prot · G60938 · 1982-12-31 00:00:00 — När def gäller syftemålet med naturvårdsområden redogjordeÅke Wictorsson helt rikfigt för att sådana kan inrättas när nyttjandet av markär sådant att markägaren kan tåla def intrång som det gäller. vändersocialdemokraterna på det hela och säger att man, om det hela kommer attfungera utan aft naturreservat inrättas, i stället skall inrätta naturvårdsområden.Avsikten med defta är naturligtvis att man vill skjuta på gränsen för vadjordbmkaren och skogsbrukaren skall tåla i form av intrång utan aft han fårersättning. Vi är infe med på att man skall göra denna attitydförändring. Vitycker naturligtvis att naturvårdsområden skall inrättas i de fall där det är riktigtoch naturreservat i de fall där det är riktigt. Då bör man kunna följa Nr 38 denordning som finns . Def talar vi om i reservafion 6. Ireservation 7 har vi tagit upp förslaget om aft man skall kunna teckna Jagtror aft det är etf sätt som mycket väl kan användas och som kan vara braur många synpunkter. Def är fråga om goda alternafiv som kan leda Ändring inaturtill att man får fram kombinationer av jordbruksdrift, skogsbruksdriftoch vårdslagen miljövård. Det är bra för samhället, därför att def kan ledatill en billigare drift än genom naturreservat eller andra sätt att fåupprensningar och röjningar gjorda. Det är bra för jordbrukaren, därför attjordbrukaren-skogsbrukaren på def sättet kanske får behålla def arbete hanbehöver. Def är bra för glesbygden, för då kan människorna stanna och bo kvar iglesbygden. Det är väldigt viktigt för alla andra som bor där. Def är också braför alla dem som skall ut i naturen, för på det sättet kan vi kanske skydda ochbehålla ett betydligt större attraktivt område än vad vi annars kunde göra. När det gäller en utredning om naturresurserna ärutskoftets skrivning i många stycken ganska bra. Man talar där om aft det ärvikfigt att hushålla med naturresurserna. Def instämmer jag i. Def är viktigtatt ha återvinning liksom också aft ta fram alternafiva lösningar. Men kravetpå utredning i nuvarande situation tycker jag är felakfigt. tillsatteregeringen en utredning om naturresurserna och miljön. Utredningen håller, somÅke Wictorsson sade, just på att slutföra sitt arbete och skall bli klar någongång . Att redan nu fillsäfta en ny utredning som skall arbeta medungefär samma saker måste vara fel. Vi måste först se på den sittandeutredningens förslag och sedan med utgångspunkt i detta möjligen komma framtill förslag och beslut. Det måste vara det snabbaste och riktigaste sättet aftarbeta. Jag kan inte tänka mig att socialdemokraterna har intresse av att hållapå aft utreda detta i all evighet. Vi kommer på det sättet aldrig fram tillnågra beslut. Med detta vill jagyrka bifall till reservationerna 3, 6,7, 8 och i övrigt fill utskottetshemsfällan. AnL 71BÖRJE () replik: Jag vill något kommentera på hänsynsregler när det gäller jordbruksdriften. Frågan om att i jordbruksdriften fa särskilda hänsyn fillnaturvårdens och kulturminnesvårdens intressen har aktualiserats många gångerunder senare år. Def har skett såväl i regeringsförslag som i ett flertalmofioner. Bland regeringsförslagen kan nämnas proposifion 1978/79:163, somjordbruksutskottet behandlade i sitt betänkande 1978/79:33 om skötsel avjordbruksmark. kom en rapport från , varibehandlades frågan om allmänna hänsynsregler i jordbruksdriften. 1979 uppdrogockså folkpartiregeringen åt lantbruksstyrelsen, ochriksantikvarieämbetet att med lantbruksstyrelsen som samordnare lägga framförslag om hur naturvård och kulturminnesvård bättre skall kunna beaktas i I denna rapport, som också , föreslås ett antal åtgärder. Som även sades i utskottets betänkande förra gången vibehandlade detta ämne, gick vi ganska långt i ett tillkännagivande. a. att frågan om ändringar i de lagar som berör jordbrukspolitiken,naturvården och kulturminnesvården borde enligt utskottet övervägas dåregeringen fog ställning fill den rapport som här har nämnts. Att nu hemsfälla hos regeringen om förslag fillhänsynsregler är kanske ganska följdriktigt, eftersom vi säkerligen ändå hamnari def