prot · G60997 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:97 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. 2 §Svar på fråga 1982/83:304 om åtgärder för att stoppa vissinseminationsverksamhet har frågat mig om jag avseratt i ta initiativ för att stoppa det geschäft i frågaom insemination som bedrivs av en firma i . I både och , och f. ö. även i de övriganordiska länderna, saknas lagstiftning om artificiella inseminationer. ISverige utreds frågan om sådana inseminafioner av den s. k. nyainseminationskommittén (Ju 1981:04). Idetta utredningsuppdrag ingår att i denmån det är ändamålsenligt samråda med företrädare för justitie- ochsocialdepartementen i de andra nordiska länderna. Sådana kontakter har ocksåägt rum. När resultatet av det svenska utredningsarbetet föreliggerblir det aktuellt att vid nordiska departementsöverläggningar närmare diskuteraförutsättningarna för inseminationsverksamhet som sådan och vilka lagreglersom kan behövas, framför allt för att skydda barn som har kommit till genomartificiell insemination. Det kan då också finnas anledning att ta upp frågan iNordiska ministerrådet. Men f. n. har jag svårt att se att det finns någraförutsättningar för att göra det. 2 (); Jag tackar justitieministern för svaret. Jag har ställt denna fråga till den svenskejustitieministern därför att ärendet var uppe i samband med Nordiska rådetssession i . Jag ställde då till den danska regeringen frågan om den villevidta några åtgärder med Om åtgärder för att stoppa viss inseminationsverksamhet anledningav att en privat firma i enligt uppgifter bedrevinseminationsverksamhet genom bl. a. postorder. Det svar som jag då fick varmycket intetsägande. Eftersom jag anser att borde ta upp dennafråga, har jag vänt mig fill den svenske justitieministern i förhoppning om atthan skall engagera sig i ärendet och ta upp det i ministerrådet. Det svar som jag nu har fått är ungefär lika intetsägandesom det jag fick av den danska regeringen. Jag delar inte den uppfattning somjustitieministern ger uttryck för när han här säger att han har svårt att seatt det finns några förutsättningar för att ta upp denna fråga i ministerrådet. Vi har exempel från andra områden då man har tagit uppsådana här frågor och lyckats nå resultat, exempelvis inom narkotikaområdet.Förra året hade ju dåvarande justitieminister och socialministeröverläggningar med de danska representanterna och fick då danskarna att inseatt man gemensamt måste arbeta med narkotikaproblemet. Jag har här tagit upp en mycket allvarlig fråga. Det är -som justitieombudsmannen har uttryckt det i en tidningsartikel - enextrem avart av inseminationsverksamhet, och därför måste den stoppas. Jagställer mig frågan: Kan samhället utan att reagera åse att faderlösa barnkommer till världen? Det är som jag ser det barnens rätt det gäller. Barn harrätt att ha både far och mor. Det finns tillräckligt många barn i i dagsom saknar en förälder. Barnen har också rätt att veta sitt ursprung, men dettanonchaleras fullständigt. Den kommersiella hantering som den danska firmanbedriver innebär en fruktansvärd nedsättning av faderns roll för barnet. Därför vill jag än en gång vädja till justifieministernatt inte vänta tills den åberopade utredningen blir färdig utan ta initiativ iNordiska ministerrådet och försöka förmå danskarna att ta itu med denna fråga. Jag tror inte att det råder några delademeningar mellan mig och när det gäller angelägenheten i attverkligen lösa dessa problem och lösa dem så fort som möjligt. Därför har vikommit överens med justitieombudsmannen , som är utredningsman på svensksida, att han först skall lägga fram ett delbetänkande om artificiellainseminationer, och han har lovat komma med det nu . Jag är nämligenmycket angelägen om att påskynda detta utredningsarbete. har lovatatt komma med ett slutbetänkande . Det är en ganska högambitionsnivå i en sådan utfästelse, därför att detta är utomordentligt svårafrågor. Att jag inte anser att det f. n. finns förutsättningar attta upp frågan i beror på att vi på svensk sida förstvill försöka klargöra alla dessa svåra problem. För att över huvud taget kunnaagera i något avseende måste vi först ha en lagstiftning att grunda dettahandlande på. Jag bedömer att den mest brådskande frågan i sarnmanhanget är attfå fram en lagsfiftning, som vi sedan kan ha som utgångspunkt för de åtgärdersom behöver vidtas. Jag blev också besviken över det danska svaret i , där man väsentligen radade upp alla de svårigheter som föreligger. Det ärkanske inte minst mot bakgrund av det negativa svaret som jag gör denrealistiska bedömningen att vi från svensk sida bör ha ett bra underlag innanvi agerar på nordiskt plan. 4 (): Jag tror inte heller att justifieministernoch jag har olika uppfattningar i själva huvudfrågan, utan det gäller fråganhur vi skall agera för att få danskarna att börja tänka i litet andra banor. Som framgick av den tidningsdebatt som förekom även iNorge under möte reagerade också norrmännen mycket starkt motdenna verksamhet. De hade väl upplevt problemet på samma sätt som vi gör iSverige. Därför är det också viktigt att man tar upp frågan ur nordisksynpunkt. Jag är