prot · G60987 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:87 1 § Talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven under fiden -. Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att () fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättare för . 2 § Kompletteringsval till utskott Centerparfiets partigrupp har som suppleant i finans- ochskatteutskotten under ledighet anmält hans ersättare , som suppleant i justitie- och försvarsutskotten under anmält hans ersättare samt som suppleant iförsvarsutskottet under ledighet anmält hennes ersättare . Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant ikonstitutions-och lagutskotten under ledighet anmält hansersättare . Talmannen förklarade valda till suppleant i () suppleant i finansutskottet () suppleant i skatteutskottet () Meddelande om val till Om det s. k. markvillkoret i bostadsfinansierings-förordningen suppleanti justitieutskottet () suppleant i lagutskottet () suppleanter i försvarsutskottet () KariErik () 3 § Meddelande om val till Jag får meddela att vid morgondagens sammanträde kommeratt företas val av ombud och suppleanter i parlamentariska(rådgivande) församling. 4 § Svar på fråga 1982/83:268 om det s. k. markvillkoret ibostadsfl-nansieringsförordningen har frågat mig om regeringen ärberedd att föreslå att markvillkoret tas bort eller som alternativ attnuvarande undantag för styckebyggda småhus förlängs. Som jag har sagt i andra sammanhang avser jag att senare iår föreslå regeringen att lägga fram förslag till om att återinföramarkvillkoret i s. k. saneringsområden. För sådana småhus som skall bebos avlånesökanden, s. k. styckebyggda småhus, kommer jag dock att föreslå ettgenerellt undantag för de fall då förvärvet av marken inte är förenat medvillkor om leverans av material och byggnadsarbeten från någon vissbyggintressent. Motsvarande bestämmelse gäller som huvudregel i s. k.exploateringsområden. Tillfälligt gäller dock ett undantag från dennahuvudregel. Det är sålunda f. n. möjligt att få bostadslån för styckebyggdasmåhus även om markförvärvet är förenat med ett sådant villkor. Så är fallet iärenden i vilka länsbostadsnämnden meddelar beslut . Jag kommer att föreslå att dettaundantag får gälla både i exploateringsområden och i saneringsområden t. o. m.den 30 juni 1985. 4IVAR (): Jag tackar bostadsministern för svaret. Jagär medveten om att det inte rymmer någon nyhet. Bostadsministerns uttalanden iandra sammanhang var dock inte mig bekanta när jag ställde frågan. att detligger ett värde i den konkreta redovisning som bostadsministern har gjort idet här korta svaret. Självfallet anser jag det både lämpligt och möjligt att gåväsentligt längre då det gäller undanröjande av markvillkoret än vadbostadsministern avser föreslå. Men jag noterar ändå med mycket stortillfredsställelse den anpassning till praktisk verklighet sombostadsministerns ställningstagande utgör, jämfört med de ställningstagandensom tidigare gjorts i de socialdemokrafiska motionerna i denna fråga. Jag villåterigen tacka för svaret. Om utbyggnad av / Frösö flygplats Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:243 om utbyggnad av /Frösö' flygplats . Åsling har frågat mig när jagberäknar att en utbyggnad av anläggningarna vid /Frösö flygplats kanpåbörjas. Den civila trafiken på har ökatkraffigt . Detta har aktuaHserat en utbyggnad av flygplatsen.Efter att medel anvisats för projektering av en utbyggnad utreder luftfartsverketf. n. alternativa lösningar tillsammans med berörda intressenter. När projekteringsarbetet avslutats kommer regeringensnabbt att pröva förutsättningarna för en utbyggnad. Jag kan därför inte nuange någon tidpunkt när en utbyggnad kan påbörjas. 