prot · G60973 · 1982-12-31 00:00:00 — Vad hade hänt, omsocialdemokraterna hade suttit i regeringsställning och detta hadeförverkligats? Jag tycker på ett sätt att det ärtrist att vi skall hålla på att gräla om det historiska. Jag skulle verkligenönska att vi kunde lämna det och säga att dessa frågor har varit oerhört svårapå många sätt, men att vi nu behöver samla oss och komma överens om hur viskall ha det . Det är alldeles riktigt att alla partier islutet av inte bara var överens om att vi skulle ha kärnkraft - dåstödde det - utan också trodde att upparbetning var det endaalternativet. I samband med att remissbehandlades och vitog ställning till den, gick vi som de första i landet emot upparbetning pägrund av risken för kärnvapenspridning. Vad och de borgerliga då gjordevar i stället att godkänna upparbetningsavtal som grund för att geladdningtill- Ochi den första borgerliga regeringsdeklarationen utpekas upparbetning som endametod för att ta hand om avfallet - och jag upprepar det, de borgerligaregeringarna har gett tillstånd till utskeppning av över utbräntbränsle, därav över under regeringarna tid. Jag anser liksom att det nu får vara nog meddet förflutna och att vi bör samla oss till gemensamma ansträngningar för enmer ansvarsfull behandling av de här frågorna. Vi har gjort så gott vi har kunnat för att försäkra oss omatt det beslut som har fattats icke medför några risker av det slag vidiskuterar här , och jag är övertygad om att det är pä det sättet, annarsskulle inte jag har medverkat till det. Vi har inbjudit de andra partierna till överläggningar omhur vi skall ha det i fortsättningen. och har tackatja, jag hoppas att också gör det. 18 (): Något socialdemokratiskt avståndstagande frånupparbetning syntes det i alla fall ingenting av så länge socialdemokraternahade makt och ansvar. skedde en utskeppning av högakfivt avfalltill , och 1976 förlorade socialdemokraterna som bekant regeringsmakten. Jag tycker också att det är ojust av attåberopa formuleringen i regeringsdeklarationen utan att nämna att det ivillkorslagen, som ju är det som har avgörande betydelse här. inte finns kvarnågon sådan ensidig bindning till upparbetningen utan där ställs kravet att manskall visa hur en helt säker slutförvaring kan ske med eller utan upparbetning.Det är alltså fel att göra gällande att det frän den dåvarandecenterregeringens sida skulle ha ställts krav pä upparbetning som endaalternativ. Det finns också anledning att nämna att det under den tidsom var energiminister och vi hade kontroll över den hanteringenrådde ett förbud mot export av högaktivt bränsle. Det finns anledning attnotera det. är vi tacksamma för inbjudan tillöverläggningar, men det hade varit bättre om den hade kommit innan gavsig i väg än efter. 19 (): För många av oss är det väldigt svårt attförstå varför regeringen över huvud taget har fattat det här beslutet omutförsel av använt kärnbränsle. I pressmeddelandet står det att regeringenhar beslutat om den här utförseln. Men det står även att socialdemokraternainte vill binda sig för någon upparbetning , särskilt som sådana bindningar ärhelt onödiga och kan uppskjutas . Varför uppskjuter man inte det här? Varför säger man ettoch gör ett annat? Det är detta som är det helt ofattbara när det gällerregeringens beslut. Man gör en sak som man inte behöver göra. Det har sagtsfrån sakkunnigt håll att det finns lagringsmöjligheter i . Om hanteringen utomlands av svenskt kärnkraftsavfall, m.m. Om hanteringen utomlands av svenskt kärnkraftsavfall, m.m. För det första. , är det riktigtatt villkorslagen innehåller tvä alternativ, men regeringsdeklarationen angavinriktningen, och regeringen och valde att godkännaupparbetningsavtalet. Man har uttalat att det uppfyller villkorslagens krav,och på den grunden har man gett laddningstillstånd. Det är det som har hänt. För det andra: Det finns en myt om att det skulle hafunnits verklig handlingsfrihet i vad gäller det beslut som vi fattade nu ijanuari. Det finns ingen