prot · G609115 · 1982-12-31 00:00:00 — Vad avserregeringen att göra för att öka avsättningen av bränsleflis? Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att den nuförda politiken inte skall få förödande effekter på den kommunala ekonomin ochsysselsättningen? Anser arbetsmarknadsministern att talet i valrörelsen om attmittenregeringen satsade på ökad arbetslöshet var förhastat och felakfigt? Vill arbetsmarknadsministern helst använda statens pengartill väsentliga framtidsinvesteringar eller till att i första hand öka detstatliga ägandet? Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län 25SVEN (vpk): Jag skall be att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Sammanfattningsvis innebär svaret enhänvisning till devalveringen, en förväntad konjunkturuppgång och en vissberedskap mot arbetslöshet om denna skulle bli ännu värre än vad den är . När det gäller devalveringen meddelar arbetsmarknadsministernatt den kommer att medföra, som hon säger, ökad produktion. Det är möjligt, menlät oss inte glömma att den svenska industrin arbetar med ettkapacitetsutnyttjande på . Företagen har alltså mängder av outnyttjadprodukfionskapacitet, och även om den av arbetsmarknadsministern omtaladekonjunkturuppgången till slut skulle komma - man har ju talat om den uppgångenunder , men teckentydarna har inte fått rätt än - så kommer det att gålång tid innan den får någon effekt på sysselsättningen. Det råder f. ö. starktdelade meningar om devalveringens effekter. Här finns faktiskt tecken som tyderpå att många företag helt enkelt bokstavligen har stoppat devalveringsvinsternai egen ficka. Vad beträffar företagens möjligheter att utan personalökningklara en ökad produktion har vi också att räkna med den snabba tekniskautvecklingen, robofiseringen och datoriseringen. Det är dessutom en gammal kändsanning att ökad produktion ger ökad produktivitet. När man får en större volymatt arbeta med finns det en benägenhet att man ökar effektiviteten genom höjdproduktivitet i själva processen. Det är ingen tillfällighet, fru arbetsmarknadsminister,att vi här i landet har förlorat 160 000 jobb inom industrin och faktiskt 25 000 Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län Någon har f. ö. tagit reda på att vi kommer att förloraytterligare ca 7 000 industrijobb. Jag tror att det var ordförandesom i något sammanhang refererade den uppgiften. Vad jag här säger är i hög grad tillämpligt påVästernorrlands län. Där visar prognoser på att länet kommer attförlora ca 8 000 arbetstillfällen fram tillslutet på första hälften av1980-talet. Om någon fill äventyrs trodde att den s. k. strukturomvandlingen iskogsindustrin är slut, så har han eller hon fel. Särskilt hårt drabbas nuVästernorrlands arbetsmarknad av en fortsatt strukturomvandling inom massa- ochpappersindustrin. Länet kommer strax efter då det gällerarbetslöshet. Och, som jag framhåller i interpellationen, nu drabbas nyaområden av länet - områden som fidigare betraktats som relativt förskonade frånarbetslöshet. Jag tänker då på sådana kommuner som , som dels genom SCA:srafionaliseringar, dels genom neddragningar av verksamheten vid Gullfiber iSöråker och annan industri där som har anknytning fill byggsektorn, direkteller indirekt kommer att förlora ca 1 000 arbetstillfällen - eller avtotalsysselsättningen - . Jag tror det vore bra för folket i den bygden omarbetsmarknadsministern ville kommentera den här dramatiska utvecklingen. Detfinns där en oro som man behöver beakta. Det finns t. ex. krav på att Timråkommun skall få betraktas som stödområde C. Det är ju ett begränsat krav, menen sådan omorganisafion vore ändå en välkommen åtgärd. Den krciftiga nedgången i byggnadsaktiviteten leder nutill fortsatt arbetslöshet inom byggnadsarbetarkåren i länet. De satsningar påtidigareläggning av vissa statliga investeringar som arbetsmarknadsministerntalar om skall naturligtvis inte förringas men är ändå inte helt tillräckliga.Här fordras insatser av en helt annan storleksordning. Det