prot · G60915 · 1982-12-31 00:00:00 — AnL 17 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Vårt förslag i fråga om momshöjningen redovisade vi, precis som IngemarEliasson sade, i valrörelsen. Momshöjningen är det sätt på vilket vi harföreslagit att man skall finansiera de vallöften som vi har givit, dvs. löftenaom att upphäva de försämringar som de tidigare - borgerliga -regeringarnagenomförde för de mest utsatta grupperna i vårt samhälle, bl. a. de sjuka ochde arbetslösa. Visst är det så att devalveringeninnebär uppoffringar. Men, , de uppoffringarna tvingas vi göradärför att vi har haft en dålig ekonomisk politik i dethär landet. Det är den nota vi nu tvingas betala. AnL 18INGEMAR (): Den åtstramning som kan behövas lägger densocialdemokratiska regeringen uteslutande på löntagarna i stället för attförsöka hålla tillbaka också utgifterna i den offentliga konsumtionen. Det ärden stora skillnaden. Det är klart att detta försvårar för avtalsförhandlarna. När jag nu har fittat på svaret ytterligare något, slårdet mig att det sätt på vilket kan tänka sig att underlätta förförhandlarna i avtalsrörelsen är att också utdela en smocka till de andra, dvsatt höja skatterna också för' övriga grupper. Det finns en annan väg att gå,nämligen att lyfta bort ett hot från löntagarna, att låta bli momshöjningen.Det skulle innebära att situationen för förhandlarna blev något lättare, ocheftersom den inte behövs för atthålla nere den privata efterfrågan tycker jag, , att det är en Nr15 bättre vägatt gå än att ta till också andra skattehöjningar och därmed trycka Tisdagenden ned efterfrågan ytteriigare. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:22 om det politiska inflytandetöver jämställdhetsarbetet Om detpolitiska inflytandet över jämställdhetsarbetet AnL 19 Statsrådet : har frågat mig om regeringenäven kommer att låta alla riksdagspartierna få inflytande överjämställdhetsarbetet. Jämställdheten har en särställning bland de politiskafrågorna, eftersom den skär igenom så gott som samtliga politiska områden.Regeringen lägger stor vikt vid jämställdhetsfrågorna. Sedan en fid tillbaka pågår arbetet med att se överjämställdhetsfrågorna, som jag numera har ansvar för. Syftet är atteffektivisera jämställdhetsarbetet. I arbetet har bl. a.jämställdhetskommitténs verksamhet övervägts. Enligt min mening bör det skapasbättre möjligheter för att driva på och samordnajämställdhetsarbetet, så att det får en större genomslagskraft. Det krävs enbredare uppslutning och starkare opinion för att vi skall nå resultat i dettaarbete. I vilka former jämställdhetsarbetet skall organiseras inomregeringskansliet har regeringen ännu inte bestämt. Det står dock alldelesklart att jämställdhetsfrågorna skall handläggas på samma sätt som andrapoUfiska frågor. Alltså kommer riksdagsparfierna att få ta del ijämställdhetsarbetet på sådant sätt som gäller för övrigt politiskt arbete somregeringen bedriver. Jag kommer naturligtvis också attta till vara den rika kunskap och erfarenhet som finns inom kvinnoorganisationernaoch i någon form ge dem insyn och inflytande i jämställdhetsarbetet inomregeringskansliet. AnL 20KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar för svaret. Jag tror inte attAnita är förvånad över frågan. Själv var jag förvånad över att jag måstevänta , innan jag kunde ställa den. En tillträdande regering skallge besked om fördelningen av regeringsposterna, sade för 20 minutersedan. Han väntade innan han sade ifrån vem jag skulle kunna fråga omjämställdhet. När det blev skall jag gärna deklarera attjag tycker att det var ett bra personval. Det är kanske den enda gången jag haranledning att berömma . Jag vet vi arbetade utanförparfipolifiken att är insatt i frågorna, och det behövs. Det varockså minst sagt förvånande att det i regeringsdeklarafionen för Om det politiska inflytandet över jämställdhetsarbe-tet förstagången inte nämndes ett enda ord i en så viktig fråga - som AnitaGradin sade att den är. 1 lägger vi nämligen också