6 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Jag hade hoppats att svaret skulle kunna bli mer precist iformen. Det är ju så, som kommunikafionsministern påminner om, attÖstersund/Frösö flygplats inte uppfyller de krav som man måste ställa påen inrikesflygplats med jettrafik. Det gäller speciellt möjligheterna tilluppställning av flygplan, som är klart ofillfredsställande. Situationen har bHvit alltmer besvärande i takt med denmycket kraftiga trafiktillväxt som har förevarit och som kommunikationsministern påminner om. När luftfartsverket1976 presenterade en utbyggnadsplan var resandeantalet ca 75 000.1 fjol varantalet nära 200 000. Trafiktillväxten har alltså varitbetydligt större än genomsnittet för Linjeflygs totala verksamhet. Ökningen1982 på var den högsta på de stationer som Linjeflyg trafikerar. fillkommer den omständigheten att försvarets militäraskolor börjar sin verksamhet i , och då kommer antalet resandeatt ytterligare öka markant. Man beräknar att resandeökningen blir istorleksordningen 40 000 . Det innebär att /Frösö flygplatskommer i en rent Omutbyggnad av / Frösö flygplats ohållbar situation, närdet gäller både personalens arbetsförhållanden och passagerarnas möjligheteratt uppehålla sig i stationsbyggnaden. Jagskulle vilja komplettera min fråga till kommunikationsministern: ett beskedom utbyggnad komma från regeringens sida så snart att det kan bli byggstart ihöst? Det är nästan nödvändigt för att man skall kunna få bättre förhållandentill dess försvarets tekniska skolor kommer i drift och man får denna betydandetillväxt i trafiken. Kandet inte vara så att ett byggande i det södra läget, dvs. i anslutning till dennuvarande flygstationen, innebär att man sparar så pass mycket pengar i dettaprojekt att det skulle kunna påskynda genomförandet av projektet? bildat sig en uppfattning om vilket alternativ som ur denna synpunktvore att föredra? Som jag sade i mitt frågesvar har luftfartsverket haft uppdraget atttillsammans med berörda intressenter studera de alternativa lösningar som finnsför en utbyggnad av . Det är svårt att ge ett besked om närman skulle kunna föra fram detta som ett byggnadsobjekt. Rapporten är förvissoklar, men den har inte antagits av chefen för luftfartsverket eller av chefenför.flygvapnet. Jagkan hålla med när han talar om alternativen. Det alternativ som mani dag diskuterar är det norra läget. Enligt den bedömning jag har kunnat göraär det ett dyrare alternativ än att använda det södra läget, dvs. att bibehållanuvarande stationsbyggnad, som då skulle komma att kräva en upprustning. Ettsvar av den exakthet som efterlyser har jag inte möjlighet att ge.Man måste komma ihåg att den investering det här är fråga om helt enkelt intekan bäras av luftfartsverket. Man kan således inte ställa avkastningskrav förhela investeringen, utan man får ta ställning till hur stor del av den somskall direktavskrivas och hur stor del som skall ligga kvar på luftfartsverketmed krav på avkastning. Jagär emellertid, , medveten om det behov som finns när det gällerÖstersund och dess flygplats, men jag kan bara lova att jag skall följaärendet. Jag är beredd att föra fram det så snabbt som möjligt. Anf.8 (): Jag tackar för det löftet och hoppas att kommunikationsministern gårtill verket med samma handlingskraft som när det gällde Kallax flygplats. Jagbegär inte något ställningstagande beträffande de två alternativen, utanjag har bara velat fokusera statsrådets intresse kring det södra alternativet,som ur många synpunkter är att föredra. Sedanvill jag säga att jag är medveten om att luftfartsverket inte kan finansieraden här utbyggnaden. Men den mycket betydande resandetillväxten och de klartotillfredsställande förhållanden som råder för personal och passagerare göratt en snar utbyggnad är mycket angelägen ur alla Som jag sadefidigare blir frågan akut i och med att arméns tekniska skolor börjar sinverksamhet. Jagutgår från och hoppas att statsrådet är beredd att medverka till ett beslut ifrågan så snart att vi kan få en byggstart , vilket också med hänsyn tillarbetsmarknaden i skulle vara synnerligen önskvärt. Skillnaden mellan Kallax flygfält och flygfält är att Kallaxvid motsvarande tidpunkt var färdigprojekterat. Den dag man är klar medprojekteringen för flygfält lovar jag att med samma snabbhet som