saknas faktiskt inteobjekt när det gäller t. ex. rekonstruktion av byggnader för t. ex. barn- ochäldreomsorg, effektutbyggnad i kraftverken i våra älvar, nya vägar ochjärnvägar. Då det gäller det sistnämnda - järnvägar - har vårt partiföreslagit en utbyggnad av järnvägen mellan och - ettverkligt samhällsnytfigt objekt som också är företagsekonomiskt motiverat. Detskulle kunna bli fill en s. k. storarbetsplats i länet och innebära eninjektion för att lätta på problemen på bygg- och anläggningssidan. Det finns flera sådana objekt som skulle vara till nyttaför hemmamarknaden - de kan gälla , domänverket och andra. Länet har också flera skotillverkare - länär inte bara ett massa- och papperslän eller skogslän. Men orderläget när detgäller den branschen är synnerligen dåligt; särskilt gäller det grövre skor.Här föreligger enligt länsarbetsnämndens prognoser risk för friställningarredan i vår, om inte flera av företagen kan få stödbeställningar från staten.Det gäller och , som är välkända problemkommuner. Eftersomarbetsmarknadsministern varit verksam i dessa sammanhang borde honkänna till det. Då detgäller den offentliga sektorn i allmänhet visar tyvärr utsikterna på fortsattåterhållsamhet och kärvhet. Det har varit så en lång följd av år, att just denoffentliga sektorn - dvs. i huvudsak kommuner och landsting - har"balanserat av" arbetslösheten inom industrin något så när. Så varsärskilt fallet under den förra konjunkturnedgången i industrin, då vi istället hade én expansion i den offentliga sektornsom så att säga tog upp nedgången i den privata; den offentliga sektornfungerade som en buffert. är det inte förhållandet. Tyvärr verkarregeringens polifik gentemot kommunerna öppna för en fortsattåtstramning. hade omkring 23 000arbetslösa medlemmar, och siffran tycks bara öka. Den gäller naturligtvis helalandet. var den kommunala sektorn en inkörsport för våra ungdomar; dekunde få rätt mycket jobb där. Men det händer faktiskt nu att utslagnakommunalanställda dyker upp i sina gamla jobb, nu i form av beredskapsarbetare. Här vill jag peka på en tendens som blivit allt vanligare.I sin strävan att hålla sig inom snäva budgetramar använder såväl statliga verksom kommuner och landsfing - medvetet eller omedvetet; det vill jag låta varaosagt - sig av möjligheten till extra arbetskraft via AMS-verksamhet.Arbetskraftskostnaden kommer då inte att belasta budgeten för det aktuellaföretaget i så stor utsträckning som när man tar pengarna ur egen ficka. Detligger ju nära till hands att försöka med det, då man har begränsade medel ochskall spara så mycket det går; det är ju inne att vara sparsam. Men resultatetblir i realiteten att de tidigare fasta jobben med viss trygghet ersätts avtillfälliga och otrygga beredskapsjobb, som är kortvariga. I går var jag ute i landet på en resa. Vi får ju lov attgöra sådana , vi riksdagsledamöter. kan mandär se deviser från valet på litet trasiga affischtavlor, och på bilarnasbakrutor finns fortfarande en del slagord klistrade. Jag lade då märke fill attgrundtemat som sitter kvar är SAP:s löfte att skapa arbete åt de arbetslösa.Det talades, som alla vet, populärt och litet svängigt om svängrum i stället försvångrem. Men arbetslösheten, som skulle minska, bara ökar. Det verkar som omregeringen mest är upptagen med att minska budgetunderskottet. Men hur går detdå med de robusta greppen för att skapa nya arbetsmarknader, som det talades omi flera sammanhang? Det räknas ibland på arbetslöshetens kostnader. I fjolgjorde en kalkyl, som jag tycker är mycket intressant ochvärdefull och som jag har med mig i bänken. och visadeatt de direkta kostnaderna för arbetslösheten den månaden var omkring 1 miljardkronor. Det var alltså de direkta kostnaderna. beräkningar har visat attarbetslösheten kostar 20 miljarder . Och om man inkluderarsamhällsförlusterna, rör det sig om det dubbla. En budget för sysselsättningen har ofta föreslagits- inteminst från fackligt håll. En sådan budget skulle visa på ett klart underskott