myndighet eller något annat organ som har kunnat visaatt det, i den situation där vi befann oss, fanns något alternativ för densortens reservlagring som man har talat om i den offentliga debatten och somuppfyller de säkerhetskrav vi måste ställa. Ingen myndighet har heller gjort ensäkerhetsgranskning som skulle kunna visa att det alternativet kan godkännas.Och den situationen berodde på att tidigare regeringar inte har skapatpraktiska förutsättningar för det. 21PÄR (): När det till att börja med gäller godkännandeenligt villkorslagen gjordes som bekant inget slutligt godkännande så länge vivar kvar i regeringsställning. Det är också skäl att notera att den prövningsom då skedde enbart gällde om detta var godtagbart med hänsyn fill de krav somvillkorslagen ställde. Vad som hänt är att vi har fått en mängdfakta, som visar att sambandet mellan avfall och kärnvapenspridning är mycketstörre än man tidigare visste. Därför har i rest krav påförbud mot upparbetning. Det kravet har socialdemokraterna inte stött. När det sedan gäller handlingsfrihet har jag i min hand enrapport från kärnkraftinspektionen, som klargör att det, när det gällerRinghals, finns utrymme för åtminstone framöver. Jag har också ett telexfrån kärnkraftinspektionens generaldirektör fill där han klargör atthan har redovisat att det finns möjligheter också i att förvaraavfallet - genom tätpackning. Den ansvariga myndigheten har således sagt att vi harmöjligheter att vänta , men det har inte regeringen velat göra. 22 (): har arbetat intensivt inedrustningssammanhang för att motverka spridning av kärnvapen. När det nuutskeppas kärnbränsle till finns det skäl att erinra om - vilket jagtror att gjorde - att inte är anslutet tillicke-spridningsavtalet. Dessutom håller man i på att utvecklaneutronbomben, som bl. a. vi här i kämpar mycket hårt emot. drar sig inte ens för att samarbeta medSydafrika när det gäller kärnkraft. har som målsättning att utvecklaen självständig avskräckande kärnvapenstyrka så snart man har tillräckligt medplutonium. Och det ärtill detta fullständigt skrupelfria land sorn den nu skickardet svenska använda kärnbränslet. Det är ansvarslöst! Jag häri min hand det regeringsbeslut,undertecknat av , där upparbetning godkänts. Jag har vidare ensammanställning av de beslut om utförsel av utbränt kärnbränsle som fattatsunder regeringarna tid. Vidare har jag en handling som klargör deundersökningar vi har gjort, via våra myndigheter, om möjligheter till andralösningar. har då meddelat att de förslagsom har diskuterats är onormala åtgärder, som inte är närmare utredda. skulle behöva utreda de här alternativen. De har intevarit förberedda. Hade man för två eller vidtagit åtgärder skulledet ha varit möjligt att finna andra lösningar. Hade ni byggt CLAB vid dentidpunkt dä vi socialdemokrater begärde det, skulle det ha funnits andraalternativ, men i den situation där vi nu har befunnits oss fanns ingetalternativ förberett som uppfyllde säkerhetskraven. Om hanteringen utomlands av svenskt kärnkraftsavfall, m.m: 24 (): Jag märker att har ändrat tesunder debattens lopp, och det tycker jag är bra. I början var tesen att det varden dåvarande Fälldinregeringen som hade skapat en inriktning mot upparbetningoch mer eller mindre framtvingat upparbetningen. är tesen att den hadegodkänt upparbetningen. Det är alltså en skillnad. Visst kan vi kritisera tidigare regeringar för att de intei tid förbjöd upparbetning som alternativ - det berodde dock på att man då intehade sådana fakta om sambandet mellan detta avfall och kärnvapenframställningsom vi senare fått - men det är något helt annat än att påstå, som BirgittaDahl gjort i omgångar, att det var dessa regeringars agerande som framtvingadeupparbetning som alternativ och satte det framför andra alternativ. Villkorslagenöppnar bägge möjligheterna - det är viktigt att notera. Sedan kan jag bara konstatera attdet material som finns från SKI och som jag har tillgång till och de offentligauttalandena därifrån klart visar, att ett handlingsutrymme finns under en korttid, då man kan arbeta vidare på lösningar på . 