närdet gällde Kallax föra fram frågan. Anf.10 (): Jag noterar detta som ytterligare ett tecken på en positiv inställningfrån kommunikafionsministerns sida. Som kommunikationsministern antyddetidigare är planeringen klar i , och då återstår ett regeringsbeslut.Jag menar därför att parallellitet föreligger mellan och Kallaxflygplats i alla avseenden. Överläggningenvar härmed avslutad. Ombibehållande av lokalpostkontoret i 6§ Svar på fråga 1982/83:273 om bibehållande av lokalpostkontoret i har frågat mig om jag är beredd att tillmötesgå Vetlandakommun och ortsbefolkningens uppfattning om att bibehålla lokalpostkontoret iNye. Ärendetbereds f. n. i departementet. Jag är därför inte beredd att nu kommenterafrågan. Allmänt vill jag dock säga att entydigaerfarenheter visar att lantbrevbär-ingen - de rörliga postkontoren -, även omde möts med tveksamhet vid införandet, är en mycket uppskattad serviceform. 12 (): Jag får tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Avförståeliga skäl kan jag inte vara fillfredsställd med det. Man kan tyvärrtolka det som en viljeinriktning från kommunikationsministerns sida atttillmötesgå postverkets krav på en indragning av lokalpostkontoret i . Kommunen,ortsbefolkningen och lokala föreningar har riktat hård kritik mot förslaget omen indragning av postkontoret. Nye är en ort som man från kommunalt håll görstora satsningar på. Sålunda har en ny skola byggts för ca 7 milj. kr., och avkommunens målsättningsprogram framgår att ytterligare insatser skall göras föratt förstärka Nye som kommundelsserviceort. Om bibehållande av lokalpostkontoret i Befolkningsutvecklingenunder senare delen av och har varit positiv. Enindragning av det lokala postkontoret skulle helt stå i strid med kommunensambitioner att satsa på en positiv utveckling av kommundelen. har vid olika fillfällen behandlat motioner somberör postverkets service. uttalade t. ex. att det varviktigt att behålla filialpostkontoren i tätorterna, och jag vill här som endirekt parallell framhålla nödvändigheten av att behålla lokalpostkontoren utepå landsbygden. nye generaldirektör har signalerat nyauppgifter för postkontoren. Jag vill notera hans tidningsuttalanden för någraveckor sedan, då han bl. a. sade: "Vi är det sista finmaskiga nätet närdet gäller service i landet. Många myndigheter som var i direktkontakt med människorna har rationaliserat, men vi finns kvar." Eftersomgeneraldirektören har den uppfattningen, skulle det vara mycket egendomligt, omman från regeringens sida undanryckte möjligheterna till bibehållande av dettafinmaskiga nät. För en ort som Nye kan risken bli stor, om man ryckerundan något av de sysselsättningstillfällen som finns, att detta kan draandra med sig. En sådan förändring leder fill en negativ utveckling för enkommundel som kommunen och lokala föreningar gör stora insatser föratt vända utvecklingen i positiv riktning. Jag vädjar till kommunikationsministern atthan skall fatta ett för ortsbefolkningen och kommun posifivt beslutoch låta postkontoret i vara kvar, till glädje för många människor. Jag vill inte att skall tolkamitt svar på så sätt att denna fråga skulle vara avgjord. Vad jag rent allmäntville framhålla var att jag själv har åtskillig praktisk erfarenhet av fall därdet stod strid mellan fast postställe eller postkontor och lantbrevbäring. Imånga fall har man kunnat konstatera att människor har upplevt det som positivtatt få postgången överförd till lantbrevbäring. Men med detta menar jagnaturligtvis, , inte att lantbrevbäring alltid är fill fördel föralla postkunder. Som jag sade bereds ärendet på departementet. Även ArneFransson vet att Veflanda kommun kommer att göra en uppvaktning i denna frågaden . Jag lovar att jag vid det tillfället skall ta med migockså de argument som fört fram i denna kammardebatt. 