isysselsättningen. Som vi ser det, krävs nu en verkligt bred offensiv mot dettaunderskott. Det var ju ändå så, när vi gick till val och många, många människorsåg fill att vi fick en ny regering, att dessa väljare ansåg att frågan omarbete åt Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län 11 protokoll 1982/83:113-115 Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län människornagår före allt annat. Därför röstade de som de gjorde i förvissningen att enrejäl ändring nu skulle komma till stånd. Först några ord om de två delar av landet sominterpella-' tionerna handlar om. När det gäller vill jag inte på något sättförringa utvecklingen där. Jag vet att man bland dem som är arbetslösa iHallands län upplever situafioner lika allvarligt som man gör i andra delar avlandet. Vi har en ökning i statisfiken för de kvarstående arbetssökande också iHallands län, även om. den ökningen är mindre än på andra ställen. Däremot har jag sett en del uppgifter där man använt dens. k. AKU-statistiken på ett kanske inte helt rättvisande sätt. Den är inte avden karaktärer att den låter sig med någon säkerhet tillämpas på enskilda län.Jag tror att en del av de jämförelser som gjorde baserade sig pådet sättet att använda stafistiken. Men har ett allvarligt lägejämfört med vad länet hade tidigare - det vill jag hålla med om. Att Hallandslän inte är ett av de mest utsatta länen i landet är naturligtvis ändå ett santkonstaterande. Om man går över till det andra området kan man konstatera,precis som sade, att kommun har haft mycket storasvårigheter och att utvecklingen i kommun inger stark oro. Jag är välmedveten om att man i har förlorat ungefär 900 arbetstillfällen under desenaste två åren. kommun har också uppvaktat ochinformerat om de planer som man har i kommunen för att försöka förbättra dettaläge. Det råder alltså inget tvivel om att vi är väl medvetna om läget när detgäller sysselsättningen i . Får jag sedan gå över till en del mera allmännakonstateranden. De båda inläggen handlade ju inte framför allt om den lokalasituationen utan om den allmänna politiken. Jag håller med om attarbetslöshetssiffrorna för februari är en dyster läsning. Precis somsocialdemokraterna sade under valrörelsen fick vi tyvärr räkna med dystraarbetslöshetssiffror . De som har förflutit sedan densocialdemokratiska regeringen trädde till har vi i mycket stor utsträckningägnat just åt åtgärder för att lösa sysselsättningsproblemen - för att på långsikt lägga grunden till en stabil sysselsättning och för att på kort sikt sökamotverka den snabba ökningen av arbetslösheten som hotade. Regeringen harhittills lagt ned på sysselsättningsskapandeåtgärder. De flesta åtgärderna har ju redan fått godkänt av den här riksdagen.Ungefär 50 000 fler personer sysselsätts i beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning och annat än . regering som tillträdde kan inte, och det framhöll vi ofta undervalrörelsen, på en gång vända den oerhört negativa utveckling som vårt land varinne i. Hade vi inte gjort de satsningar som vi beslöt om - medsysselsättnings- och investeringspaketet - hade läget emellertid varit änvärre. Jag kan till säga att det är glädjande att de bådamittenpartierna när vi lade fram de härförslagen i skilde sig från moderata samlingspartiet och stöddeförslagen om ytterligare medel till arbetsmarknadsverket. Det var också ettannat agerande än mittenpartiernas agerande under vårriksdagen . Haderiksdagen den gången stött de socialdemokratiska förslagen om bl. a.investeringssatsningar, hade det naturligtvis påverkat siffrorna redan vid denhär arbetslöshetsräkningen. Tyvärr har detta inte kunnat bli fallet, dåbesluten om investeringspaketet kunde fattas först sedan det blivit ensocialdemokratisk regering. Ser man framåt och försöker göra en bedömning av läget,kan nämnas att de olika länsarbetsnämndernas bedömningar har kommit in tilldepartementet och till . Detgäller redovisningar av det nuvarande läget och bedömningar om utvecklingen detnärmaste halvåret. Av