prot · G609103 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:103 1 § Justerades protokollet förden 11 innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade att BengtKindbom återtagit sin plats i , varigenom ElisabethGranaths uppdrag som ersättare upphört. 3 § Upplästes följartde irtkomrtaskrivelse: Eftersomjag är ledamot av ber jag härmed att få avsäga miguppdraget som suppleant i Stiftelsen styrelse. Denna avsägelsegodkändes av kammaren. 4 § Svar påinterpellation 1982/83:74 om lagrådsgranskningen Mot bakgrund av bl. a. ett uttalande av i 1979års granskningsbetänkande har Artders ställt två frågor till mig. Hanhar frågat om jag anser att den utveckling som har ägt rum när det gällersammanblandning mellan lagrådsgransknirtg och regeringens beredning avlagstiftningspropositioner är acceptabel. Om så inte är fallet, vill AndersBjörck veta vilka åtgärder jag avser att vidta för att få en tillfredsställandeordning till stånd. Denfråga som interpellationen gäller är om det är lämpHgt att lagrådet börjargranska ett lagförslag innan detta har fått sin slutgiltiga utformning. Någonsärskild lagbestämmelse som reglerar frågan finns inte. 4Riksdagens protokoll 1982/83:102-104 emellertid under förarbetena till de nuvarandebestämmelserna om lagrådet som antogs av . De lagändringar som beslöts då byggde på ett förslag somhade utarbetats av lagrådsutredningen, som bestod av ert av lagrådetsavdelningar under lednirtg av högsta domstolens nuvarande ordförande. 1 sitt betänkartde konstaterade utredningen att det undersenare tid hade förekommit i allt fler ärenden att lagrådets gransknirtg hadepåbörjats innan regeringens förslag hade färdigställts slutligt. Huruvidafördelarna eller nackdelarna med ett sådant underhandsförfarande övervägdeberodde enligt utredningen på förhållandena i det enskilda fallet. Utredningenansåg att mart inte borde avvisa möjligheten att påbörja granskningen av ettförslag innan det hade färdigställts. Enligt utredningens mening hade det härvuxit fram en praxis som borde kurtrta bestå (SOU 1978:34 s. 274). Förfarandet med förhandsgranskning berördes inte i denproposition där förslagen till de nya bestämmelserrta lades fram, och detkommenterades inte heller undeir riksdagsbehandlingert av propositionen (prop.1978/79:195, KU 39). Däremot behandlades frågan vid samma i detgranskningsbetänkande av som har åberopati sin interpellation. Den uppfattnirtg som utskottet då gav uttryck åt stämmeri stora drag överens med lagrådsutredningens uttalanden. För egen del anser jag att huvudregeln bör vara att delagförslag som lagrådet skall granska överlämnas till lagrådet först sedanregeringen har fattat sitt beslut och förslagen har fått sin slutligautformning. Liksom lagrådsutredningen och anserjag dock att man inte helt bör avvisa möjhgheten att lagrådet påbörjargranskningen av ett lagförslag trots att förslaget inte är slutjusterat. Ettsådant förfarande kan i vissa fall ha påtagliga praktiska fördelar. Så kartvara fallet t. ex. när man i ett departement eller i lagrådet arbetar undertidspress därför att en proposition skall läggas fram före en viss tidpunkt.Jag vill också nämna att förhandsgranskning ibland sker på lagrådets initiativför att arbetsbelastningen hos lagrådet skall jämnas ut. Förfarandet med förhandsgranskning bör emellertid användasmed återhållsamhet. Lagrådet skall inte tas i anspråk för uppgifter som börfullgöras på beredningsstadiet i departemerttert. Det bör inte heller förekommaatt ett departement under hand gör väsentliga sakliga ändringar i ett förslagsedan lagrådet har påbörjat sin granskning. Av lagrådsutredningens betänkande framgår att det äventidigare förekom att lagrådet påbörjade sin granskning av lagförslag inrtan dehade fått sin slutHga utformning. Det har inte kommit fram något belägg för attsådana förfaranden har blivit vanligare . har detkanske kunnat inträffa att de riktlinjer som lagrådsutreduingen ochkonstitutionsutskottet har dragit upp inte har följts på grund av ett pressattidsprogram. Enligt