prot · G60933 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:33 1 § Val av en ombudsman Förefogs val av en ombudsman. AnL 1 (): Valperioden för justitieombudsmannen utgår under innevarande kalenderår. Med anledning härav harJO-delegationen berett frågan om val av en jusfitieombudsman. Samråd har därvidägt rum med de av parfigmpperna utsedda ledamöterna i falmans-konferensen. JO-delegationen föreslår enhälligt aft för fidenfrån valet till dess nytt val har förrättats under fjärde året därefteromväljer till jusfitieombudsman, fillika administrativ chefför ombudsmanna-expedifion. AnL 2 INGA (vpk): I def här valet av justitieombudsman har vifrån vänsterparfiet kommunisterna inga avvikande uppfattningar i personfrågan.Men vi vill framföra en synpunkt för framtida JO-val. På olika områden i samhället eftersträvar man en ökadkvinnlig representation. Uppfattningen att hälften av befolkningen, dvs. vikvinnor, oftast inte skall ställas utanför vikfiga funktioner - bara för aftdef har varit så - omfattas av allt fler människor. fårinfe vara ett undantag. har vi bara manliga justitieombudsmän. Def skullevara av stort värde för JO-institufionen om åtminstone en av justitieombudsmännenvar kvinna och på så sätt skulle kunna representera den speciella erfarenhetsom kvinnor har - defta särskilt som JO:s verksamhet i allt högre grad omfattarområden i samhället där kvinnorna alltmer direkt berörs. Vpk vill verka för att man vid kommande val avjusfitieombudsman gör stora ansträngningar för att bryta den nuvarande ensidigtmanliga sammansättningen. Det är klart att det finns väl lämpade och välkvalificerade kvinnliga kandidater för den här uppgiften. Vi har, herr falman, frånvpk Val av en ombudsman Nr 33 önskat framföra dessa synpunkter, som vi ger vår anslutningfill Onsdagenden förslaget om omval av till jusfifieombudsman. Överläggningen var härmed avslutad. Preliminärärende plan AnL 3 TALMANNEN: Valet av en riksdagensombudsman avser tiden från valet fill dess nytt val förrättas under fjärdeåret härefter. JO-delegationen har föreslagit omval av Kammaren utsåg - för fiden från valet fill dessnytt val förrättades under fjärde året härefter - till justitieombudsman,tillika administrativ chef för ombudsmanna-expeditionjustitieombudsmannen 2§Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 3§ Talmannen meddelade att fUl kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven ytterligare under fiden . Talmannen anmälde att () ävenfortsättningsvis skulle tjänstgöra som ersättare för . Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär ärendeplan för fiden framtill juluppehållet. 5 §Föredrogs och hänvisades Proposifion 1982/83:66 första dels-satsen i hemställan fillkonstitutionsutskottet andra dels-satsen i hemsfällan fill kulturutskottet Beträffande detta ärende hade regeringen föreslagitatt skulle besluta att motionsfiden förkortades fill . Kammaren beslöt förkorta mofionsfiden fill att . 6 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1982/83:61till lagutskottet /83:62 till justitieutskottet /83:63-65 tillkultumtskottet 1982/83:66 fill finansutskottet Justifieutskottetsbetänkanden /83:1 Avräkning av häkfningstid m. m. 1982/83:2 Medverkan avlekmän inom åklagarväsendet 1982/83:1 Räntesatserna i växel- och checklagarna Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Lagreglering av ideella föreningar 8 § Lagreglering av ideella föreningar Föredrogs lagutskottets betänkande1982/83:2 om lagreglering av ideella föreningar. AnL 5 (): Ideella föreningar kan vara av de mestskiftande slag. Def kan t. ex. röra sig om föreningar för religionsutövning,polifisk verksamhet, vetenskaplig forskning, välgörenhet, sällskapsliv ochidrott. Det kan också röra sig om fackföreningar, arbetsgivarföreningar ochbranschsammanslutningar. från den enskildes synpunkt kan föreningen vara mereller mindre vikfig eller dominerande. Den enskilde kan ha intresse anfingen avatt bli medlem i föreningen och därefter fillhöra den eller av att stå utanfördenna; man