stor viktvid jämställdhetsfrågorna. Vi anser dessutom att de här reformerna berör allamänniskor så djupt att strävan måste vara att förankra dem hos så mångakategorier som möjligt. Det är ett av skälen till att jag anser att det ärvikfigt att alla riksdagsparfier får en verklig möjlighet att påverka jämställdhetsarbetet.Ett sådant samarbete har pågått och har gett resultat.Tiden medger inte att jag räknar upp allt ifrån jämställdhetslag till skolor,nationell handlingsplan osv. Men det är frågor av tvärpolitisk karaktär. De gårin på alla områden. Dessutom är det svåra frågor, och det gäller mer änvanligt att inte bara driva på genom politiska beslut. Det är lika nödvändigtmed opinionsbildning, och det, , är lättare att åstadkomma om allaparfier har en möjlighet att delta. säger statsrådet att formerna för kommitténs arbeteövervägs - och det vet jag. Men jag är förvånad över att inte germig ett klart besked om vartåt det lutar. Svaret, att vi i oppositionspartiernaskall få vara med på samma villkor "som gäller för övrigt polifiskt arbetesom regeringen bedriver", är något luddigt. Jag måste be om ettförtydligande: Kommer ni att behålla en parlamentarisk kommitté ellerblir det bara en grupp socialdemokrater, som kallar in andra parfieroch berättar vad socialdemokraterna tycker? Ni hade tydligen redan före regeringstillträdet ett antalvälformulerade papper om kommittéer hit och dit. Kan jag tolka bristen påhandlingsberedskap i den här frågan så, att ni inte anser att ni har behövtnågot papper om jämställdhetsfrågorna? Då hoppas jag att ni inser att ni intenår målet genom ensidiga socialdemokratiska beslut. Alla måste vara med. Närjag nu säger alla vill jag bara fråga, med anledning av att statsrådet iStockholms-Tidningen sade att jämstäUdhetsarbetet berör allt som handlar omkvinnor: Anser jämställdhetsministern att de här frågorna inte alls angårmännen? AnL 21 Statsrådet : Jag vill börja med att beröraregeringsdeklarationen. ondgör sig över att det i den inte nämnsnågot om jämställdhet. Men det finns många andra ytterst angelägna frågor sominte heller nämns i regeringsdeklarafionen. Jämställdhet är ett självklartinslag i regeringens arbete. Det som frärrijar fred, ekonomi, sysselsättningfrämjar också jämställdhet, och regeringsdeklarafionens syften gynnar, som jagser det, jämstäUdhetssträvandena i vårt land. Jag vill också säga att det arbete med att se överjämställdhetsfrågorna som bedrivs i hade satts i gång föreregeringsskiftet. Beredningen sker med alla de hänsyn som skall tas, och viförsöker involvera olika grupperingar, så att vi skall kunna drivajämställdhetsfrågorna vidare så effektivt som möjligt. AnL 22KARIN AHRLAND (fp): talar om att det iregeringskansliet görs en översyn, men jag sade redan i mitt förra inlägg attjag visste det. Det är riktigt, herr talman, att ingenting är så bra att detinte kan bli bättre. Och visst kan man se över en sådan här organisation överhuvud taget. Men jag har inte fått svar på frågan om alla politiskapartier får vara med och arbeta i en kommitté och därmed få ett faktiskt,direkt inflytande på det här området. Jag har, herr talman, inte heller fått svar på frågan omdet får vara några män med i jämställdhetsarbetet. Jag anser nämligen att detinte kommer att gå att bedriva jämställdhetsarbetet effektivt, och med de målsom jag tror att och jag är nästan ense om, om vi inte kanövertyga männen om att det angår dem också, att även de vinner på att de härfrågorna får en bra lösning. AnL 23 Statsrådet : Självfallet berör jämställdhetsfrågorna såvälmän som kvinnor, det går inte att förändra situationen för den ena gruppen utanatt det påverkar den andra. Jag har redan i mitt svar sagt att vi skallse till att de erfarenheter som kvinnoorganisationerna, inkl. de politiskakvinnoförbunden, har tas till vara i det fortsatta arbetet medjämställdhetsfrågorna i . AnL 24 (): Jag konstaterar att jag kan återkomma tilldetta inom en månad eller två när har tänkt litet mer. Jag hoppashon tänker i