min mening är nuvaraude praxis i allt väsentligttillfredsställande. Jag anser därför att det inte behövs några särskildaåtgärder i saken från min sida. 2 (): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min interpellation. Tonen är positiv när det gäller de frågor ochsyrtpunkter som jag har fört fram, men tyvärr konstaterar justitieministerrtavslutningsvis -kanske inte helt logiskt - att läget "i alltväsentligt" är tillfredsställande och att det därför inte behövs någrasärskilda åtgärder. Men det är, herr talman, det som behövs. Läget är nämligeninte tillfredsställande, tvärtom. De olika turer som förekommit kring den skogspolitiskapropositionen och den lagrådsremiss som föregick denna har fäst massmediasintresse på hur lagrådsgranskningert numera kan gå till. a. har i ett par intressanta artiklar kommit med uppgifter som äroroande. Det finns därför anledning att noga diskutera lagrådets verksamhet ocharbetsformer. konstitutionsutskott gör en granskningav hur lagrådsgranskningen utförs. I sitt dechargebetänkande 1978/79 gjorde KUett uttalande med anledning av vissa förhållanden som utskottet fann mindrelämpliga. Utskottet menade att någon sammanblandning mellan lagrådets ochregeringens arbete inte borde ske. Det var viktigt att rågången hölls klar,menade utskottet. Självfallet innebar inte detta att inte en viss praktisksmidighet kunde accepteras i arbetet. Jag har citerat det aktuella uttalandet i mininterpellafion, och jag skall därför inte upprepa det här. Man kan, herr talman, likna lagrådets verksamhet vid ensluttentamen innan ärendet går till . skall ta ställningfill ett regeringsförslag, inte till ett kombinerat regerings- ochlagrådsförslag. Men denna tentamen blir inte särskilt rättvisartde om det irttegår att skilja på vad som är regeringens resp. lagrådets bidrag. Jag vill, herr talman, understryka att dessa synpunkternaturhgtvis gäller oavsett vilken regering som råkar sitta i kanslihuset.Konstitutionsutskottets uttalande gjordes under en borgerlig regering. Vissa avde förhållanden som jag kommer att peka på gäller ert socialdemokratiskregering. Det är principerna som jag är ute efter, ingenting annat. Men är det då inte trots allt viktigast - kan denprakfiskt lagde fråga sig - att det blir en bra produkt som läggs på riksdagensbord, oavsett vem som svarar för den? Så kan det tyckas, mert det är att förenkla problemet.Riksdagen, som skall ta ställning till lagförslagen, har rätt att veta vad somär regeringens ståndpunkt och vad som är lagrådets. Det är en viktiginformationsaspekt. måste också kunna utkräva ett politiskt ansvarom den så vill. Det är svårt att göra detta när man inte vet vem som äransvarig eller när detta är oklart. Det är den konstitutionella aspekten. Med den nuvarande ordningen, att lagförslag läggs framunder stark tidspress och lagrådet ibland börjar arbeta med förslagen innan deär slutgiltigt utformade och med till sitt förfogande, kan man också oroligt fråga sig hurkvaliteten på lagrådets gransknirtgsarbete blir. Jag vill här inte ta upp endebatt om inträffade fall - detta är inte den rätta tidpunkten för det - menenligt mångas mening kan man diskutera om lagrådet alltid levt upptill det krav som man rimligen kan ställa. Detta kan kallas förkvalitetsaspekten. Slutliger,herr talman, kan konstateras att högsta domstolen och regeringsrätten ochdärmed lagrådet i växande utsträckning har kommit att befolkas av personer somkommer mer eller mindre direkt från kanslihuset. Det kan inte uteslutas attdetta kan få negativa följder för lagrådsgranskningen. Det kan ju hända attdet i lagrådet sitter personer som direkt eller indirekt i kanslihuset har haftatt göra med tillkomsten av ett lagförslag som de sedan skall bedöma ilagrådet. Jag påstår inte att det är så, men dubbla lojaliteter kan vara fillbekymmer. Detta är en vikfig integritetsaspekt. Justitieministern erkänner i sitt svar att det finns mindretillfredsställande inslag i lagrådets sätt att arbeta. Låt oss t. ex. nämna denskogspolitiska