brukar tala om positiv och negafiv föreningsrätt. I vår moderata reservafion pekar vi just pä deftaförhållande, nämligen aft många ideella organisafioner kommit att medsamhällets medverkan och stöd få ett starkt inflytande översamhällsutveckUngen, ett inflytande som kan ta sig uttryck i en renmaktposifion. I reservationen utvecklar vi detta ytterligare. Inte desto mindre saknas inom detta vittomfamnanderättsområde normer av grundläggande karaktär som rör sådana elementära ämnensom den enskildes ställning i förhållande fill organisafionen. Detta anser vivara en stor brist. Det har invänts mot oss att def inte skulle föreligganågot behov av lagstiftning. Jag har därför till en början gått igenom någradomar från högsta domstolen för aft få en uppfattning om hur verkligheten serut. Verkligheten bör ju äga vitsord. Samfiiga rättsfall har gällt uteslutningav medlemmar. Lagreglering av ideella föreningar rättsfall gällde uteslutning ur en tandläkarförening, ettannat uteslutning ur en kennelklubb, etf tredje uteslutning ur en fackförening,ett fjärde uteslutning ur en båtklubb och ett femte uteslutning ur enmannekängförening. I samtliga dessa fall invände organisationen att domstolinte hade rätt och behörighet att befatta sig med saken. Frågan omorganisationens förfarande att utesluta medlemmen var en rent internangelägenhet, som alltså infe kom domstolen vid. I något fall gjorde mandessutom den finurliga invändningen att organisafionen saknade rättskapacitetoch därför inte kunde uppträda som part vid domstol. En uteslutning kan vidare grundas på föreskrift istadgarna. Den enskilde kan då anse sin rätt kränkt genom aft organisationensställföreträdare tillämpat föreskriften på ett oriktigt sätt. Men uteslutningkan också rent faktiskt ske utan stöd i stadgarna - medlemmen avvisas heltenkelt. Förutsättningarna för uteslutning kan alltså skifta från rättsligsynpunkt. En uteslutning kan drabba den enskilde mer eller mindrehårt. I vissa situationer kan den bU helt förödande. I fallet med uteslutningenur en båfklubb gällde konsekvenserna tillgång fill hamn ochbåfuppläggningsplafs, anordningar - för en båtägare så viktiga - vilkasannolikt fillkommit rned stöd från det allmänna. Det är fortfarande oklart i vilka fall den enskilde kanvända sig till domstol för att få frågan om en uteslutnings rättsenlighefprövad. I fallet med båtklubben var domstolarna dessutom splittrade - jag kanhänvisa fill Nytt juridiskt arkiv 1970 s. 394. HD:s dom, som upphävdeuteslutningen, fastställdes med siffrorna tre mot två. Minoriteten liksomhovrätten ansåg att båfklubben infe kunde frånkännas rätfen att själv bedömahuruvida medlem är mindre lämplig att tillhöra klubben eller ej. Att gå tilldomstol utan att kunna åberopa stöd i lag för sin talan är som att spela pålotteri - def kan gå hur som helst. Hur kan man mot denna bakgrund påstå aft det saknas behovav lagsfiftning? Def är den ställning som utskottsmajoritefen intar. Kan det,frågar jag mig, ligga något i def påstående som framförs av idoktorsavhandlingen ur ideell förening, nämligen att ideellaföreningar ofta förlitar sig på klausuler som ger dem möjlighet att reagera dåde själva så önskar? Hemsfröm tillägger: Någon rättssäkerhet för den enskildemedlemmen har de ej eftersträvat. Hur kan man motsätta sig kravet att frågan utreds? I hurmånga fall har avsaknaden av rättsregler haft fill följd aft den enskilde intevågat gå till domstol utan måst tiga i stället? Osäkerheten om gällande rätthar drabbat den enskilde medlemmen - infe den mäktigaorganisationen. Varför skall just def här området sakna rättsnormer frånriksdagens sida? Def är emellertid inte bara i fall av uteslutning ur enideell förening som avsaknaden av rättsregler är otillfredsställande frånrättssäkerhetssynpunkt. I reservationen pekas på en rad andra frågor där allrättsHg reglering saknas. Jag nöjer rhig med att omnämna två sådana som jag vetär särskilt eldfängda, nämligen negafiv föreningsrätt ochorganisationsklausuler. andra ord dels om den enskildes