läget aft någon form av regler måste till. De här fre parterna som harvarit med i rapporfarbefet har kanske inte varit helt eniga, utan motståendeintressen har redovisats. På något sätt måste vi väl ändå komma till rätta meddetta och få vissa hänsynsregler som, precis som beteckningen anger, skall fahänsyn fill alla parter i defta avseende - jordbruk, kulturminnesvård ochallmän naturvård. AnL 72 () replik: påstod att det var en snabbutveckling som pågick när def gällde naturvårdsområdena, och han visade att defhade fillkommit 28 naturvårdsområden på sammanlagt . Vi hävdar att detta är en alldeles för försikfig utveckling, att den går alldeles förlångsamt. Om man jämför med vår sammanlagda areal naturreservat, , så visar väl def om något att def är fel proportioner i defta sammanhang mellannaturvårdsområden och naturreservat. Vad vi vill garantera med vårt förslag är ju aft man skallfå en automatisk prövning av institutet nafurvårdsområden innan man går vidarefill ett eventuellt naturreservat. Det är inte, , något försökatt ifrågasätta de ersättningsregler som gäller för naturreservat. Beträffande frågan om skötselavtal som en ersättning förförordnanden enligt naturvårdslagen vill jag bara konstatera att vi inte harnågonting emot att man träffar avtal med privata markägare om hur dessa områdenskall skötas. Men däremot upplever vi att det aldrig kan bli ett reelltalternativ till förordnande enligt lagen. Det förordnandet bör följafasfigheten och infe en enskild brukare, som när som helst kan upphöra med sinverksamhet. Att naturresurs- och miljöutredningen skulle vara klar ihöst stämmer ju infe med verkligheten, eftersom utredningen fortsätter in pånästa år. Vår uppfattning är aft detta innebär att man försenar det här ärendetgenom aft avvakta och invänta utredningens resultat. Det är därför som vi begäratt nu få förslag fill en nafurresurslag från regeringens sida. AnL 73 () replik: När def gäller inlägg är detju riktigt att vi har diskuterat defta med skötsel av jordbruksmark ochhänsynsregler. hänvisar här till propositionen om skötsel avjordbruksmark. Men i den proposifionen säger jordbruksministern precis detsammasom jag säger: Att ta hänsyn till naturvården och kulturminnesvården liggernaturligt i att man nyttjar naturresurser och mark. Därför behövs ingen nylagreglering av detta. Samma ställningstagande kommer ju arbetsgruppen till. Mansäger aft det infe i första hand är lagreglering och lagändringar som behövs,utan förbättrade möjligheter till samordning av de olika ämbetsverkens arbete idessa frågor. Def faktum att vi gick ganska långt itiUkännagivanden på denna punkt innebär aft vi år inte behöver göra def. Vibegärde då att regeringen vid sina överväganden med anledning av arbetsgruppensförslag skulle titta på detta. Jag tycker det är riktigt aft regeringen får denmöjligheten. Def är regeringen som har rapporten och tillgång fill de kunskapersom behövs. Vi har inte det och är därför infe färdiga aft fatta beslut.Därför anser jag att vårt ställningstagande är rimligt. säger aft utvecklingen avnafurvårdsområdena går alldeles för sakta - 800 000 ha mark har avsatts som naturreservat medan 75 000 ha mark är naturvårdsområde. Reservat harvi hållit på att bilda här i landet ganska länge, hur länge vet jag infe. Menmed den utvecklingstakt som vi har med en tredubbling fill 1982av antalet hektar i naturvårdsområden dröjer def infe så länge förrän vi kommerupp i dessa siffror också när det gäller naturvårdsområdena. Det finns därföringen anledning aft påstå att def går för sakta. Det viktiga är vilketskydd som krävs, om def räcker med aft ha naturvårdsområden eller om det skallvara naturreservat. anser aft man visst kan ha skötselavtal.Det är bra. Men säger att avtalet inte följer brukningsenhefenutan den enskilde brukaren. I så fall kan man ju ta upp förhandlingar med dennye lantbrukaren. Det far , säger , att vänta påden naturresursutredning som f. n. arbetar. Def måste väl ta ännu längre tidatt få fram ett resultat om vi tillsätter en ny utredning. AnL 74 () replik: Jag vill bara fillLennart Brunander säga att