propositionert. Detär helt oacceptabelt att man på en presskonferens presenterar en lagrådsremisssom inte har kommit lagrådet till banda och därmed inte är en officiellhandling. Det är kanske mera komiskt att de som kritiserar den lagrådsrenisssom de inte fått tillgång till av jordbruksministern i radio anklagas för attinte ha läst förslaget eller ha läst det slarvigt. Händelserav detta slag får inte upprepas, och det gäller naturiigtvis oavsett vilkenregering som är ansvarig. Detär för det första viktigt att offentlighetsprincipen upprätthålls på det sättsom är avsett. Jag har just hänvisat till ett konkret fall där enolyckshändelse har inträffat. Fördet andra har vi frågart om i vad mån lagrådet skall börja behandla ettlagförslag innan det är färdigt. Enligt min mening kan detta icke accepteras omdet icke rör sig om synnerliga skäl. Med det sistnämnda får förståslagstiftning som på grund av betydelse för rikets säkerhet eller svår ekonomiskkris e. d. måste fram snabbt. Några sådana fall har inte jag kunnat finna undersenare år i lagrådets granskningsarbete. Fördet tredje har vi frågan om lagrådet skall delges sina anmärkningar i form av underhandsmeddelanden - muntligt - som regeringen kanske gör till sina egna,eller om dessa skall framföras på ett sådant sätt att det framgår att lagrådetliar avvikande mening eller tilläggssynpunkter på ett lagförslags utformning. Helatanken bakom lagrådsgranskningen är ju att prövning skall ske icke avsakinnehållet men väl av, låt oss säga, den juridiska kvalitén på arbetet. Vaddetta innebär finns närmare utvecklat på annat håll och jag skall inte gå in pånågra detaljer här. Det måste anses som ofillfredsställande att lagrådets synpå ett visst förslag inte längre klart redovisas i alla dess delar. Det finnsdärför anledning att begära att lagrådets resultat i fortsättningen redovisaspå ett sådan t sätt att det organ som har lagstiftningsmaktert i ,, klart vet vad som är lagrådets och vad som är regeringensuppfattningar. Jag behöver väl knappasttillägga att detta inte bara är viktigt för En debatt värd namnet kring ett lagförslag förutsätter att massmedia ochallmänhet har tillgång till relevant information. Så är inte alltid fallet mednuvarande ordning. gör, som jag sade ,en genomgång av lagrådsgranskningert. Det är uppenbart attkonstitutiortsutskottets grauskrting måste bli ännu noggranrtare än hittillsoch delvis få en annart utformning. Det är då viktigt att veta regeringensinställnirtg till lagrådsgrartskningen, eftersom skulden för den utveckling somäger rum ingalunda faller på lagrådet ensamt eller kanske ens huvudsakligen.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att såväl regering som riksdag klart ochotvetydigt ger sin syn till känna på hur verksamheten skall bedrivas ifortsättningen. Måhända är det tillräckligt att göra så, och förändringar i debestämmelser som reglerar lagrådets verksamhet behöver då kanske intetillgripas. Därför vill jag avslutuingsvis be justitieministerrt att hanpreciserar sig på följande tre punkter. Fördet första: Anser justitieministern att lagrådsremisser skall omfattas avoffentlighetsprirtcipen redan från början? Fördet andra: Anser justitieministern att lagrådsgransknirtg ertdast får påbörjasinnan förslaget i sin helhet föreligger, såvida inte synneriiga skäl är förhanden? Fördet tredje och slutligen: Anser justitieministern att lagrådets synpunkter påett lagförslag skall lämnas i sådan form att det klart framgår för riksdagenvilka dessa har varit? Jag vill först säga att den debatt som och jag nu för kanförefalla vara av mycket formell natur. Det är den naturligtvis, men den har enmycket viktig saklig och politisk grund. Jag tror att det är angeläget att viverkligen diskuterar de här frågorna och ser till att de principer som AndersBjörck och jag pä grundval av uttalande uppenbarligenär överens qm också kommer att gälla vid den praktiska tillämpningen. Jagvill helt obetingat svara ja på de tre frågor som ställde. Närdet gäller den sista frågan har