prot · G609123 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag har just mot den bakgrunden ställt två frågor, och jag villgärna upprepa de frågorna: "Vilka planer har den nuvarande regeringen för att påkort sikt bereda de drygt 6 000 arbetslösa i Västmanlandarbetstillfällen?" Jag har fått svar på den frågan - genom ytterligarearbetsmarknadspolitiska insatser. Det är bra att man sätter in de insatsernanär det inte finns andra jobb att tillgå. Min andra fråga gällde någonting där jag verkligen tyckeratt regeringen den existerat skulle kunna ge besked. "Vilka åtgärder avserregeringen att vidta, långsiktigt, för att skapa nya jobb inom näringslivet iVästmanland?" Jag har inte fått svar på den frågan, och det är det sombekymrar mig. Det finns tydligen inte något besked att ge när detgäller regeringens möjligheter att styra utvecklingen. Den här fiden är ju kort, så manhinner intesäga allt som man skulle vilja säga. Jag skulle vilja knyta an till vad tog upp isin förra replik, nämligen frågan om löntagarfonder och vad vi skall göra föratt få det svenska näringslivet på fötter. Alla de rapporter som vi får visaratt den svenska industrin nu är på väg att tillfriskna. Vi kan se en ökadorderingång både i de stora företagen och hos underleverantörerna. Vi vet attdet tyvärr kominer att dröja innan de signaler som varslar om ljusare tider förindustrin ger resultat i form av ett nytillskott av jobb. Det ärdärför som vi behöver hålla uppe stora arbetsmarknadspolitiska insatserfills de här långsiktiga åtgärderna - som regeringen lagt grund för framförallt genom devalveringen - kommer att verka. Jag tror också att det är bekant för att maninom industridepartementet har tagit initiativ till diskussioner om bl. 20 (): Jag förstår att det är knappt om tid - det ärdet för oss alla, och arbetsmarknadsministern har ju två frågeställare attsvara. Jag vill verkligen understryka att det egentligen inte ärarbetsmarknadspolitiska åtgärder som vi ropar efter i , utan det ärnaturligtvis en näringsvänlig politik som gör det lönsamt att driva företag. Vihar nu ett ökat nyföretagande, och en förutsättning för att de företagen skallleva vidare är att vi får en sådan politik i landet som ger framtidstro ochoptimism. I detta innefattar jag att det icke skall bli någon verklighet avvare sig löntagarfonder, nya energiskatter eller arbetsgivaravgifter, utan attutgifterna hålls nere för företagen. Det är den bästa hjälpen. måste man tänka sig - det har vi varit överensom - att ha vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder till hjälp. Och det verkarsom om vi är överens om dem också. Dessutom hoppas jag att socialdemokraterna på hemmaplanoch regeringens företrädare kan gå hand i hand, så att man inte säger nej tillalla de chanser till vettiga jobb som finns genom att utnyttja länets egnaresurser. Det handlar om , om nybyggnation i och om attinte kategoriskt säga nej till all lövslybekämpning, vilket gör att jobben inomskogsindustrin minskar. Om åtgärder mot arbetslösheten i och 21 (): Arbetsmarknadsministern siar om en kommandekonjunkturuppgång, och självfallet hoppas också jag att vi får en sådanutveckling. Men jag har ställt frågan: Vilka insatser är regeringen beredd attgöra på för att trygga sysselsättningen i ? Det blirinte någon lösning genom att tala om att vi nog har en konjunkturuppgång isikte, utan här behövs konkreta insatser. Jag har pekat på hur viktigt det äratt det svenska näringslivet får en framtidstro som innebär att det inte blirnågra kollektiva löntagarfonder. Jag vill upprepa: Vi kommer inte ifrån att maninom näringslivet är mycket bekymrad över att den frågan har behandlats på detsätt som varit fallet : inga klara besked, och när besked kommer finnsdet anledning att tro att det blir ytterligare bekymmer för näringslivet. 22Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag skulle till sistbara vilja säga: Jag tycker att det svenska näringslivet visar gott provpå framtidstro. Och kommer utvecklingen att fortsätta som den gjort hittillskan vi också hysa gott hopp om att vi kommer att klara sysselsättningenframöver. Om åtgärder mot arbetslösheten i och ' TillGullan vill jag säga att också det värmländska näringslivet visarförtroende för regeringen; så stort förtroende att man t. o. m. vände sig tillsocialdemokraterna redan innan vi hade hunnit in i kanslihuset för att be omstöd till - ett stöd som man inte hade fått från de borgerliga. Jag tror också att kan vara lugn när detgäller kontakterna mellan regeringen och våra partivänner uppe i . Deär ofta förekommande, och man är överens om tagen. Beträffande vet mycket välatt den frågan Ugger för behandling i . 