25GUNNEL JONANG (c): Det är nästan litet patetiskt att höraBirgitta försöka försvara socialdemokraternas engagemang för kärnkraft ochupparbetning. Största delen av svenska folket torde ändå väl veta hur detförhåller sig med kampen mot kärnkraft och kampen mot upparbetning. upprepade att regeringen hamnat i entvångssituation genom de tidigare borgerliga regeringarnas agerande. Regeringen är suverän. Regeringen har full handlingsfrihet.Regeringen har Om hanteringen utomlands av svenskt kärnkraftsavfall,m.m. full rättatt besluta på det sätt den önskar, och regeringen har beslutat att skicka detanvända kärnbränslet till . Detta är ett faktum som den nuvaranderegeringen aldrig kan komma ifrån. Jag vill bara konstatera att det är en mytsom nu fortsätter att sprida, att det är först somvi skulle haft kunskaper om riskerna för kärnvapenspridning. Om ni 1976 hadelyssnat på våra varningar och tagit intryck av vårt motstånd mot villkorslagen,som öppnade möjligheten till upparbetning, och använt de suveräna möjligheterni dä hade att inte godkänna upparbetning, skulle vi aldrig behövt ha de härproblemen. Den ansökan om utförseltillstånd som vi nu tagit ställningtill kom in för . Den senaste Fälldinregeringenhade på sig att förbereda något annat alternativ än det som viställdes inför. Varför tog man inte den möjligheten? Jag vill sluta med att säga att vi har fattatett beslut som vi kan ta ansvar för. Låt oss nu gemensamt ta ansvar för enbättre hantering . 27 (): Jag har här ett telex från iSKI. där han säger: "Jag kan bekräfta att vi meddelat regeringenshandläggare att man med tätpackade ställ i bränslebassängerna i 2skulle kunna klara bränslebytena 83 och 84." Det ärbeskedet från den ansvariga myndigheten. Låt mig sedan, för att igen gå tillbaka till historien,konstatera att det socialdemokratiska motståndet mot villkorslagen framför alltbyggde på att man inte som villkor för att få starta ville avkrävakärnkraftsföretagen besked om var de skulle göra av avfallet.Socialdemokraterna ville att de skulle få starta utan att veta hur avfalletsedan skulle hanteras. Jag kan inte påminna mig att socialdemokraterna vid någottillfälle i denna riksdag föreslagit ett förbud mot upparbetning. Det hardäremot gjort och fick då inte socialdemokraternas stöd. Hadesocialdemokraterna ställt upp bakom yrkande i det avseendet förraåret, hade den här frågan varit ur världen. Då hade aldrig behövt gå. Visst skall vi nu se framåt. Detolyckliga är bara att socialdemokraterna redan har skickat iväg avfallet tillFrankrike! 28GUNNEL JONÄNG (c): säger att vi borde ha lyssnattill socialdemokraterna 1976. Vi lyssnade inte. och det finns väl anledningför svenska folket att känna tacksamhet för detta. Jag vill återigen erinra om hur läget var t. ex. närAKA-utredningen kom 1976. Där diskuterades t. o. m. upparbetning hemma ochuranbrytning. var GöstaNetzén, socialdemokrat, som satt ordförande i den utredningen. Regeringen harnu fattat ett ansvarslöst beslut, det är bara att konstatera det. Den stora frågan för mig som arbetar med nedrustnings- ochfredsfrågor är: Hur skall vi kunna fortsätta att vara trovärdiga inedrustningsarbetet, om vi inte hemma är beredda att i prakfisk handlingomsätta de teorier som vi för ut i världen? Om avvecklingen av kärnkraftverken Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1982/83:197 om avvecklingen avkärnkraftverken har med hänvisning tillfolkomröstningskampanjen frågat mig följande: Gäller de ståndpunkter BirgittaDahl hade före folkomröstningen, dvs. en successiv avveckling avkärnkraftverken efter en driftstid för vart och ett av högst ? Låt mig då klart och tydligt deklarera att vi skall följaresultatet i folkomröstningen när det gäller kärnkraften. tas den sistareaktorn ur drift. kommer varje kärnkraftsblock attunderkastas återkommande säkerhetsgranskningar som skall ligga till grund förbeslut om dels eventuella ytterligare säkerhetsåtgärder, dels när och i vilkenordningsföljd reaktorerna skall tas ur drift. 