medveten om att det är viktigt att ha ett material,och den utredning som håller på med är värdefull att ha som underlagnär man skall ta upp hela inseminationsfrågan. Men detta fall gäller ju enavart. Om jag inte missminner mig hade JO Sverne gett uttryck för att det ävennär det gällde utredningsfrågan var svårt att diskutera med danskarna. Därförär det väldigt viktigt att ta itu med den danska regeringen, för att få endiskussion på ett förberedande stadium. Om åtgärder för att stoppa viss inseminationsverksamhet Min erfarenhet från nordiskt samarbete är , framför allt när det gäller att övertyga danskarna om en svenskuppfattning, bör ha försett sig med bra argument. De argumenten arbetar vi påatt få fram. I den mån det fortfarande råder delade meningar mellanRune och mig, gäller de bara på vilket sätt man skall gå fram föratt nå målet. Vi har fortlöpande möten mellan justitieministrarna, och vikommer att ha ett sådant möte i . Jag kan försäkra attjag vid detta möte tänker ta upp denna fråga, för att diskutera den med minakolleger och kanske förebereda en framstöt i mera formella formeri . 6 (): Det sista som justitieministern sade, att hantänker ta upp detta redan vid nästa möte med justitieministrarna, tackar jagför. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1982/83:90till finansutskottet Nr 97 4 § Anmäldes och bordlades den S''"' 15 mars1983 1982/83:131 Handlingsprogram ihandikappfrågor 5 § Anmäldes och bordlades Motionerna Ändring ilagen (1957:262) om allmän energiskatt (prop. 1982/83:99) 1982/83:2223 a\ m.fl. 1982/83:2224 av NilsÅsling m. fl. Förslag till lag om förbud underviss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä (prop.1982/83:112) 6 § Anmäldes och bordlades betan kanden 1982/83:20Verksamheten vid vissa regionala alarmeringscentraler 1982/83:21 Kommunalafrågor 1982/83:22Anslag till Stöd till politiska partier (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:23Anslag till Allmänna val (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:24 Anslag tillDatainspektionen (prop. 1982/83:100 delvis) betänkanden /83:26 Företagsstiftelser1982/83:27 Beskattning av annonsblad 1982/83:29 Anslag till fideikommissnämnden (prop.1982/83:100 delvis) 1982/83:16 Föräldraförsäkringen (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:16 Tjänstekonstruktionen m.m. för studie- och yrkesorientering i och gymnasieskolan (prop.1982/83:69) betänkande 1982/83:11 Utbyggnad avvattenkraft 7 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:335 av (vpk) tiirindustriministernom den svenska varvspolitiken: Enligt uppgift har chefBengt i en intervju publicerad i tidningen måndagen den 14 mars1983 uttalat den uppfattningen, att Svenska Varvs två kvarvarande anläggningarbör skrotas. Med anledning härav vill jag till industriministern ställaföljande fråga; Avser regeringen att låta sig vägledas av riksbankschefensuttalade mening vid förestående beslut om den svenska varvspolitiken, och kanriksbankschefens uttalande få återverkningar på Svenska Varvs ställning påkreditmarknaden? 1982/83:336 av () till utrikesministern omåtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna i : Vilka åtgärder avser utrikesministernvidta i syfte att främja de mänskliga rättigheterna i ? 1982/83:337 av () till industriministernom finansieringsvillkoren för offshore-konstruktioner: gäller nyaregler hos beställningar vid svenskavarv. För fartygsbyggen är räntenivån och för offshore-konstruktioner13,. Den högre räntenivån för offshore-konstruktioner kan leda till attsvensk varvsindustri missar en del av denna viktiga marknad. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga fill industriministern; Avser regeringen att vidta åtgärder för att förbättrafinansieringsvillkoren för offshore-konstruktioner? 1982/83:338av () till finansministern om stafioneringen avutsjöbevakningsfartyget : Utsjöbevakningsfartyget ärstafionerat i . Det har i flera olika sammanhang uttalats att mångaskäl - inte minst för bevakningen av de svenska fiskevattnen runt Gotiand -talar för att fartyget borde ha hemmahamn på . Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern; Avser regeringen att planera för en framfida stationeringav utsjöbevakningsfartyget på ? 1982/83:339av () till statsrådet om strävan att stödjasvenska oljeraffinaderier: Den snabbt krympande oljeförbrukningen är tillfördel för ekonomi men har inneburit problem förraffinaderiindustrin och dess anställda. EnergiministerBirgitta har uttalat att regeringen vill göra vad den kan för att stödjasvenska raffinaderier utan att därför frångå det långsikfiga målet att minskavårt oljeberoende. Ett godkännande av planer på att köpa Svenska Gulfoch på att försörja dess distributionsapparat med oljeprodukter som raffineratsutomlands skulle vara till nackdel för svensk raffinaderiindustri ochuppenbarligen också strida mot regeringens offentligt deklarerade oljepolitik. Jag ber därför att fåfråga energiministern: Hurstämmer ett eventuellt godkännande av köp av Svenska Gulf medregeringens strävan att stödja svenska raffinaderier och kravet på en ökadraffinering av olja inom landet? 8§ Kammaren åtskildes . TOMT: SON THYBLAD