samma riktning som jag. Om diskuterad försäljning av domänverkets skogsmark Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1982/83:28 om diskuterad försäljning avdomänverkets skogsmark AnL 25 Statsrådet : har frågat om jag anser attdiskuterade försäljningar av domänverkets skogsmark bör genomföras. Den försäljning som Kersfin Nilssonsyftar på gäller vissa markområden som domänverket har i län.Enligt vad jag har erfarit från domänverket kommer den aktuella affären inteatt genomföras. AnL26 (): Jag ber att få tacka statsrådet för det positiva svaret påmin fråga. Bakgrunden till min frågeställning är den djupa oron blandanställda i Om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar domänverket inför hotet om aviserade försäljningar avkronoskog. I revir i östra , där skogsbruket utgör huvudnäring, hardet rört sig om en försäljning av skog motsvarande en årsavverkning. I dessakommuner är alltfort arbetslösheten den högsta i länet och landet. 11, ex.Pajala kommun är arbetslösa. Genom krisen i Malmfälten ökar arbetslöshetenytterligare via återflyttning. har redan i många fall sålt välproducerande skogsmarker till privata intressen. Många i domänverket har sett sina anställningar hotade.Skogs avdelningar 7, , och 21, , har protesterat kraftigt.Skogsarbetarna har i sig ett tungt och farligt arbete. Härtillkommer oron för framtiden, inte bara för de anställda utan också för derasfamiljer. Med s. k. multiplikatoreffekter följer också andrakonsekvenser. levererar mycket virke till sågverken i inlandet.Vid dessa sågverk växer oron när överlåtelse av kronoskog förs på tal.Domänverket svarar för regelbundna leveranser och fasta anställningar. Det göri många fall inte privata skogsägare. De ser i första hand på priser. Den diskussionenkänns så väl igen att den inte behöver återupprepas. Inom pappers- och träindustrierna vid kusten känner mantidvis av bristen på råvara. Även här är det fråga om sysselsättning. Detgäller att få fart på industrier som ger meningsfullt arbete och hårdvalutatill nafionalhushållet. Det har visat sig att försäljningar av kronoskog fillprivata intressen inte fått avsedd effekt. Inte heller har de ökat leveransernatill exempelvis , utan tvärtom. Frågan är ju: Hur skall man också på längresikt säkerställa leveranser av råvara fill skogsindustrier? StatsrådetCarlssons posifiva svar berör så många inom skogs-, pappers- och träindustri.Jag ber att än en gång få tacka för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1982/83:11 om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att begränsa de totala kostnaderna för arkeologiskautgrävningar och om regeringen är beredd att föreslå ändringar i fornminneslageni syfte att överföra kostnadsansvaret för utgrävningar av riksintresse frånenskilda och kommunala byggnadsföretag fill staten. Efter upprepade påstötningar från i denna frågatillkallade förre utbildningsministern ensärskild utredare med uppdrag att utreda formerna för statens stöd tillarkeologiska undersökningar m. m. Enligt direktiven skall utredaren bl. a. ta uppfrågan om fornminneslagens bestämmelser. Utgångspunkten för utredningsarbetetskall vara att fornminneslagens huvudprincip för kostnadsansvar förarkeologiska undersökningar bibehålls. Genom att exploatören ges ett kostnadsansvarskapas förutsättningar för att exploateringen av mark med fornlämningarbegränsas. Särskilda hänsyn kan dock i vissa fall behöva tas. Utredaren har bl.a. till uppgift att se över fornminneslagen från den synpunkten. Jag ansluter mig till de riktlinjer som har angivits förutredningsarbetet och har alltså inte för avsikt att verka för någratilläggsdirektiv på den punkten. Utredarens förslag skall redovisas för regeringen 1984. Först därefter har regeringen ett underlag för ställningstagandenom eventuella åtgärder. Om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar AnL 28STEN (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Vad händer med stadskärnorna i gamla städer om varjeenskild byggare också