rätt att slippa att bliansluten till ett politiskt parti mot sin vilja, dels om en arbetsgivaresskyldighet att anställa endast sådana som tillhör viss arbetstagarorganisation. Varför motsätter man sig att även dessa företeelser fårbelysas närmare från rättslig synpunkt? Är def sammanfattningsvis omsorgen och vakthållningen omorganisationernas makt och suveränitet som ligger bakom ståndpunkten attförmena den enskilde medborgaren entydiga och balanserade rättsregler inom heladetta ytterst viktiga samhällsområde? Jag yrkar bifall till reservationen. Lagreglering av ideella föreningar AnL 6 (): Den mofion som vi har aft behandla här kan med rättabetecknas som en följetong. Den har framlagts och avslagits här iriksdagen ett otal gånger men likt Fågel Fenix återuppstått vid nästa . Vad är det då som är så angeläget för ,eftersom de återkommer år med samma fråga? Ja, egentligen handlar detom samma sak som valrörelsen i stor utsträckning handlade om, nämligen ettangrepp från sida på folkrörelserna, främst de fackligaorganisationerna. Def framgår av motionen, där just en facklig organisationutpekas. Motionen gäller formellt etf yrkande om lagstiftning omideella föreningar. Under termen ideella föreningar faller en rad föreningar ivärt samhälle allfifrån nykterhetsorganisationer, bridgeklubbar, frikyrkligaföreningar, idrottsföreningar och Röda korset till fackliga organisafioner somLO, TCO, /SR och . Just den mycket växlandekaraktären på dessa föreningar är den kanske väsentligaste anledningen fill attnågon lagstiftning om ideella föreningar inte kommit till stånd. Det ärnämligen mycket svårt att föra in dessa föreningar under gemensamma regler. Mensom allfid när lagstiftning övervägs måste man fråga sig: Finns det ett behovav lagstiftning? brukar säga att de infe är etf parti somnormalf går ut och kräver lagstiftning. Låt mig här konstatera att det varken imotionen eller i något annat sammanhang har visat sig att def förhållandet aftvi infe har lagstiftning om ideella föreningar har medfört missförhållanden.Det är också bara en av remissinstanserna som klarf tillstyrker en utredning.Detta fill trots vill ha lagstiftning. Låt mig också erinra om aft avsaknaden av lagstiftningnaturligtvis inte betyder att de ideella föreningarna står utanför deträttsliga regelområdet. Så har t. ex. normer för ideella föreningar efter handutbildats i praxis. Vidare kan en god vägledning erhållas genom analogisktillämpning av regler från näraliggande rättsområden, särskilt lagen omekonomiska föreningar. Men def viktigaste är, som också remissinstanserna harframhållit, att föreningsväsendet fungerat väl utan lagstiftningoch att önskemål om generella regler inte har framställts från föreningarnassida. Lagreglering av ideella föreningar Samtliga remissinstanser utom enhar som sagt avstyrkt mofionen. Det är mycket tunga instanser som har gjortdet. Under sådana omständigheter är det ganska naturligt aft utskottet ocksåhar kommit till slutsatsen att föreslå avslag på mofionen. Med anledning av att uteslutning av medlem i moderaternasreservation anförs som en mofivering för lagstiftning kan konstateras attlagsfiftning om ideella föreningar fidigare har övervägts. , ochsedermera också 1938, diskuterades utkast till sådan lagstiftning. I båda dessautkast intogs den ståndpunkten att medlem fick uteslutas ur förening endast omstadgarna medgav detta samt att en stadgebestämmelse som medgav sådan rätt"när skälig anledning förelåg", som det hette, borde godtas. Någraytterligare förutsättningar för uteslutningsrätt föreskrevs inte. Om en förenings rätt till uteslutning skulle inskränkasutöver vad dessa förslag innehöll, skulle def innebära ett angrepp påföreningsfriheten i vårt land. F. ö. är det ju inte heller så, att en medlemenligt gällande rätt är rättslös vid en uteslutning. Domstolarna kan ju prövaom beslutet om uteslutning är fattat på ett formellt och också materielltriktigt sätt. har också åberopat rättsfall från högsta domstolensom visar att sådan prövning