30BÖRJE (): Jag tackar statsrådetet för den del av svaretdär hon säger att tas den sista reaktorn ur drift. Jag hoppas dåatt ordet senast verkligen också betyder senast. Jag önskar emellertid få ett mer preciserat svar. BirgittaDahl har varit ledamot av EK 81, den s. k.kärnkraftsavvecklingskommittén. Som statsrådet vet diskuterades där olikaalternativ. Ett alternativ ligger i princip väldigt nära den fråga som jag harställt till statsrådet. Men det finns också ett annat alternativ som enligt minmening, om det får hanteras av kärnkraftsindustrin, kommer att omöjliggöra.enavveckling. Det kommer att gå de intressen till mötes som börjar stiga framoch säga att allt i princip skall köras . Vi kommer inte att klara enavveckling om hela denna elkapacitet utnyttjas tills man närmar sig slutdatum.I den debatt som linje 2 förde - den dokumenterades också i broschyrer - gavman tydligt uttryck för uppfattningen att det skulle bli en stegvis avvecklingfrån och framåt. Det är vad som fordras om det skall gå bra. Enligtmin mening behövs egentligen en beredskap för en klart kortare driftsfid än 25år. Det finns kunniga bedömare som säger att ett antalav våra svenska kärnkraftverk på grund av en kombination av tekniska,ekonomiska och 2 protokoU 1982/83:73-74 Om avvecklingen av kärnkraftverken säkerhetsmässiga skäl får svårt att gå sina . Den här typen av preciserat svar som jag önskar behöverkärnkraftsavvecklingskommittén, det behöver kraftindustrin, det behöver detusentals människor som jobbar med alternativ energi och besparingar. Ettpreciserat svar behövs också för att tillskapa de tiotusentals jobb som detannars blir svårt att få i gång nu på grund av hotet om en stor elöverkapacitetlångt in . Jag lade märke till i förra debatten att om att vi måste samla oss till gemensamma tag. Det är därför jag harställt min fråga. Ett bra svar på frågan bäddar för gemensamma tag. Jag vill gärna ta fasta pä . Det behövs gemensamma tag, och vi är inställda på det. Jag vill också understryka att när vi säger 2010 menar viverkligen och att vi nu med all kraft måste förbereda oss för attvara klara då. Jag har vid många tillfällen understrukit, och det kommer jagatt göra senare i dagens debatt, att vi redan nu måste bedriva det arbete somär nödvändigt för att vi skall ha alternativen klara , när deförsta reaktorerna skall tas ur drift enligt de planer som finns . Vidare vill jag peka på att i det svar som jag lämnadeunderströk jag att det är säkerhetsfrågorna som skall avgöra i vilken ordningolika reaktorer tas ur drift, detta med anledning av vad om att man inte kan utesluta och inte får utesluta problem som kangöra det nödvändigt med en kortare driftstid. Den diskussion som har förts på visst håll om attfortsätta utöver är helt orealistisk. Den nuvarande regeringen kommeratt se till att vi på allt sätt med målmedvetna insatser följer de beslut somhar fattats efter folkomröstningen. Alternativen skall fram. Vi skall klara avden uppgiften. 32 (): Jag tror alltså för min del att tekniska ochekonomiska orsaker kommer att föranleda avveckling i snabbare takt än vad mångatror. Men skulle mitt antagande vara felaktigt och man skulle få en anhopningtill åren närmast , då äventyras avvecklingen. Då är det inte BirgittaDahl och jag som står här i talarstolen. kommer ,pä grund av utredningsarbete som pågår, att få ta en mera preciserad ställningtill detta. I avvaktan på det vill jag bara framföra förhoppningen attstatsrådet känner stor respekt för fattade beslut och att det skall ges debesked som behövs för att alternativen på rätt sätt skall kunna gå i gång ivårt land, både för att avveckla kärnkraften och för att minska vårtoljeberoende. Det är ju just av det skälet som satsningarpä ny energiteknik står i centrum för regeringens investeringsprogram, det somriksdagen redan harbeslutat om, och som vi nu fortsätter det arbetet med mycket stor intensitet. Jag vill