jag i mitt svar sagt att det inte bör förekommaatt departement under hand gör väsentliga sakliga ändringar i ett förslag sedanlagrådet har påbörjat sirt granskning. Det innebär att lagrådet skall gesmöjlighet att klart redovisa sin uppfattning. Jagtror som sagt inte att vi på någon punkt har delade meningar om vad som börgälla. Möjligen kan vi ha litet olika syn på hur detta har till-lämpats. AndersBjörck nämnde lagrådsremissen av förslaget om skogsvårdskonto. har en stordel av detta förslag - i varje fall gäller det för den omdiskuterade,kontroversiella delen - inte lagts fram, för riksdagert. Jordbruksministern harutlovat ett väsentligt omarbetat förslag. Däremotfinns det ett anrtat fall från den tidigare borgerliga regeringens fid. Jagskulle egentligen inte nämrta ett artnat fall, men eftersom det var rätt flagrant kan jag irtte annat än falla för frestelsen attnämna det. Den boigerliga regeringen lade fram ett förslag om nyförfogande- och ransorterirgslagstiftning som formellt remitterades tilllagrådet. Det gjordes innan det över huvud taget fanns några slutliga förslag.Förslagen ändrades så mycket under föredragningen i lagrådet att lagrådet fannsig föranlåtet att särskilt framhålla att de slutligen remitterade förslagenfått sin definifiva utformrting mot bakgrund av de många påpekanden som justlagrådet hade gjort. Det var två närstående departementschefersom svarade för den lagstiftningert. Det är klart att man ibland kan trampa över gränsen för deprinciper vi är överens orn. Jag tror irtte att debatten tjänar så mycket påatt vi tar upp olika fall där det möjljgen kan göras gällande att detta har förekommit.Det väsentliga är att vi är överens beträffande principerna om hur det skallfungera. Jag kan försäkra att jag har fortlöpande kontakter med deolika lagrådens ledamöter. har vi haft tre lagrådsavdelningar pågrund av den stora arbetsbelastning när det gäller lagstiftningsproposifionersom f. n. har. Jag försöker verkligen att fortlöpande hållakorttakter för att få informafion om hur detta arbete fungerar i lagrådet motbakgrund av vad konstitufionsutskottet har uttalat. Mitt intryck från dessasamtal är att lagrådet anser att det i stort sett fungerar hyggligt, och deerfarenheter vi har i de olika departementen är av samma slag. Beträffande de dubbla lojaliteter talade omhär har vi faktiskt, tror jag, kunrtat se till att sådana inte förekommer. Detär sådant som vi gemertsamt går igenom - om någon av lagrådets ledamöter harmedverkat i ett fidigare skede av ett lagstiftningsärende deltar han eller honinte. Det tror jag att vi har lyckats se till i samtliga fall. 4ANDERS (); Det är alltid mycket trevligt när man fårtillfälle att instämma i de synpunkter som statsrådet anför, och jag villnaturligtvis icke säga något annat än att jag är mycket glad och tacksam överdet uttalande som justitieministern här har gjort, att han kart svara ettobetingat ja på de tre frågor det gäller och att han också utgår från att dessaregler i fortsättningen kommer att gälla i praktiken. Jag tror alltså att vi är överens. Ert sådart här ordningligger väl i linje med vad uttalade sedan.Kan nu bara olika regerirtgar - jag hoppas nämligen att det kommer sådana -,som kanske inte riktigt har samma uppfattning, och lagrådet leva upp till dessaregler, tror jag att det är en bra grund för att undvika de problem somonekligert har funnits . Jag tycker icke att vi skall blunda föratt så har varit fallit. Jag är medveten om att det har skett saker som intevarit helt tillfredsställande under olika regeringar. I ,där jag nu är ledamot , har jag haft principeratt naturligtvis även vara beredd att kritisera felaktigheter som har begåttsav mig närstående partikamrater. Jag tycker inte att -om jag, herr talman, får göra den utvikningen - alltid skall skrivaunder på vad partivännerna i regeringen har gjort eller inte gjort. Jag vill därför än en gång tacka justitieministern, ochjag hoppas att lagrådet också tar vad som här sagts ad notam. Det framfördes ien artikel i