sker. Man kan infe komma längre. Eller menar i lag skall ha regler som förbjuder uteslutning? De ideella föreningarna gör en utomordentligtbetydelsefull insats i vårt samhälle. Föreningar som de fackligaorganisationerna, hyresgästföreningar, politiska organisationer. Röda korsetoch idrottsrörelsen - alla dessa föreningar utgör etf omistligt inslag ivår demokrafi. Organisationerna fullgör också sina uppgifter med kunskap,insikt och ansvar. Def finns, som jag redan sagt, inga missförhållanden attpeka på, och en lagstiftning skulle bara försvåra och krångla till derasverksamhet. Avslutningsvis vill jag också hänvisa till attstiftelseufredningen och nya arbetsrätfskommittén kommer att ta upp frågor somrör ideella föreningars verksamhet. De här utredningarna kommer att avlämnasina slufbefänkan-den . Sammanfattningsvis, herr talman,finns det ingen anledning aft inta någon annan ståndpunkt än den utskottet harintagit, nämligen att avslå motionen. Vi behöver inte någon lag som reglerar deideella föreningarnas verksamhet i . Jag yrkar bifall fill utskottettshemställan. AnL 7ALLAN (): - framställning var skickligtgjord i sig. Något annat hade jag inte heller vänfat med hänsyn till hans yrkeoch bakgrund. Men detta till trots rubbar hans anförande infe bärkraften i minaargument. Styrkan hos oss moderater ligger i att'vi brukar ha verkligheten påvår sida. De rättsfall jag refererat talar sitt fullt tydliga språk. Det pågående lagstiftningsarbetet gör ingalunda enutredning av de ideella föreningarna mindre befogad, låt vara att områdenakanske täcker varandra på någon enstaka punkt. I själva verket är det nog såaft man helt enkelt inte vill ha någon utredning - ämnet är alldeles för känsligt. Def finns två små ord i utskottets majorifetsskrivning somröjer defta. Jag syftar på orden "bl. ", nederst på s. 8. Jagciterar den mening i vilken orden ingår: "Ett ställningstagande fillfrågan om en lagreglering av ideella föreningar bör således alltjämt anstå bl.a. i avvaktan på statsmakternas beslut med anledning av de förslag somstiftelseufredningen och nya arbetsrätfskommittén kommer att lägga fram." Orden "bl. är nya i förhållande till äldreskrivning. Kanske är det så som jag ställde frågan i mitt huvudanförande,nämligen aft omsorgen och vakthållningen om organisationernas makt ochsupremati tar över den enskildes, den lille mannens, rätt att få fillgång fillentydiga och balanserade rättsregler. Lagreglering av ideella föreningar AnL8 (): Med anledning av inlägg skulle det finnasanledning att ytterligare beröra de principiella frågeställningar som tas uppbåde i mofionen och i hans inlägg. Jag skall dock inskränka mig fill en punkt. säger sig värna om skyddet för den enskilde.Def kan man göra i många former. Men vad i själva verket vänder sigmot -det framgick inte minst av det senaste inlägget - tycks vara de fackligaorganisationernas verksamhet. Det är ingenfing nytt. Den enskildes frihethotas, säger man från moderafhåll. Men det är nu liksom fidigare inte denenskilde arbetstagarens frihet man tänker på, när man talar om fackligaorganisationer. liksom då är man bara intresserad av det privata kapitaletsfrihet. Värdet av fria föreningar på samhällslivets olika områdenkan, som jag sade tidigare, inte nog överskattas. En lagstiftning skulle barabidra till att inskränka denna frihet. Som jag fidigare framhöll har inte ens imofionen påpekats några missförhållanden, som gör det motiverat att vidta dennabegränsning av föreningsfriheten. Inte ens Svenska arbetsgivareföreningenstöder på denna punkt. Men SAF vet ju också vad det är fråga om. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med226 röster mot 76 för reservationen av m. fl. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Lagstiftningen rörande onykterhet i trafik tiU sjöss 9 § Lagstiftningen rörande onykterhet i traflk till sjöss Föredrogs lagutskottets betänkande1982/83:3 om lagstiftningen rörande onykterhet i trafik till sjöss. AnL 9 (): I två mofioner, den ena frånsocialdemokraterna och den andra från , yrkas på en skyndsamutredning och en snabb översyn för aft vidga nuvarandetrafiknykterhetslagstiftning att gälla också till sjöss. Många människoromkommer ärligen på sjön, dels genom drunkning, dels också genom olyckor påbåtarna och i en del fall häftiga kollisioner. Det gäller både fritidsbåtar ochbåttrafik i professionell drift. Klart är att antalet olyckor som äralkoholbetingade kraffigt har ökat . Det är därför som vimotionärer anser att det är rimligt att ha samma krav på nykterhet på trafikensom går på sjön som på den som finns på land. Det finns anledning att fillämpasamma trafikbrottslag också för sjötrafiken. De här frågorna har behandlats i ,inte minst . Går vi hela i fiden ser vi attförsta lagutskottet med anledning av proposition 145 förehade uttalat sig i frågan. Då var första lagutskottet inte berett att förordaen promilleregel men förutskickade aft frågan infe var slutgiltigt löst utanatt saken kan komma i etf annat läge när utredningstekniken utvecklas ochövervakningen stärks. Frågan kom upp i både 1970 och 1971. Fråganföll framåt då beslöt att överlämna motionen tillfritidsbåtsutredningen, som i sin fur avlämnade sitt betänkande SOU1974:95. Infe heller fritidsbåts-utredningen förordade en lagstiftning om enpromilleregel men kände sig inte alltför övertygad om sitt egetställningstagande, eftersom man sade att def infe får anses slutgiltigt. Manhoppades att en förbättrad rapportering om båtolyckor skulle ge klarare beskedom alkoholens roll. har frågan aktualiserats i vid fyratillfällen. har sagt nej, och inte heller ärlagutskottet för sin del berett att stödja motionskraven. Vad man än beskyller ochlagutskottet för, så inte kan det vara att man här har förhastat sig. Utskottetägnar sig åt att registrera i stället för att akfivera. Utskottet erkännerproblemet, men skjuter det ifrån sig än med den ena, än med den andra mofiveringen.Def hänvisas fill utredningar och fill vissa remissinstanser som har varitnegativa. Ett annat förtäckt skäl för att inte åtgärda är att hänvisa fill atten del fiske- och handelspersonal bor på båtarna. I trötthetens tecken - eller kanske i brist på engagemang- redovisar utskottet även den här gången ett märkUgt argument, framfört avsjölags-kommittén , som säger att promillegränsen skulle bli ett problem,eftersom de till sjöss starkt skiftande trafikförhållandena samt skilda slag avfartyg och sysslor ombord ställer olika starka krav i nykterhetshänseende. Manfrågar sig: Vad menar utskottet? Är detta en antydan om att man skulle kunnatänka sig att tillåta sjöfart utan att ha krav på helnykterhet i samband med tjänstgöringen?Vilka är utskottets innersta tankar, när man anger boendet som ett skäl för attinte kräva helnykterhet på arbetsplatsen? Utskottet har visserligen infeframfört defta som eget motiv, men valet av argument som framförts av tidigareberedningar antyder aft man i förlängningen med en sådan uppläggning skullehamna i en orimlig situafion. Antalet båtar i trafik, infe minst antalet fritidsbåtar,har ökat oerhört . Detsamma gäller för båtarnas hastighet -i en del fall har båtarna lika hög hastighet som snabba bilar. Det innebär attfarorna ökar i motsvarande grad. Vi vet av erfarenhet från landsvägstrafikenatt just alkoholpåverkan leder till många och svära olyckor. Därför är defledsamt att behöva konstatera att lagutskottet infe heller den här gångenorkade "komma loss" och göra en ny och annan bedömning. Def har ändåskett många förändringar , och man kan i def sammanhangetpeka på att den sjölag som åberopas är från . Några övertygande argument för att def skulle vara heltomöjligt att förverkliga kravet på en översyn och utredning har inte framförts.Aft hänvisa fill svårigheterna aft övervaka efterlevnaden är närmast ettuttryck för de oboffärdigas förhinder. Samma skäl skulle ju kunna anföras närdet gäller att övervaka trafiknykterhefen på land, eftersom det är bara enbråkdel - eller promille, skall vi kanske säga - som går att övervaka. Ändå harlagstiftaren ansett