verkligen uttala förhoppningen-ja, uppmaningentill alla dem som på olika sätt medverkar i förberedelserna för det beslut somskall fattas av 1985 om riktlinjerna för energipolitiken från 1990och fram till kärrikraftsavvecklingen - att man bedriver ett arbete som ger ossett bra underlag för ett beslut som gör det möjligt för oss att klara av denhär uppgiften. Men kan förvänta sig en rad delförslagpå olika områden som syftar till att effektivisera arbetet när det gällerhushållning och när det gäller utveckling av alternativa energikällor. Om utnyttjandet av och flygplatser Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1982/83:227 om utnyttjandet av Sturupsoch flygplatser Per Stenmarck har, mot bakgrund avtrafikutskottets uttalande att regeringen skulle ta upp överläggningarmed SAS om och flygplatser, frågat mig om jag är beredd attinför kammaren redovisa de överläggningar som förevarit och de initiativ somdessa lett fram till. och har outnyttjad kapacitet. Frän bl.a. regionalt håll framförs krav på en förbättrad transportförsörjning.Utnyttjandet av flygplatserna är därför en återkommande diskussionspunkt i deöverläggningar som regelbundet äger rum med SAS. har luftfartsverket vidtagit olikaåtgärder för att stimulera trafiken på . har därigenom blivit enbetydelsefull flygplats för chartertrafik. Denna tendens kommer att förstärkasi år när Scanair ökar sin trafik på flygplatsen. SAS har successivt ökat sin trafik pä . Ienlighet med sin nya företagsfilosofi med fler direktlinjer och färremellanlandningar i kommer SAS i vår att ytterligare öka antaletturer på som fler direktlinjer öppnas bl. a. till Parisoch . SAS kommer också att införa den typ av limousinservice som i på . Inom kommunikationsdepartementetföljer vi fortlöpande utvecklingen på och . SAS nya filosofioch luftfartsverkets åtgärder för att stimulera chartertrafiken ger enligt minmening goda utvecklingsmöjligheter för och . 35PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. En lång radmotioner väcks här i angående flygplatserna ochLandvetter. Så har skett också . Om den subventionerade räntan för svenska beställare vidsvenska varv sade sig förutsätta att regeringen följerutvecklingen, tar de initiativ som man anser påkallade och därefter redovisarresultatet. Detta är förmodligen så långt kan gå. Vi bättre inget statsflyg som vi kan beordra att trafikera vissa flygplatser.Det gäller att, inom ramen för den konkurrens som finns, försöka att locka tillsig fler flygningar. För del kommer denna konkurrens främst frånKastrup utanför . är en ny och modern flygplats, ärgammal, omodern och med långa gångavstånd. Det är därför något underligt attkonkurrensen alltid tycks utfalla fill nackdel. gjorde den statligalufttransportutredningen bedömningen att utnyttjandegrad var mellan 80och . Enligt uppgifter som jag fått fram så anser man inomluftfartsverket att dessa siffror var kraftigt överskattade. Förinrikestrafiken, som är under stark tillväxt, beräknas utnyttjandet till mellan80 och , medan utrikeshallen under högsäsong endast utnyttjas till mellan60 och och så lågt som till . Detta är onekligensiffror som det inte finns någon anledning att vara speciellt nöjd med. tog den dåvarande kommunikationsministernUlf Adelsohn, tillsammans med sin norske kollega, kontakt med SAS. De bådauttryckte oro över de investeringar, i mångmiljardklass, som skulle göras påKastrup. Det finns anledning att understrykavikten av att använda de investeringar som redan är gjorda. ligger bara10 minuters flygväg från , och utan några större ingrepp bör man kunnata över ett antal av de dagliga reguljära turerna till kontinenten, exempelvistill eller . Det borde också vara möjligt att samla upp södergåendetrafik frän och t. ex. eller , och låta planenmellanlanda på . En sidoeffekt av detta skulle också bli möjligheten tillflyg mellan och . Det ter sig något underligt, i ett land med denflygtäthet som har, att det ännu inte går att flyga mellan Sverigesandra och tredje största