måste stå för arkeologiska utgrävningskostnader? En sakär säker: Det går inte att bygga bostadshus i sådana miljöer. Blir det allsnågot byggt, blir det kontorshus där varje kvadratmeter måste utnyttjas för attekonomin skall gå ihop! har jag tidigare understrukit att risken förutgifter i samband med fornfynd på byggplatsen blir en svår belastning förorter med en medeltida stadskärna. Det är i sista hand hyresgästerna som fårbetala kostnaderna, medan resultatet av utgrävningarna har riksintresse. Somdet nu är kan krav på en arkeologisk undersökning på en byggplats leda till enavsevärd fördyring eller rent av till att filltänkt byggenskap inte blir av.Har man i förväg fått besked om kostnadsansvaret, kan man undvika denextrakostnad som uppstår när byggnationen fördröjs. Om inga åtgärder snabbt vidtas kommer nuvarandeförhållanden att medföra en svår belastning för de kommuner som inom sig har enäldre stadskärna. Det är i regel de mindre kommunerna - oftast med lågtskatteunderlag- som drabbas. I centralorter som , , ochVisby kan utvecklingen betyda en utarmning av stadskärnan. Företag drar sig föratt etablera sig där, de fasfigheter som finns i dessa områden blir alltmersvårsålda. påpekar statsrådet att har gjortmånga påstötningar. Det är riktigt. Jag har själv medverkat härtill genom attupprepade gånger mofionera. Jag har dessutom fidigare ställt frågor tillstatsrådet företrädare. Men det intressanta nu är att vi får klartför oss vilken regeringens principiella inställning är till detutredningsarbete som har startat. Givetvis skall regeringen underutredningsarbetet ge besked om hur det tekniskt skall gå fill att göra enomfördelning av kostnadsansvaret. Men det viktiga är målsättningen förutredningsarbetet. Regeringen måste väl rimligen ha en målsättning för dettaarbete. Är det regeringens avsikt att målsättningen för det pågåendeutredningsarbetet skall Om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar vara attstaten svarar för en större del av kostnaderna för utgrävningarna än som ärfallet? AnL 29 Statsrådet : Jag kan bara upprepa vad jag har sagt i mittsvar, att regeringen ansluter sig till de riktlinjer som har angivits förutredningsarbetet. Vi har inte för avsikt att ge några tilläggsdirektiv, ochvi känner oss då givetvis bundna att avvakta utredningsresultatet. AnL 30 (): Det kan väl inte vara statsmakternas meningatt vissa kommuner skall drabbas orättvist jämfört med andra kommuner. Som jagser det är det nödvändigt att staten tar en större del av ansvaretför utgrävningen. Detta måste vara konsekvenserna av det riksintresse somstaten i olika sammanhang vill hävda, då man på fornminneslagens grund ställerdylika anspråk på utgrävningar. Fornminneslagens utformning hindrar en sanering aväldre stadskärnor. I vissa fall innebär lagen att hela kvarter måste undersökas,ända ner fill ett djup på bortåt 3 m, kanske mer, innan man kan starta ettbygge. Då blir extrakostnaderna miljonbelopp. I sådana områden finns ju många objekt för byggnation och därmed värdefulla sysselsättningstillfällen. Men resultatet av den nuvarandefornminneslagens utformning blir att byggherrarna avstår. Inte har vi ivårt land så gott om sysselsättningsfillfällen för byggnadsarbetare att vi sompolitiker stillafigande kan åse vad som sker- eller i det här fallet rättaresagt vad som inte sker! Därför bör två saker ske: att staten tar ett betydligtstörre kostnadsansvar, enligt min mening hela kostnadsansvaret för utgrävningarav riksintresse och att begreppet riksintresse preciseras bättre och en klaravgränsning görs. Kostnader för utgrävningar utanför riksintresset skall enligtmin mening åvila dem som stäUer sådana krav, inte byggherren. Jag vill upprepa frågan tillstatsrådet : Vad har regeringen för målsättning för det pågåendeutredningsarbetet? Är detta av den innebörden att staten skall ta en ökad andelav utgrävningskostnaderna ? Är statsrådet dessutom villig attmedverka fill att man påskyndar utredningsarbetet, så att man får fram besluti