det nödvändigt att ha en sträng trafiknykterhetslagstiftning,eftersom vi av erfarenhet vet att en sådan har en stark normativ inverkan. När lagutskottet behandlade ett liknande mofionsyrkandeför fanns en reservafion fogad till utskoftsbefänkandet. Detvar folkparfiets representanter som ställde upp bakom motionskraven på ensnabb utredning. finns ingen reservation, bl. a. beroende på att folkparfietsaknar representation i lagutskottet. Låt mig uttrycka min besvikelse över att infenågon ledamot från något annat parfi har varit beredd aft följa upp de bådamotionerna från och socialdemokraterna. Jag tror att vad dethandlar om här är inte om vi skall få promilleregler för aft sfävja onykterheftill sjöss, utan def handlar om när. Den tragiska slutsats man möjligen kan draav lagutskottets passiva hållning är att vi här måste ställa frågan: Hur mångamänniskoliv skall offras, innan är beredd att ställa sig bakom kravsom syftar till att förbättra säkerheten fill sjöss? Jag ber aft fä yrka bifall till de bådamotionerna 866 och 1232. Lagstiftningen rörande onykterhet i trafik till sjöss Idefta anförande instämde och (båda fp). AnL 10MARTIN (): Det råder inget tvivel om att onykterhet tillsjöss är ett problem. Frågan om lagsfiftning mot onykterhet fill sjöss,innebärande aft en promillegräns införs, har prövats av utredningar och i riksdagenoch i departement åtskilliga gånger . Lagstiftningen rörande onykterhet i trafik tiU . prövadesfrågan i , och vi avslog då motsvarande krav som har framförts i demotioner vi nu behandlar. I fråga om ansvar för onykterhef på fartyg gällersjölagen. Där stadgas "straff för den som på fartyg fullgör uppgift avväsentlig betydelse för säkerheten till sjöss och därvid är så påverkad avalkoholhaltiga drycker eller annat berusningsmedel att det måste antas aft haninfe på betryggande sätt kan utföra vad som därvid åligger honom. "Straffet kan, enligt de bestämmelser som finns i sjölagen, vara böter eller fängelseupp fill högst etf år. Stadgandet är tillämpligt på all sjöfart. Den här frågan har prövats i olika sammanhang. I början av1960-falet fanns en kommitté som hette sjölagskommittén. Den funderade på dennafråga men kom fill slutsatsen aft man inte skulle införa en promilleregel. Manhävdade att en sådan regel inte skulle vara generellt genomförbar försjöfartens del. Den tidigare talaren har angett att utskottet har sagt aft defråder särpräglade förhållanden fill sjöss, men def är den kommitténs uttalande.Def står inte för utskottet utan är ett referat av kommitténs betänkande. Det statsråd som 1966 lade fram proposifion beträffandesjölagen fog upp den här frågan. Även han ansåg att starka skäl fanns för attavstå från att införa en promilleregel. Det starkaste motivet, då som senare,var att en ändamålsenlig blodprovsfagning infe kunde äga rum. I har vi behandlat defta problem åtskilligagånger, och varje gång har avvisat förslagen. 1 huvudsak är mofivetaft man infe tror att det går att bevaka efterlevnaden av en skärptlagstiftning. Man anser det inte vara möjligt att klara blodprovstagningen. Somvanligt här i har lagutskottet nu föreslagit - eftersom def infe harframkommit några nya omständigheter, inga nya sådana har redovisats i de bådamotionerna - aft fattar samma beslut i anledning av mofionerna i årsom man har gjort åtskilliga gånger tidigare. Men utskottet trycker nu liksomtidigare på vikten av information om dels innehållet i gällande bestämmelser,dels de stora risker som är förknippade med onykterhet till sjöss. Denuppmaning som vi framför i vårt utskottsbetänkande , vilket vi också hargjort tidigare, rikfar sig självklart till både de samhällsorgan och deorganisafioner som måste känna ett ansvar för att informera om dessa viktigafrågor. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall fill lagutskottets hemsfällan. AnL 11ELVER (): Utskottets talesman hänvisar i slutet av sittinlägg till att den ökade informationen skulle vara av värde. Jag vill barasäga att det infe är den punkten vi strider om.