tidningen att lagrådet hade två sätt att kommunicera medregeringen. Det ena sättet var "blåkritesynpurtkter", det artdra var"rödkritesynpunkter". Blåkritesynpunkterna innebar att man muntligenframförde vad man tyckte var fel. Rödkritan kom till användning när man skullevara mer officiell. Ehuru jag heller inte vill sticka under stol med, herrtalman, att den blå färgen är mig rtågot mer närstående än den röda vill jag idetta avseertde hoppas att blåkritesynpunkterrta i fortsättningen blir såobefintliga som möjligt. I detta sammanhartg tycker också jag bättreom dert blå färgen. Jag harbara två avslutande synpurtkter: För det första tror jag att är överens medmig om att det är bättre att gå till lagrådet med ert remiss som inte är heltfärdig och slutjusterad än att inte gå till lagrådet alls, vilket ibland ipressade lägert kan tänkas förekomma. För det andra vill jag säga attfrågan om förhandsgranskning av lagrådsremisser i viss mån har kommit i ettnytt läge genom att remisserna inte längre sätts utan fotokopieras elleroffsettrycks direkt på grundval av en maskinskriven version. Det har gjort attden tekniska framställnirtgen har kunnat påskyndas, så att det inte längre finnssamma behov att påbörja föredragnirtgert i lagrådet i förväg. Förjustitiedepartementets del är det mycket ovanligt att en föredragning påbörjasinrtan lagrådsremissen formellt har överlämnats till lagrådet. 6ANDERS (): Får jag då också avslutningsvis säga att jagsjälvfallet tycker att det är bra att man tillämpar lagrådsgranskning i så storutsträckning som möjligt. EnJigt den nya ordningert skall ju skälen anges, omman inte gör på det sättet. Enligt min merting behöver ingen regering känna sigsärskild besvärad över om man från lagrådets sida kommer fram med förbättringarav olika slag när det gäller den formella utformningen. Det är fakfiskt därförlagrådet är fill och inte för något annat med den syn som vi numera har pålagrådet. Det är alldeles utmärkt att man nu har ett förfarande somgör att tryckframställningen av lagrådsremisserna går litet snabbare. Det finnsemellertid vissa problem förknippade också med detta. Det ligger nu ett mål ikammarätten, som jag med hänsyn till riksdagsordnirtgen självfallet icke härskall kommentera, som just handlar om hur man med denna nya ordning skall fåfillgång till betänkanden, dvs. hur offentlighetsprincipen skall fungera. Detär min förhoppning att man också från departementets sida funderar på hur man skallse till att offentlighetsprincipen tillämpas på ett tillfredsställande sättockså på detta område. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1982/83:86 om beredningen av regeringsförslagen Med anledning av beredningen av ett par enskilda lagstiftningsärendenhar ställt två frågor till mig. Han har frågat om jag anser attdet ur rättssäkerhets- och kvalitetssynpunkt är tillfredsställande attomfattande lagförslag läggs fram och drivs igenom i utan att deföregåtts av sedvanligt utrednings- och remissförfarande. villockså veta om jag anser att de i interpellationen påtalade förfaringssättenstår i god överensstämmelse med grundlagerts föreskrifter. I7 kap. 2 § regeringsformen föreskrivs i fråga om beredningen avregeringsärenden att behövliga upplysningar och yttranden skall inhämtas frånberörda myndigheter. Vidare skall i den omfattning som behövs tillfälle lämnassammanslutningar och enskilda att yttra sig. Bestämmelsengäller i alla slags ärenden hos regeringen. Den ger regeringert stor frihet attanpassa beredningen efter omständigheterna i varje särskilt fall. Enligtmin menirtg är det ett betydelsefullt inslag i den politiska beslutsprocessenatt man vid beredningert av regeringens förslag till inhämtarsynpunkter från myndigheter och organisationer. Som svar på fråga vill jag därför säga att det inte är tillfredsställande om enregering skulle lägga fram omfattande lagförslag utan sedvanligt utrednings-och remissförfarande. Detnormala bör vara att regeringens förslag föregås av remissbehandhng. I vissafall bör remissbehartdling