14ARNE (): Jag är fullt medveten om att kommunikationsministernännu inte har avgjort ärendet och att det f. n. bereds i departementet. Jag ärockså informerad om den uppvaktning som skall göras hos kommunikationsministern.Kommunikationsministern framhöll dock i slutet av sitt svar att erfarenheternaav lantbrevbärarlinjer i mycket stor utsträckning är positiva, och det varanledningen till den reflexion som jag gjorde. Som jag ser det är problemet det, att om man drar in ensådan här serviceinrättning i en region som det här gäller, är risk för attockså andra verksamheter läggs ned, och det vore olyckligt. Jag är medveten omatt lantbrevbärarlinjerna i vissa fall har varit mycket posifiva förmänniskorna. Man kan alltså inte generalisera i vare sig den ena eller denandra riktningen. Jag noterar att kommunikafionsministern har för avsikt attta med sig synpunkterna från vårt lilla meningsutbyte här i kammaren . Jagupprepar att jag hoppas att kommunikationsministern i detta fall skall kommafram fill den slutsatsen att det vore riktigast att behålla lokalpostkontoreti Nye. Om ytterligare medel till vägprojekt i Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:285 om ytterligare medel tillvägprojekt i har frågat mig om jag ärberedd medverka fill att ytterligare medel ställs till förfogande för fortsattutbyggnad av väg 29 på delen Karlshamn-Hoka och väg E 66 på delenVedeby-Rosenholm, så att arbetslösheten i kan begränsas och nämndavägprojekt kan komma fill utförande. Vid fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen tarregeringen framför allt hänsyn till arbetsmarknadssituationen i resp. län. Medutgångspunkt i sysselsättningsläget försöker regeringen sedan fördelatillgängliga medel på de vägar som är högst prioriterade i länens vägplaner.Det är också viktigt att snabbt kunna komma i gång med de olika objekten, såatt sysselsättningseffekten kommer . Om dessa förutsättningar uppfyllsär jag beredd att medverka till fortsatt utbyggnad av de vägar som ClaesElmstedt nämner i sin fråga. 16CLAES ELMSTEDT (c): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på den här frågan. Svaret är kort och koncentrerat, och det sammanfattar inågra rader att om de förutsättningar som anges i svaret uppfylls, så ärkommunikationsministern beredd att medverka till en fortsatt utbyggnad av devägar som jag har frågat om. Det tycker jag är bra. Ett krav som anges i svaret är att arbetsmarknadsläget ärsådant att det kan finnas skäl att satsa arbetsmarknadspolitiska medel.Situationen i länet är entydigt sådan - dess värre, skulle jag vilja säga. Ävenkravet på att man fördelar tillgängliga medel på de vägar som är högstprioriterade i resp. län är uppfyllt. Med andraord kan jag säga att beredskapen att ta emot arbetsmarknads- 7 protokoU 1982/83:84-87 Om verksamheten vid i medel för att fullfölja de här projekten är tillfinnandes, och då drar jag den slutsatsen av svaret att kommunikationsministernär beredd att medverka i detta sammanhang. Med detta förklarar jag mig nöjd. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1982/83:224 om verksamheten vid i har frågat mig om jag ärberedd att redovisa regeringens uppfattning beträffande den fortsattaverksamheten vid Varv i . Som redovisats i bl. a. budgetpropositionen för budgetåret1983/84 kommer regeringen att lägga fram en proposition förriksdagen om varvsfrågorna. Arbetet med denna proposition pågår nu för fullt iregeringskansliet. Även om propositionsarbetet ännu inte är helt slutfört kanjag ge besked om regeringens inställning i vissa huvudfrågor. Enligtregeringens uppfattning är en neddragning av kapaciteten nödvändig i fråga omnyproduktion av fartyg. Trots det ansträngda statsfinansiella läget kommerregeringen bl. a. att föreslå en ram för fortsatt om än minskat stödtill nybyggnadsverksamheten. Avsikten är att ge de svenska varvenkonkurrensvillkor som så långt det är möjligt blir likvärdiga med de utländskakonkurrenternas. Regeringen anser inte att något av storvarven böravvecklas med hänsyn till de sociala och regionala följder detta skulle få.Detta ger utrymme för fortsatt men reducerad drift vid bl. a. Varv. 18 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på minfråga. Frågan