dessa rapporter från länsarbetsnämnderna kan man dra denslutsatsen att i stort sett alla länsarbetsnämnder bedömer att vi har nåttbotten i den nedåtgående industrikonjunkturen. Man ser positivautvecklingstendenser. Det rapporteras att vissa industriföretag har börjat påett helt annat sätt än tidigare med ersättningsrekrytering. gör istort sett alla länsarbetsnämnder den bedömningen att det kommer att dröja tillslutet av året, innan vi får någon egentlig nyrekrytering på industrisidan. Mansäger också att industrierna söker utbildad, erfaren och yrkesvan arbetskraft.Därför, säger länsarbetsnämnderna, kommer problemen att bli stora bl. a. för demånga ungdomar som inte har hunnit skaffa sig erfarenhet och för de kvinnor somefter en del års hemmaarbete söker sig ut på arbetsmarknaden. Trots att länsarbetsnämnderna i de allra flesta fallvarnar för att det kan bli höga arbetslöshetssiffror , kan man sägaatt det görs en positiv bedömning av devalveringens effekter. Man talar omljusglimtar för industrin. Man talar om att den negativa utveckling vi haft försvensk industri håller på att brytas. , för sedan, offentliggjordesden senaste konjunkturrapporten. Där görs ännu mycket mer positiva bedömningari vad gäller industrin än i länsarbetsnämndernas rapporter. Där talar man t. o.m. om att man redan nu kan se någon liten nettoökning när det gällersysselsättningen. Jag har, herr talman, såvitt jag vet aldrig tidigaredebatterat med . Jag måste säga att jag blev något överraskad överde många svepande generella formuleringarna. Jag tror att det som jag nu harredovisat, både i fråga om länsarbetsnämndernas bedömning och om den senasterapporten från , visar att det som sade omfalsk varudeklaration i fråga om devalveringens effekter inte äger sanningens prägel. Det är alldeles nödvändigt för oss att vända den negativautvecklingen i industrin, om vi skall kunna få en annan och tryggaresysselsättning . Industrins produktion måste vända uppåt. Vi måstefå slut på den nedåtgående tendensen i industrisysselsättningen, som SvenHenricsson redovisade. Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län Dagens uppgifter tyder på att vi är på rätt väg, och detär mycket välkommet. Det kommer inte att lösa alla'problem för oss, och vi kanräkna med - precis som länsarbetsnämnderna säger - att det finns risker för ettfortsatt allvarligt läge på arbetsmarknaden, inte minst när det gäller de unga. Den bedömningen ligger naturligtvis i botten också närregeringen nu resonerar om vad den skall lägga fram för förslag till riksdageni den s. k. komplettenngspropositionen. 27 (vpk); Jag vill börja med att tackaarbetsmarknadsministern för att hon redovisar ett intresse för de problem somär alldeles tydliga i när det gäller det nya området Timrå.Hon säger också att är . Det måste jag medge, men jagskulle ändå ha önskat en indikering på några nya grepp, en ny politik, somskiljer sig i princip frår den borgerliga politiken vad avser att attackerasysselsättningsproblemen. När det gäller att föra borgerlig polifik är juborgarna suveränt mycket bättre än socialdemokraterna! Man skall inte ge sig inpå att tävla med dem. Nej, kom med något principiellt nytt, som exempelvisinnebär att man går in för investeringar som verkligen ger stora strukturellaförbättringar, som kan lyfta upp landsändar till nya möjligheter. Det talades om detta i socialdemokratiska motioner förevalet. Jag tycker om en del av dessa motioner, som talar om att skapa robustaarbetsmarknader i regioner, som sedan kan vara källor till och stimulera framny sysselsättning. Men vad finns av detta i den politik som förs? Jag kansöka med ljus och lykta, men jag hittar knappast något sådant principielltnytt. Industrin gör miljardvinster och höjer aktieutdelningar.Likviditeten i företagen är bortåt , men kapitalägarna ärmycket obenägna att investera för att skapa nya jobb. De vill investera på sinaegna villkor. Vi hade en debatt här i om vägarna.Där sades: Släpp frar de privata intressenterna och investera