23GULLAN (): Kontakterna verkar inte vara särdeles goda,eftersom man från i ett brev rriåste tillskriva statsministern i sinnöd och be om hjälp. Men jag hoppas att kontakterna blir bättre och att manblir htet mindre negativ på hemmaplan och framför allt inte går ut medprincipiella nej innan man över huvud taget tar ställning i sakfrågan, som mangör i när det gäller t. ex. lövslybekämpningen. Tyvärr har jag inte den uppfattningen att näringslivet framtidstro och det hopp som skulle behövas . Hotet omlöntagarfonderna är nämligen det allt överskuggande. Det hjälper inte attregeringen smyger med detta, därför att alla har klart för sig att det kommerett förslag. Hjälp till att ta bort det hotet - då tror jag att vi tillsammanskan se till att företagen får fillbaka hopp och framfidstro! Vi har tyvärr inte heller kunnat gå in på en kanske ännusvårare fråga, nämligen ungdomsarbetslösheten. I vårt län finns över 5 000arbetslösa ungdomar. Mitt hopp, fru arbetsmarknadsminister, är att vi verkligenfår litet nya grepp på det området, t. ex. det moderata förslaget tilllärlingsutbildning. 24 (): Det tillfredsställer mig något attarbetsmarknadsministern säger sig vara förhoppningsfull när det gällernyinvesteringar inom näringslivet. Tyvärr kan jag för min del inte säga påsamma sätt i fråga om de kontakter jag har haft. Inte minst när det gäller små och medelstora företag finnsdet en mycket stor tvekan inför framfiden. Arbetsmarknadsministern, återkalladet här hotet om kollektiva löntagarfonder! Då skall vi verkligen få skjuts ochframtidstro i det svenska näringslivet.- Det är jag helt övertygad om. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på fråga 1982/83:389 om uttalande rörande statlig och privatskogsförvaltning har frågat vad jag stöder mig pånär jag fäller vissa omdömen om domänverket och privata skogsägare. citerar i sin fråga en intervju med mig i nr2 av , där jag bl. a. säger att domänverket och skogsbolageh skötersin skog bäst och har den mest långsiktiga planeringen. och de privata skogsbolagen har enavverkningspolitik som innebär att man försöker hålla virkesleveranserna på enlångsiktigt jämn nivå för att trygga industrins behov av råvara.Skogsavverkningarna bland de privata skogsägarna ligger på en mycket lägrenivå. Olika försök har gjorts för att stimuleraavverkningarna från enskilda skogsägare, men dessa försök har inte varitfillräckligt framgångsrika. De beräkningar som virkesförsörjningsutredningenpresenterat i sitt betänkande Skogsindustrins virkesförsörjning (SOU 1981:81)visar att avverkningsmöjligheterna utnyttjas sämre när det gäller de privatägdaskogarna än inom domänverkets skogar och bolagsskogarna. Jag anser att det är otillfredsställande att fleraskogsföretag har varit tvungna att importera betydande kvantiteter virke föratt förse sina industrier med råvara, som det finns stora outnyttjadeavverkningsmöjligheter inom landet. Denna virkesimport har inneburit storamerkostnader för företagen och för samhället. Regeringen har i sin proposition om vissa skogspolitiskaåtgärder (prop. 1982/83:145) föreslagit att det i skogsvårdslagen skall införasen allmän skyldighet att avverka en del av den skog som är mogen för slutavverkning.Förslaget syftar till att förbättra virkesförsörjningen för industrin och attförmå de passiva skogsägarna att öka sina avverkningar. Om uttalande rörande statlig och privat skogsförvaltning 26OVE (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Jag tycker inte att biträdande industriministern har såmycket på fötterna när han nu traskar ut i skogen. I den här tidningsintervjun redovisar han en övertro pådomänverkets förmåga att sköta sin skog. Enligt revisorersgranskning av domänverkets verksamhet kan man konstatera attdomänverket hade en rejäl överavverkning. Resultatethar blivit att virkesförrådet nu bara är 67 m%a. av arealen är kalmarkeller ungskog, . Enskilda skogsägare skulle i motsvarande läge haålagts avverkningsförbud enligt skogsvårdslagen. omdöme om domänverket som mästare i attsköta sina skogar kan gälla bara om man med god skötsel avser detsamma som högavverkning. åläggs domänverket av och riksdagensrevisorer att ransonera avverkningarna - trots att domänverket har överårigskog. Om uttalande rörande statlig och privat skogsförvaltning