om varvsnäringen är ju en ständigt återkommande följetong. Manfår ett intryck av att varvsnäringen i vårt land till slut ändå ärdömd att förtvina och att det är ett faktum att den utvecklingen ligger utanförvarje möjlighet till mänsklig påverkan. Det finns ovedersägliga fakta som talar för en sådanverklighetsbeskrivning, t. ex. att varvskapaciteten i världen är för hög,att kostnadsläget i har varit högt, att har kommit i fattandra länder, att andra länder har större subventioner. Det finns emellertid en motbild. är ett land somhar en omfattande utrikeshandel och som i hög grad lever på export. Vi äromgivna av hav. Vi bor centralt, både i och i världen. Utanför vårakuster återfinns de stora fartygsrouterna. är ett av världens tätasttrafikerade sund. Vi har i det här landet gamla fartygsbyggartraditioner.Handeln mellan länderna kräver också i fortsättningen en utökad och förnyadflotta. Därför borde vi nu tänka igenom och förbereda oss på vad en uppåtgående konjunkturoch större efterfrågan skulle komma att innebära. Om det vet vi f. n. alltförlitet. Det måste emellertid vara fel att a priori utgå från att manskall kasta yxan i sjön. Att ta del av innebär ofta enmycket inspirerande läsning. Det gäller inte minst i tider som dessa, som är såslentrianmässigt pessimistiska och nästan automatiskt präglade av resignation. Jag utgår från att har tagit del avinnehållet i nr 8. Där presenteras en del förslag tillåtgärder som, såvitt jag förstår, är sakligt grundade. De präglas av enmålmedveten vilja att komma fill skott, att tänka om och att "tänka nytt".Förslaget utmynnar i ett krav på att man i regeringens varvsproposition tarinitiativ till fillsättandet av en förberedande snabbutredning som skallåstadkomma ett utvecklingsprogram. Programmet skulle, enligt tidningen, syftatill att idéer tas fram och dokumentationer redovisas när det gäller praktisktgenomförbara och kostnadsbesparande förändringar inom svensk fartygsprodukfion. I fråga om huvudpunkterna i ett sådant utvecklingsprogramskulle man bl. a. inrikta sig på lättdrivna fartyg, arbetsbesparandekonstrukfioner och serviceanpassade fartyg. Till slut vill jag ställa följande fråga fill statsrådet:Finns det något i det förslag som presenteras i som ärvärt att ta fasta på, och i så fall vad? Det skulle vara intressant att få enkommentar av statsrådet. Om verksamheten vid i använde uttrycket kasta yxan isjön. Jag vill dock påminna om att det finns ett beslut omvarven som fattats här i kammaren och som säger att om de inte uppvisarlönsamhet före utgången av 1984, skall avveckling ske. Det är detriksdagsbeslut som f. n. finns i fråga om varven. När det gäller den socialdemokratiska regeringensinriktning i varvsfrågorna ger den inte sken av att vi skall kasta yxan isjön. Även i detta frågesvar säger ju regeringen att man med hänsyn till bådesysselsättningsfrågan och regionalpolitiken inte kan tänka sig att avveckla debåda storvarven. Därför vill den socialdemokratiska regeringen behållaverksamheten på de båda varvsorterna, dock i reducerad omfattning. Jag tycker att det när det gäller regeringens viljeinriktningfinns anledning att påminna om detta, mot bakgrund av det beslut som fidigarehar fattats i denna kammare och som , såvitt jag förstår, harstött. När det sedan gäller vilka olika intryck som bearbetatsi beträffande bl. a. varvspropositionen, vill jag återigenunderstryka att vi återkommer och redovisar hur vi ser på varvsfrågorna i enproposition som kommer att föreläggas i slutet av . Nr 87 Anf. 20 (): Tisdaeenden Herr talman! Både för riksdag ochför regering, men naturligtvis framför 1 mars1983 allt för de orter där de storavarven är belägna, är det givetvis påfrestande på många sätt, i synnerhet för de anställda och deras familjer, att få sig tilllivs de Om Domän dystra framtidsprognoser som duggarså tätt. HousingAB:s Även om statsrådet nu inte precisvill kommentera det förslag som finns i husaffärer - det harjag förståelse för - vill jag hoppas att den kommandevarvspropositionen tar intryck både av själva den sakliga substanseni förslaget i och framför allt av, såvitt jag förstår,den sakligt motiverade framtidstro som kommer till uttryck där. Det är något av detta nya attackerande av problemen sombehövs för att det skall ges möjligheter till nya resultat och till resultatsom står sig . Att t. ex. bara tillämpa en osthyvelsprincip på de trestorvarven innebär ju inget nytänkande, utan leder bara fill att viinom debatterar samma sak. Den risken föreligger. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1982/83:247 om Domän Housing AB:shusaffärer har frågat om jag avser attvidta några åtgärder med anledning av domänverkets och dess dotterbolagshusaffärer. Justitiekanslern genomför en utredning av domänverketsagerande i samband med de husaffärer med dotterbolag bedriviti . Regeringen har uppdragit åt domänverket att verka för attjustitiekanslern får ta del av de handlingar och uppgifter rörandeDomän-företagskoncernens förhållanden som han anser sig behöva få tillgång tillför sin utredning. pågår en polisutredning angående bolagenskontakter och samarbete med en agent i . I avvaktan på resultatet av dessabåda undersökningar avser jag inte att vidta några åtgärder i ärendet. Anf.22 (vpk): Jag får först tacka statsrådet för svaretpå min fråga. Jag vill börja min kommentar till svaret med att citera tvåtidningar. Den första är domänverkets personaltidning , som skriver"Jakten på 'skandaler' inom koncernen är så intensiv att man otvungetmåste fråga sig vad det egenthgen är massmedia håller på med. Har man gett sigsjutton på att knäcka koncernledningen?" Den andra tidningen är Skogsindustriarbetaren (). Denskriver: "Regeringen har hitintills inte uttryckt några värderingar utanbara samlat in upplysningar. är det tydligen tid att handla. Vi kräver inga avhuggna huvuden. Men förtroendet förDomänverket måste återställas." Det är det sistnämnda som är anledningen till min fråga.Som anställd i verket har jag naturligtvis inget intresse av att vare sigknäcka koncernledningen eller att ha något annat suspekt i tankarna. Men nogär det väl en märklig verksamhet som pågår när en av marknadsförarna måstefixas ut ur ett svenskt fängelse och en annan åker fast för narkotikabrott iAmerika. Av den här olusfiga affären borde ju dras vissaslutsatser. En sådan gäller frågan om insynen i dotterbolag till statliga verk. Sedan jag ställde denna fråga har, som nämns i svaret,regeringen uppdragit åt domänverket att verka för att handlingar och uppgifterrörande Domän Housing AB:s husaffärer blir tillgängliga för JK, och det är jubra. Men en principiell slutsats av det inträffade borde vara att åtgärdervidtogs för att insynen i statliga företag inte skulle kunna kringgås genom enaktiebolagsbildning. Det jag kan notera är att statsrådet inteännu insett detta. Men hoppet är det sista man mister, så jag får väl awaktaden vidare utvecklingen och eventuellt återkomma. Om Domän Housing AB:s husaffärer Jag vill återigen understryka för JohnAndersson att det är väldigt viktigt och rätt naturhgt att regeringen, när nubåde åklagare och jusfifiekansler är inkopplade för granskning och analys avdet inträffade, inte drar några slutsatser av det inträffade förrän kanslernhar redovisat sina intryck och sin utredning. 24 (vpk): Har man, som i det här fallet, lyckats sätta sprätt på 15milj. utan att sälja ett enda hus, tycker jag ändå att vi kan dra vissaslutsatser, fastän inte utredningen är klar. Det råder inget tvivel om att det inträffade har upprörtmånga bland de anställda. Jag kan återge en röst bland de anställda somframträder i en tidningsintervju: "Vi arbetare skall spara medan cheferna görsvindlande miljonaffärer. Samma chefer har gått ut fill domänverketsskogsarbetare runt om i landet med uppmaningen att spara, att vara rädda omhandskar och annan skyddsklädsel och domänverkets egendom." Här handlar det om att återställa ett förtroende fördomänverket, ett förtroende som efter det inträffade drabbats av många tviveloch frågetecken.