i nya broar, menlåt dem själva - ungefär så lät det - bestämma projekten, och ni skall få seatt det kommer pengar. Kapitalet vill alltså vara med och styra hur samhälletskall utveckla sig när det gäller investeringsverksamheten. Det kan vi intevara med på. Vi måste finna former för att lösgöra de spekulativa medel som nuligger och inte ger några nya investeringar och nya arbeten. Där frågar jagockså vad den socialdemokrafiska regeringen vill göra. Några ord som gäller ungdomen. I harvi slagit fast, att beredskapsarbeten och åtgärder när det gäller utbildningfaktiskt numera är något som till övervägande del gäller ungdomarna. Jagträffade några ungdomar . Flera av dem hade varitarbetslösa, och betecknande var att flera inte haft ett vanligt arbete i sittproduktiva liv. De hade inte fått ett rejält knog. De hade varit, som detheter, föremål för Även uttrycket föremål för är typiskt -människor är "föremål föråtgärder". Dessa "föremål" hade större delen av sitt liv -fastän de var - varit arbetslösa. De hade inte känt att de ägde den identitetsom en yrkesman, arbetare, med ett rejält jobb har. Det här är problem sorn verkligen är socialt"spännande" och skapar många indirekta sociala bekymmer förmyndigheterna i länen. Visst har arbetsmarknadsutbildningen ökat, som det sägs isvaret på min interpellafion. Man har satsat bra på det. Men har vi nåttkapacitetstaket för AMU-centra. kan vi inte plocka in flera människor underdet taket. Situationen blir inte lättare när vi nu får en ny stor årskull frångymnasiet. Efterfrågan är svag på semestervikarier i jämförelse med situationeni fjol, och beredskapsarbetena är av mindre omfattning. Jag vill att arbetsmarknadsministernhär deklarerar att man verkligen tänker sätta in åtgärder motungdomsarbetslösheten i vårt län. Jag hörde i Morgonekot en ledamot av SAP:s arbetsutskott,från , förklara att han nu kommit med ett förslag tillåtgärder mot ungdomsarbetslöshet. Det går ut på att låta ungdomarna arbeta medcivila jobb inom militärväsendet. Då skulle man, som han yttrar sig, få mat ochtak över huvudet. Men hur skulle det bli med lönen? Jo, lönen kunde väl varaKAS-bidraget. skulle regeringen enligt uppgift ta ställning till detta. Jaghar inte kollat om allting är riktigt, men jag skulle vilja fråga arbetsmarknadsministerAnna-Greta ; Är det här den typ av lösning på arbetslöshetsproblem blandungdomen som SAP nu tänker lansera? Det står knappast i bra relation till vadsom har utlovats. Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län 28IVAR (); Arbetsmarknadsministern gjorde något av enmålsättningsdeklaration, som ungefär gick ut på att på lång sikt lägga grundentill bättre sysselsättning och på kort sikt begränsa arbetslösheten. Medgrunden för att på lång sikt förbättra sysselsättningen avses då troligendevalveringen, som upphöjts till detta unika grepp. Jag vidhåller mittpåstående - i varje fall till dess att arbetsmarknadsministern på ett bättresätt vederlägger det - att den skönmålning som arbetsmarknadsministern ochmånga andra ägnat sig åt vad avser devalveringens positiva nettoeffekter är attlikställa med falsk varudeklaration. Vi får inte blanda bort korten här. Vi fårinte glömma de positiva utvecklingstendenser som trots allt finns ivärldsekonomin. Jag kan nämna de lägre oljepriserna. Vi har här hemma, bl. a.beroende på devalveringen, inte känt av denna prissänkning så mycket, men detär en mycket kraftig sänkning av realpriserna på olja som har skett de senastetvå tre åren. Ett annat exempel är de lägre räntorna, som i sig är en positivfaktor i ekonomin. Men tyvärr har vi internationellt sett fortfarande en högränta i . Vi har, bl. a. beroende på den påspädning av inflationsbrasansom devalveringen innebar, inte kunnat hänga med i omvärldens takt. Om vi hadekunnat göra det, hade vi ytterligare främjat en industriell utveckling. Det finns en skrämmande likhet mellan socialdemokraternassätt att resonera när det gäller ekonomiska ting och deras sätt att resonera ifråga om Om