrafiken. I vilken utsträckning det kan bli aktuellt medupprustningsåtgärder får visa sig vid förhandlingar mellan SJ och huvudmännenom trafikens omfattning. De föreslagna reglerna gäller bl. a. bandelenMalmö-Lomma-Kävlinge. Bandelen tillhör däremotaffärsbanenätet. Om länshuvudmannen önskar köpa trafik utöver den trafik SJbedriver på denna bandel är detta naturligtvis möjligt under förutsättning atthuvudmannen träffar avtal med SJ. Regeringen gav ut särskildariktlinjer för reglering av hur huvudmännens ersättning till SJ skall beräknasi sådana fall. Om särskilda investeringar krävs kan medel för dessa tas framantingen av SJ via statsbudgeten eller av huvudmannen själv. 65ULLA TILLÄNDER (c): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret på min fråga. Svaret är i långa stycken positivt. Då tänker jagspeciellt på den passus som säger att förslaget i budgetpropositionen om attstatsmakterna skall ställa upp med erforderliga resurser i form avinvesteringar eller förstärkt underhåll i de fall en länshuvudman villbibehålla persontrafiken på en nedläggningsprövad bandel och är beredd attbetala för detta gäller bandelar som inte tillhör riksnätet. Härigenom geshuvudmännen större möjlighet än enligt beslut att bibehållajärnvägstrafiken. I vilken utsträckning det kan bli aktuellt medupprustningsåtgärder får visa sig vid förhandlingar mellan SJ och huvudmännenom trafikens omfattning. Jag vet att det finns ett brett intresse för dettainom SSK. När jag ställde min fråga var det många nere i sominsåg att kommunikationsministerns svar - ett ja eller nej till frågan omstatsbidrag till spårbunden trafik i de fall som frågan gäller - skulle vara avavgörande betydelse för den spårbundna trafikens fortsatta utveckling isydvästra , men kanske också på andra ställen i landet. En förutsättning för att bibehålla t. ex. bananMalmö-Lomma-Kävlinge är att man får ett delat kostnadsansvar på så sätt attlänshuvudmannen svarar för kostnaderna för den rullande materielen, medanstaten svarar för kostnaderna för fasta anläggningar. I årets budgetproposition, bil. 8, s. 182, som statsrådetockså berör i svaret, återfinner man den intressanta passus om kostnadsansvaretdär de fall tas upp då huvudmannen vill upprätthålla persontrafiken på ennedläggningshotad bandel. Departementschefen anser det naturligt att staten isådana fall svarar för infrastrukturen. Statsmakterna skall alltså ställa upp med resurser i formav investeringar eller förstärkt underhåll för att en tillfredsställandestandard på banan skall kunna upprätthållas. Det slås också fast att statenskall stå för kapitalkostnader som baninvesteringar för med sig. En av anledningarna till att banan Malmö-Lomma-Kävlinge ärnedläggningsprövad är att det krävs stora investeringar vid fortsattpersontrafik. Om staten står för dessa basinvesteringar, finns det möjligheterför SSK att överta huvudmannaskapet för järnvägslinjen. I trafikutskottetsbetänkande nr 15, som kommeratt behandlas här i kammaren , finner man, såvitt jag vet, endefinition på vad som menas med infrastruktur. Det skall röra sig om t. ex.underbyggnad, räls, mötesspår, slipers, befintliga kontaktledningar samtstolpar och perronger. I anslutning fill detta skulle jag vilja ställa frågantill kommunikationsministern om han är beredd att i sina beslut vägledas avdenna definition av infrastruktur. Det skulle innebära goda förutsättningar förpersontrafiken, i första hand på banan Malmö-Lomma-Kävlinge. 66 Kommunikationsminister : Herr talman!I de kompletteringar som regeringen kommer att göra med anledning av riksdagensbeslut, när SJ och dess verksamhet skall behandlas, kommer vi att ta upp ochbelysa vad som ingår i infrastrukturen och på vilket sätt detta skall bedömas. Om behovet av nya anläggningar för överföring avjärnvägsvagnar till kontinenten 67 (): Då vill jag återigen understryka vad jag sadeinledningsvis, att staten måste bidra med kapitalinvesteringar. Det hoppas manockså på i sydvästra . Dessa förhoppningar bygger på två uttalanden, nämligendels det som utskottet säger och kommer att ta ställning till, delskommunikationsministerns eget uttalande som är hämtat ur budgetpropositionen.Såvitt jag kan se måste dessa två uttalanden vara grund nog för att man skallkunna rädda i första hand Lommabanan, men förhoppningsvis i en andra etappkanske också banan . Samma regler borde ju gälla i båda fallen. Jag vet att det inom SSK finns intresse för att satsa påden spårbundna trafiken, bl. a. i de här aktuella fallen. Somkommunikationsministern säkert väl inser, betyder ett positivt uttalande här mycket. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1982/83:444 om behovet av nya anläggningar för överföring avjärnvägsvagnar till kontinenten Per har frågat mig om detfinns några bärande motiv för etablering av helt nya anläggningar föröverföring av järnvägsvagnar fill kontinenten. efter det att jag tillträdde somkommunikationsminister gav jag förre generaldirektören i ,, i uppdrag att göra en översyn av beslutsunderlaget förförbindelser över . I det underlaget ingår numera också den rapport somSJ avlämnat om tågfärjeförbindelserna till kontinenten och . Innanöversynen av beslutsunderlaget är klar kan jag självfallet inte uttala Om behovet av nya anläggningar för överföring avjärnvägsvagnar till kontinenten mig om vilken strategi som kommer att väljas för tågöverföringar . 69 PER (): Jag ber först att få tackakommunikationsministern för svaret. Men jag konstaterar att ett viktigt beskedpå något sätt uteblivit. Jag tror att det är nödvändigt med ettklarläggande på det här fältet, för detta är en fråga som inte bara är enintern svensk angelägenhet. Den berör trafiken mellan åtskilliga länder som ärknutna till den södra . Det rör sig om en mycket kostnadskrävande investering, ochdet vore olyckligt, tycker jag, om man genom att inte agera skulle tillåta attfrågan avgörs på låt oss säga byrådirektörsnivå eller genom en enskild kommunsagerande. Jag vill alltså varna för att vi här genom en suboptimering - i bådeekonomisk och politisk mening - kan komma att hamna i ett rätt besvärligt läge. Kommunikationsministern har i andra sammanhang rest kravpå effekfiva förbindelser. Det är självklart att förbindelserna skall varaeffektiva i många, för att inte säga alla, avseenden. Men man kan ju inte nådetta mål om man inte ger förbindelserna en chans att vara effektiva, dvs. Det finns kapacitetsgränser i alla transportsystem, mendagens transportsystem för överföring av järnvägsvagnar är inte utnyttjadefullt ut. Jag menar därför att man självfallet måste fundera på att utnyttja debefintliga transportsystemen, innan man diskuterar vad man skall göra när mannår kapacitetstaket. På den punkten har jag den uppfattningen att det sannoliktär bättre, effektivare och förnuftigare att vidga kapacitetsgränsen inom debefintliga systemen innan man diskuterar att starta helt nya.