dessa frågor, med tanke på sysselsättningsläget på byggarbetsmarknaden? Jag ber att få hänvisa till de direktiv somhar utfärdats för den här utredningen och som jag både i svaret och i minförsta replik har förklarat att jag ställer mig bakom. I direktiven sägs bl. a.följande: "Av dessa skäl är det motiverat att se över möjligheterna attunderlätta för arbetsföretagen att finansiera arkeologiskaundersökningar." På ett annat ställe sägs vidare: "Mot bakgrund av de ställningstaganden och övriga övervägandensom nyssnämnda frågeställningar kan föranleda bör utredaren närmare klarlägga behovetav och formerna för statligt stöd till arkeologiska undersökning- Nr 15 Detta tycker jag mycket väl klargör regeringens synpå de här frågorna. Närdet gäller utredningens arbetstakt ser jag knappast några möjligheter attutredningen kan komma med sitt förslag tidigare än som jagangav i mitt svar. AnL32 (): Jag tror att det hade varit värdefullt om statsrådet hade kunnatpresentera en närmare målsättning för själva arbetet. Jag känner väl tillinnehållet i dessa direktiv, och jag tycker de är ganska allmänt hållna ochinfe ger en alltför tydlig anvisning om vart utredningsarbetet skall hänsyftanär det gäller fördelningen mellan byggherren och staten i fall där det gälleratt hävda ett riksintresse. Jaghar för min del försökt att ge anvisning om hur en sådan politisk vilja bör seut. Det hade varit värdefullt om statsrådet också hade kunnat kostapå sig att göra detta. Tisdagen den 26 oktober1982 Omskolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar påinterpellation 1982/83:2 och fråga 1982/83:6 om skolbetygen i samhälls- ochnaturorienterande ämnen AnL 33 Statsrådet : har i en interpellafion frågat utbildningsministern närregeringen kan förväntas fatta beslut om att betyg skall ges i enskilda ämneninom de samhälls- resp. naturorienterande ämnena i . UllaTilländer har frågat utbildningsministern om hon är beredd att göra en sådananmälan till att det också i framfiden skall bli möjligt att ge betygi enskilda orienteringsämnen i . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen och frågan. Jag besvarar dem i ett sammanhang. .Betygsättningen i orienteringsämnen i är föremål förmycket häftig diskussion. Inte minst har eleverna kraftigt protesterat mot denföregående regeringens beslut att bara sammanfattningsbetyg skallges i naturorienterande resp. samhällsorienterande ämnen. Enligt min meningfinns det anledning att fästa stort avseende vid denna starka opinion samfidigtsom jag förutsätter att det alltjämt råder en bred enighet om principerna för1980 års läroplan för (Lgr 80). Engrundtanke i den nya läroplanen är nämligen att undervisningen iorienteringsämnen skall bedrivas i samverkan över de traditionella ämnesgränserna.Tanken är att inslag från de olika ämnena skall studeras samlat. Eleverna skallpå så sätt lättare kunna förstå sambandet mellan ämnen som Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen traditionelltstuderas åtskilt, och undervisningen kan anknyta till verkligheten. Riksdagenhar godkänt denna integrationssträvan (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422). I Lgr 80 har också kursplanerna i orienteringsämnenautformats i enUghet med dessa principer. Inslag från t. ex. historia, geografioch samhällskunskap ingår således gemensamt i olika huvudmoment i kursplanenför samhällsorienterande ämnen. Det är endast i begränsad utsträckning möjligtatt avgöra tiU vilket enskilt ämne olika huvudmoment i de båda kursplanernahör. I konsekvens med utformningen av kursplanerna anges i timplanenför högstadiet inte vilket timantal varje enskilt orienteringsämne skall ha,utan antalet veckotimmar i orienteringsämnen är fördelat på den samhällsorienteranderesp. den naturorienterande ämnesgruppen. Bestämmelserna om betygsättning imål- och riktlinjer för samt i skolförordningen har utformats ianslutning fill timplanen så att betyg skall sättas i sådana ämnen ochämnesgrupper som finns upptagna i timplanen. För orienteringsämnen