Skulle manbedriva en god skogsekonomi skulle den egentligen avverkas . Verkethar äldre skog i övrigt och medelålders skog, den som ger denbästa tillväxten. Tycker verkligen att detta tyder på enlångsiktig och god planering? Det kan finnas förklaringar till att enskilda skogsägaremed mindre arealer kan ha en sådan här sned åldersfördelning på sina innehav,men att ett skogsinnehav som omfattar av landets skogar totalt kan hakommit så snett tycker jag inte tyder på någon speciellt god planering. Revisorerna ålägger också domänverket att föryngra dåligtbeskogade arealer, de s. k. 5:3-skogarna - och inte heller här har domänverketskött sig speciellt bra. Andelen gammal gles skog var enligtvirkesförsörjningsutredningen dubbelt så hög i de allmänna skogarna - medstat, kyrka och kommun som ägare - som i de privata eller bolagsägda skogarna.Skogsstyrelsen pekar dessutom på eftersatt gallring i domänverkets skogar. Man kan också i rapporten konstatera, att domänverket fåren besvärlig virkessvacka . säger, att domänverket och skogsbolagen"försöker hålla virkesleveranserna på en långsiktigt jämn nivå för atttrygga industrins behov av råvara". Men på domänverkets mark håller den påatt ta slut! Är det då beklagligt, , att det enskilda skogsbrukethar en bättre reserv än statliga domänverket, och hur skulle det ha sett ut ivårt land om alla skogsägare hade varit lika duktiga som domänverket att sköta,dvs. avverka, sin skog? Jag tar den sista frågan först. Svaret på denär, att då hade vi inte behövt importera så mycket virkesråvara som vi får göraf. n. för att kunna utnyttja den kapacitet som finns inom industrin. Det hadevarit en "mycket bättre situation, om det hade varit en högreavverkningsnivå, så att företagen hade sluppit högre kostnader för sinvirkesförsörjning på grund av att råvaran måste importeras. Jag kan också säga att inuvarande ekonomiska läge egentligen inte har råd att avstå från deexportinkomster som en ökad skogsproduktion kan ge- 28OVE (): Det är kanske riktigt att man kunde ha haftett mindre behov av import från utlandet om man hade haft en högreavverkningsnivå. Men, , då hade inte bara domänverkets skogarutan också andra fått en virkessvacka , och vad skulle dåhända med svensk skogsindustri? Vi måste blicka litet längre fram än år. Det ärmycket lång periodicitet på skogen, ibland ända upp till . Det handlar dock inte bara om avverkning. Revisorernasäger t. ex. i den skrift som jag tidigare åberopat: "Numeraöverstiger nämligen skogsindustrins produktionskapacitet vad densvenska skogen kan ge i årlig virkesavkastning på lång sikt." Vi har alltså byggt ut för mycket. Kanske har det skett pågrund av att domänverket i har varit så "duktigt" på attavverka skog! Jag antar att inte är omedveten om att man för attfå koncession för utbyggnad av den norrländska skogsindustrin varit tvungen attförbinda sig att importera virkeråvara från utlandet. Jag finner inte att logik bärsärskilt väl. har ju verkligen ansträngt sig att försörja industrinframför allt i med råvara. har tagit i litet extra pågrund av att avverkningarna i privatskogsbruket i har sjunkit ochligger på så låg nivå som de gör. Att i det läget komma med erinringar motdomänverkets ambition att se till att industrin får råvara men inte säganågonting om den alltför låga avverkningsnivån inom privatskogsbruket, som gördet omöjligt att uppnå balans i försörjningssituationen, tycker jag inte ärsärskilt logiskt. Om uttalande rörande statlig och privat skogsförvaltning 30OVE (): Det är, som jag sade tidigare, riktigt attdet finns en något större reserv hos privatskogsbruket än hos framför alltdomänverket men kanske även hos skogsbolagen i övrigt. Men det är ingenspeciellt låg avverkning i , . Professor harredovisat att ligger i topp när det gäller avverkningsandel avtillväxten. ligger på , lika högt, på och EG på60 %. Det går inte att ta ut så förfärligt mycket mer. Riksskogstaxeringen 1981 redovisade att de allmännaskogarna hade skog som var möjlig att slutavverka, bolagen och deprivata . Det kan hända att några skogsägare inte följer upp utvecklingen,men jag tror inte att det är många skogsägare, , som skyller detfaktum att man inte har kunnat avverka på att det bor någon stor fågel iskogen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs men bordlades återCivilutskottets betänkande 1982/83:26 6 § Anf. , Påmorgondagens föredragningslista upptas justitieutskottets betänkanden 25-28främst bland två gånger bordlagda ärenden. 