arbetsmarknadsläget i bl. a. ochVästernorrlands län kärnkraftsavvecklingen.De tycks vara helt benägna att först nödvändigtvis utveckla, innan de kan tänkasig en avveckling. Med "avveckling" menar jag i detta sammanhang enavveckling av inflationen. Först spär man på utlandsskulden med i storleksordningen40-50 miljarder och inflationen , sänker reallönerna osv. Sedan begärman att det svenska folket, från detta försämrade läge, mödosamt skall arbetasig tillbaka. Jag skall inte uppta tid med att upprepa vad jag sade imitt tidigare inlägg. Det går bra för den som vill att i protokollet läsainnanfill vad jag sade. Jag hävdar med bestämdhet att om devalveringen inte hadegenomförts och man hade utnyttjat de positiva tendenser som ändå har inträtt iekonomin skulle vi ha haft ett minst lika bra, kanske bättre,konkurrensläge än det som vi fick via devalveringen. Arbetsmarknadsministern klagade på att jag hade svepandeframställningar i mitt första inlägg. Jag kan inte rikfigt förstå det. Jagtyckte att jag kanske var litet för konkret. I varje fall ställde jag fyrakonkreta frågor, som arbetsmarknadsministern nogsamt undvek att svara på. Låtmig upprepa dem - arbetsmarknadsministern kanske inte hann med att antecknaförra gången. Vad avserregeringen att göra för att öka avsättningen av bränsleflis? Vad avserregeringen att vidta för åtgärder för att den nu förda politiken inte skall fåförödande effekter på den kommunala ekonomin och sysselsättningen? Anserarbetsmarknadsministern att talet i valrörelsen om att mittenregeringen satsadepå ökad arbetslöshet var förhastat och felaktigt? Vad villarbetsmarknadsministern helst använda statens pengar till, väsentligaframfidsinvesteringar eller till att öka det statliga ägandet? Mitt exempelfrån var dubbelspårig järnväg och utbyggnad av ställt mot denganska rneningslösa satsningen på ökat stadigt ägande i förvärvet av akfierna iBGK. : Även om vi här kanske alltför mycket pratar ompengar och ekonomi äir dét helt överskuggande problemet - jag tror att vi påden punkten har samma åsikt - de tragedier som våra ungdomar utsätts för då deinte i rimlig tid kan få ett meningsfyllt arbete. Jag är alldeles övertygad omatt våra partier har den gemensamma absoluta målsättningen att inte spara någonmöda för att försöka råda bot på det problemet. Det kanske arbetsmarknadsministernockså vill bekräfta. 29Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag tycker kanske attIvar i en debatt av det här slaget skall vara litet försikfig med attdra alltför många paralleller med diskussionien och verkligheten när det gällerkärnkraften. Det kan ju hända att någon kommer på att säga att mittenregeringenoch inte lyckades något vidare bra med att avveckla kärnkraften, menatt den var på god väg att avveckla den svenska industrin med en nedgång iindustrisysselsättningen på 160 000 personer. Får jag också säga att jag tycker att det kanske ärmeningslöst att fortsätta diskussionen om vilken uppfattning har om vilka positiva effekter devalveringen har. Erfarenheterna som de redovisas i länsarbetsnämndernasrapporter och som de redovisas i den alldeles för dagen nya rapporten frånkonjunkturin-sfitutet visar en annan verklighet - tack och lov, kan man säga. Får jag sedan ta upp en av de frågor som förut och som jag inte hann att kommentera. Det är självklart att när man har en så väldigt storomfattning av beredskapsarbeten som vi har i dagens läge och när man har detunder så pass lång fidrymd som det är fråga om , uppstår det på enskildaarbetsplatser risk för konflikt. Vi har ju också en diskussion på många hållute i samhället, om vi har nått ett tak eller inte för beredskapsarbeten. Denna diskussion har ju lett till, vilket har framgåtttidigare, att regeringen nu diskuterar om vi vid sidan av de hittillsvarandearbetsmarknadspolitiska insatserna kan finna nya former avsysselsättningsskapande åtgärder. Vi resonerar om väldigt mycket i detsammanhanget. Det har fill kommit förslag från bådesocialdemokrater och andra om olika åtgärder.