stad. Jag bad att få en redogörelse över de akfiviteter somförevarit med anledning av beslut . Jag är tills vidare nöjdmed svaret och hoppas att regeringen arbetar vidare med frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1982/83:188 om den subventionerade räntan för svenska beställarevid svenska varv har frågat mig om jag avser attvidta någon åtgärd med anledning av räntehöjningen som påtagligt försämrarsvenska beställaresvillkor vid placering av order hos något svenskt varv. beslöt den 12 november1982 att höja räntan till för fartyg som omfattas av den speciellafartygskreditöver-enskommelsen inom och till för fartyg(offshore-anläggning-ar) som omfattas av den s. k. consensusöverehskommelseninom . Skälet till nämndens beslut är att svenska rederier enligtde av beslutade grunderna för stödet vid beställning hos svenska varvinte bör få högre subvention än utländska rederier erhåller. Detta innebäralltså att svenska varv i finansieringshänseende är likställda med sinautländska konkurrenter. Nämndens beslut är således en följd av vad riksdagenbeslutat i fråga om räntestöd till svenska beställare av fartyg. Jag avserdärför inte att vidta någon åtgärd med anledning av nämnda räntehöjning. Om den subventionerade räntan för svenska beställare vidsvenska varv 37RUNE (): Jag ber först att få tacka för svaret. Efter det att jag ställde frågan harsaken varierats i en rad artiklar i tidningspressen, där man säger:"Stena-order liv eller död för !" Det gör att jag tycker attfrågan är än mer motiverad. Man måste nog först konstatera, att efter beslutet angående de här räntorna, så kan man när detgäller dagens diskonto knappast längre tala om några subventionerade räntor.13,i ränta för offshore-beställningar, när vi har ett diskonto pä , ärju knappast någon subvention. Jag vill gärna ha sagt att Arendalhar, inte minst på grund av ett utomordentligt samarbete mellan företagsledningenoch de anställdas fackliga företrädare, mycket bra klarat den nödvändigaomställningen från vanlig fartygsproduktion till framställning avoffshore-produkter. Utan denna omställning hade man inte kunnat klara denframtida sysselsättningen. har man just genom sin förmåga till innovationeroch sin förmåga att effektivt utnyttja produktionsapparaten, både när detgäller jack-up-riggar och bostadsplattformar, visat sig klart konkurrenskraftigoch tagit hem beställningar som tryggat sysselsättningen. Denna produktion har,till skillnad från produktionen på många andra varv, kunnat ske med godtagbarlönsamhet, dvs. man har uppnått sådana priser att man med intäkterna från försäljningenhar kunnat betala själva produktionen. Därför såg det egentligen ganskagynnsamt ut för sysselsättningen på framåt,ända tills man plötsligt fick detta beslut på halsen, som har gjort attbeställare hotar att dra sig ur. Det är allfid svårt att bedöma hur relevantaderas uppgiftepär, men det är alldeles uppenbart att fartygskreditnämndensbeslut allvarligt rubbat de förutsättningar som varvetsverksamhet baserades på. Varvet är så effektivt att det i fråga omproduktionskostnaden står sig bra i konkurrensen, men jag är tveksam omhuruvida detta gäller för finansieringsvillkoren. I svaret säger statsrådetatt svenska rederier inte bör få högre subventioner än utländska rederier. Ja,det är en sak, men är det fråga om Om den subventionerade räntan för svenska beställare vidsvenska varv vilkafinansieringsvillkor som gäller. Jag vill därför fråga: Vilka varv inom OECDtillämpar samma höga ränte- och amorteringsvillkor för offshore-produkter somfartygskreditnämnden nu påtvingat ? Jag vill återigen understryka att fartygskreditnämndensbeslut grundar sig pä vad har beslutat i den här frågan. På konkreta fråga kan jag svara att allaländer som följer har samma system som vi. Om vetnågot land som inte följer dessa regler, skulle det vara intressant för mig attfå ta del av denna uppgift. 39RUNE (): Tyvärr kan jag inte på rak arm ge någotexempel på varv som direkt ice följer consensusöverenskommelse.