innebärdetta att ett sammanfattande betyg skall sättas i samhällsorienterande ämnenoch ett i naturorienterande. För egen del vill jag starkt understryka det angelägna iatt undervisningen i orienteringsämnen utgår från ett helhetsperspekfiv påolika företeelser och problem. Den grundtanke som Lgr 80 bygger på i dettaavseende är således enligt min mening riktig. Man måste emellertid varamedveten om att en förändring av arbetssättet i skolan i den angivna riktningeninnebär en stor omställning som man inte kan förvänta sig skall ske plötsligt.Det är därför väsentligt att fillräcklig fid ges för denna omställning. Ettytterligare problem är att det f. n. bara i begränsad utsträckning finnsläromedel som är anpassade till ett nytt arbetssätt. Även om man i vissa skolorredan arbetar samlat i orienteringsämnen, finns det således många skolor därundervisningen är upplagd efter de gamla ämnesgränserna. Enligtmin mening är det inte rimligt att betygssystemets urformning skall vara detsom i första hand styr övergången till ett nytt arbetssätt. Betyg måste sättasefter hur undervisningen faktiskt har varit, inte efter hur den borde ellerkunde ha varit. Den förändring av arbetssättet som Lgr 80 bygger på, och omvars fördelar jag själv är övertygad, måste således få växa fram successivt. Mot denna bakgrund är det rimligt att under enövergångsperiod vissa undantag medges från Lgr 80:s timplan och kursplaner, såatt betyg sätts i varje enskilt orienteringsämne för sig i de fall då man ännuinte gått över till ett nytt arbetssätt och att i sådana fall enbart ämnesbetygges. Hur lång bör vara måste bli beroende av hur snabbten förändring av arbetssättet i orienteringsämnena i Lgr 80:s anda faktisktkommer till stånd. Jag räknar med att före november månads utgång föreläggaregeringen ett förslag fill beslut i enlighet med vad jag nu har förordat. Jagavser att i lämpligt sammanhang redovisa frågan för . medförslaget till beslut avser jag att föreslå att () skall fåi uppdrag att vidta en rad åtgärder för att stimulera en snabb förändring avarbetssättet i orienteringsämnenpå högstadiet i den riktning jag angivit. SÖ bör vidare få i uppdrag att följautvecklingen och till ett visst datum inkomma till regeringen med en samladbedömning av när en sådan situation kan beräknas föreligga att det är naturligtmed en generell övergång till betygsättning i orienteringsämnen gemensamt förflera ämnen. De nya övergångsbestämmelserna bör kunna tillämpas redan fr. o. och bör gälla fram till dess att SÖ:s bedömning föreligger. Jag vill avslutningsvis understryka att det naturligtvisinte kan bli fråga om att de skolor som, kanske , har ett integreratarbetssätt i orienteringsämnen och som därigenom finner det naturligt medsammanfattningsbetyg skall gå tillbaka fill ett system med betyg i varjeenskilt orienteringsämne. Möjligheten fill enbart sammanfattningsbetyg fannsredan i Lgr 69 och måste självfallet finnas också under den övergångsperiod jaghär har talat om. Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen AnL 34BIRGITTA RYDLE (m): Eftersom är förhindrad attnärvara har det överenskommits att jag skall ta emot interpellationssvaret, ochjag ber att få tacka statsrådet för svaret. Låt mig först säga att jag till fullo förstår elevernasreakfioner i form av demonstrationer och annat, när det blev känt fördem att regeringen beslutat om införande av blockbetyg. Jag är övertygad om atteleverna -Uksom lärarna och föräldrarna - vill behålla ämnesbetygen, även efterLgr 80:s införande. Det enda svar skolministern har att ge alla undrandeelever är att de nu skall få besked att de i varje fallunder 1983 får möjlighet att behålla betygen i de enskilda ämnen som ingår i desamhällsorienterande och naturorienterande blocken. Men det är också allt. Vadskolministern i övrigt ställer i utsikt är de facto en slutgiltig övergång tillenbart sammanfattningsbetyg. Det är rätt att det råder enighet om principerna när detgäller samverkan över de traditionella ämnesgränserna.