7 § Anmäldes och bordlades 1982/83:174Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 8 § Anmäldes och bordlades Mofionerna Vissa studiesociala frågor(hälsovård för högskolestuderande gymnasieelevers resor och återbetalning avstudiemedel), (prop. 1982/83:129) 1982/83:2361 av och Ändring i lagen (1980:2) om finansbolag, m. m. (prop.1982/83:154) 1982/83:2362 av m. fl. 1982/83:2364av m. fl. 1982/83:2365av m. fl. 1982/83:2366av m. fl. Åklagarväsendetsregionala organisafion m. m. 1982/83:158) 1982/83:2367 av m. fl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. (prop.1982/83:162) 9 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:17 Anslag för budgetåret1983/84 till (prop. 1982/83:110 delvis) 1982/83:25Stöd fill barnfamiljer m. m. 1982/83:100 delvis och prop. 1982/83:88) betänkande 1982/83:30 10 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:432 av () till socialministern omåtgärder för att undvika vissa försäkringsprocesser: Med anledning av uppgifter ipressen om indragning av sjukbidrag till svårt handikappade människor somstuderar vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder är socialministern beredd att föreslå föratt undvika att försäkringsprocesser om indragning av beviljat sjukbidragoskäligt drabbar försäkringstagaren under en lång handläggningstid iförsäkringsrätten? 1982/83:433 av () till finansministernom bestämmelserna om undantag från mervärdeskatt för vissa periodiskapublikationer: För skattefrihet från mervärdeskatti fråga om periodiskt medlemsblad eller periodisk publikation krävs attpublikationen väsentligen framstår som organ för sammanslutning medhuvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, miljövårdande,idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål. Stiftelsen internationellt biståndsarbete iMölndal har av skattemyndigheterna ej beviljats befrielse från mervärdeskattför sitt organ Våra Bröder. Det framstår som alldeles otvetydigt att denna stiftelsehar huvudsakligen religiöst ändamål. Dess verksamhet är inriktad på mission ochinternationellt hjälparbete. Medhänvisning till detta vill jag fråga finansministern: Anser finansministern att bestämmelserna om undantag frånmervärdeskatt för religiösa tidningar behöver förtydligas? 1982/83:434 av () till statsrådetBengt om arbetskonflikten vid : Operan har på grund av enkonflikt vid varit stängd för sin egentliga verksamhet undersnart en månads tid. Planerade operaprojekt har måst skjutas på framtiden.Sångare, musiker och dansare hindras från meningsfylld verksamhet. Publikenupplever situationen som makaber. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern: Hur ser kulturministern på den pågående konflikten, ochvilka möjligheter till lösning kan föreligga? 1982/83:435 av () till jordbruksministernom konkurrensen inom livsmedelsproduktionen: En vegetabilisk vispgrädde harenligt tidningsuppgifter lönsamhetsproblem därför att den beläggs med högaavgifter för att inte konkurrera ut den vanliga vispgrädden. Avgifterna återgårdessutom till jordbrukskooperationen, som påstås tjäna mer per litervegetabilisk grädde än producenten av denna produkt. Med anledning av dessa tidningsuppgifter vill jag frågajordbruksministern: Avserjordbruksministern att vidta några åtgärder för att undvika attsubvenfionssystemet slår ut privat produktion av vegetabilisk vispgrädde? Är jordbruksministern beredd attförändra avgifts- och subventionssystemet för att öka möjligheterna till konkurrenspå lika villkor mellan privata och kooperativa producenter avlivsmedelsprodukter? 1982/83:436 av () till statsrådet om vindkraftverket i Maglarp: Åtskilliga förhoppningar knötsursprungligen till alternativa energikällor. Som ett led i försöksverksamhetenmed sådana energikällor beslöts om uppförandet av ett par vindkraftverk, varavett i Maglarp. Efter stora svårigheter och avsevärd försening kunde detta, ettav världens största, vindkraftverk slutbesiktigas före överlämnandet tillSydkraft. I rapporten från besiktningen framförs en förödande kritik motverket, och kostsamma reparationer måste företas. Enligt planerna skulle verketha varit i drift den , men har det endast provkörts ettantal timmar. Jag önskardärför ställa följande frågor till statsrådet: Vid vilken tidpunktkan vindkraftverket i Maglarp bedömas vara i reguljär drift? Vilkaerfarenheter har regeringen gjort av vindkraftverket när det gäller ytterligaresatsningar på sådan alternativ energiproduktion? 11 §Kammaren åtskildes .