dock kunna underlåtas eller ersättas med en hearingeller med någon annan form av överläggning med de myndigheter ochorganisationer som är berörda. Manfår också räkna med att det kan inträffa att det inte är möjligt atthinna med en så omfattande beredning som skulle vara önskvärd, t. ex. i ettläge då det är av stor vikt att snabbt kan fatta beslut. Jagskall också säga något om de två konkreta lagstiftningsärenden som BertilFiskesjö har tagit upp, nämligen regeringens lagrådsremiss om vissa skogspolitiskaåtgärder och regeringens proposition om tillfällig vinstskatt (prop.1982/83:102). Om handläggningen av dessa ärenden har jag inhämtat följande. Tillgrund för lagrådsremissert om skogspolitiska åtgärder ligger främst ett förslagfrårt virkesförsörjrtingsutredningen . föremål för en omfattanderemissbehandling, som har redovisats för . Dessutom harlagrådsremissen föregåtts av överläggningar med företrädare för skogsindustrin,skogsbruket och de fackliga organisationerna. Närdet gäller förslaget om vinstskatt bör nämnas att överläggningar ägde rum medriksskatteverket innan förslaget sändes över till lagrådet för yttrande. Någonegentlig remissbehandling var dock inte möjlig att genomföra, eftersompropositionen måste lämnas till i sådan tid att förslaget kunde få endämpande effekt på årets lönerörelse. Sådanaomständigheter som jag nu har redovisat beträffande de två lagstiftnirtgsärertdenamåste beaktas vid tillämpningen av 7 kap. 2 § regeringsformen. Jag anser därföratt ärendena har beretts i enlighet med grundlagens föreskrifter. 8 (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Jag förstår debekymmer som justitieministern haft med utformningen, mot bakgrunden av vad somfaktiskt förevarit. kan jag tyvärr inte säga att jag tycker att svaret är tillfredsställande.Justitieministern försöker få det därhän att behandlingen av de ärenden som jaghar påtalat är helt korrekt och att det är så det skall gå till. Jag tycker attdet är illavarslande för framtiden. Lagförslagen skall tydligen hastigt kunnaskrivas ihop i departementen utan föregående utredning och remissbehandlingför att med hög fart drivas igenom i , där man förlitar sig till attden socialistiska majoriteten lydigt ställer upp och t. o. m. avslår allaförslag från oppositionen om ytterligare utredning i utskottens regi. Pådet sättet vill den socialdemokratiska regeringen tydligen få igenom sinaförslag, med så få tillfällen som möjligt till saklig värdering och kritik. Detär den slutsats som man kan dra av justitieministerns svar på mininterpellation. Detvå fall som jag tagit upp i min interpellation utgör emellertid inte någraenstaka exempel på regeringens iver att kringgå de beredningskrav som t. o. m.är irtskrivna i grundlagen. fick vi uppleva hur regeringen drevigenom ett helt knippe lagbeslut som inte beretts på föreskrivet sätt. Någonhar summerat antalet och fått det till 31 stycken. Bland dessa fanns sådanaprincipiella nyheter som hyreshusavgift, avgifter på äldre kraftverk och rättenatt i deklarationen göra avdrag för fackföreningsavgift. Huvudparten avförslagen den gången remitterades inte ens till lagrådet för granskning. Ivad gäller rätten till avdrag för fackföreningsavgifter bråkade vi ordentligtfrån oppositionens sida i de inblandade utskotten, inte minst i det utskott somjag själv är ledamot av - konstitutiortsutskottet -, eftersom viktigaintegritetsaspekter kom i fokus. Vi krävde att åtminstone lagrådet ochdatainspektionen skulle höras - men nej! Vi blev överkörda av majoriteten,trots att det i riksdagsordningen är direkt föreskrivet att en minoritet harrätt att kräva t. ex. lagrådets granskrtirtg, om regeringen Om beredningen av regerings-förslagen försummatatt vidta den åtgärden. Majoritetens märkliga motivering den gången var att manförst skulle ta lagstiftningen. I efterhand skulle man sedan undersöka hurdetta överensstämde med integritetsskyddet. I , regeringens metafysiska hallelujaorgan,karakteriserades våra författningsenliga krav som en löjeväckande aktion.