om man menade någonfing med vad man var med om iutskottet när vi förra gången behandlade frågan om hänsynsregler ikulturminnesvård och naturvård kontra jordbruksdriften måste man förstå attnågon form av hänsynsregler bör vi få. Vi måste i olika sammanhang ha vissaregler att rätta oss efter. Därför har jag slutit upp bakom den mofion somfanns också från folkpartihåll vid detta ärendes behandling. AnL 75LENNART BRUNANDER (c) replik; Menade vi någonting med vad vi sade förraåret, då vi bad regeringen aft med anledning av rapporten från arbetsgruppengöra vissa överväganden, tycker jag aft vi skall låta regeringen göra dem ochinte nu fala om vilka överväganden regeringen skall göra. Tredje vice falmannen anmälde attBörje anhållit att till protokollet få antecknat aft han infe ägderätt till ytterligare replik. AnL 76 (): Det betänkande som föreligger för kammarensavgörande är i första hand föranlett av proposition 1981/82:220 från denförutvarande center- och folkparfiregeringen. Eftersom vi socialdemokrater fill allra största delenställer oss bakom propositionen och tycker att den är bra, borde ärendet inteha vållat så stor debatt. Vi skulle ha kunnat enas om att de åtgärder som harföreslagits av den fidigare jordbruksministern är bra för att tillgodose deintressen som finns på detta område. Men här har det underliga inträffat att propositionen ochmotionerna i frågor som man har varit överens om har föranlett en helrad reservationer och två särskilda yttranden från de borgerliga ledamöterna iutskottet. Det tidigare starka uttalandet om samarbete och samförståndsandahar tydUgen helt rasat samman i dessa frågor, i varje fall när def gällernaturvården. Vad gäller de övriga reservationerna, som tUlkommit medanledning av den socialdemokratiska mofionen 1921, kan jag självfallet ha enviss förståelse för de borgerliga intressena och för att man inte har velatställa sig bakom vårt förslag. Men låt mig, herr talman, innan jag bemöterreservafionema 1; 2 och 3, yrka bifall fill utskottets hemställan i desshelhet. Punkt 1 i betänkandet far i första hand upp frågan omgrustäkfer. Det är nödvändigt aft vara skonsam mot naturen och inte göra störreingrepp i den än nödvändigt. När def gäller att fillvarata vårt behov av defnaturen kan ge oss får infe de kortsikfiga vinstintressena vara avgörande. Det behövs därför kontroll och planering avfäktverksamhefen. Denna kontroll finns . Def är som äransvarig för tillstånd och kontroll av fäktverksamhefen. Vad som föreslås-något som också är nödvändigt - är en bättre regional planering avtäktfillsfånden. Enligt föreliggande förslag kan man också beträffandekontrollen av fäktverksamhefen komma överens om aft denna kan skötas avkommunen. Def är denna möjlighet som i reservafion 1 går emot. Som vi ser det måste def vara rikfigt aft kommunerna tarpå sig denna uppgift i de fall de är beredda att göra det. Kommunernasmöjlighet aft påverka miljövården kan därmed stärkas somlänsstyrelsernas kontroll kan bli mindre omfattande. Kommunerna får därmedsamma kontrollmöjligheter som de redan har på miljövårdens område. vill i sin reservafion, nr 1, inte vara med omdenna förändring utan anser aft allt skall vara som det f. n. är. Därför yrkarjag avslag på den reservafionen. Def är emellerfid viktigt att påpeka att kommunerna iföreliggande förslag infe åläggs att svara för kontrollen. Def är fråga om enfrivillig överenskommelse där kommunerna, om de har intresse härför, gesmöjlighet aft följa upp och utöva sin kontroll av fäktverksamhefen. I propositionen tas också upp en fråga som blivit alltmeraktuell, nämligen frågan om vilthägn. har def blivit alltvanligare aft man håller och föder upp vilda djur inom hägnade områden. har den som haft för avsikt att sätta uppvilthägnader bara behövt anmäla detta fill . Men om dennaverksamhet utökas i alltför stor omfattning kommer den utan tvivel att inkräktapå allemansrätten. Det är nämligen infe fråga om några små markområden, utandet rör sig ofta om områden på fiera hundra hektar som allmänheten utestängsfrån. Därför föreslås nu att den som vill sätta upp etf vilfhägnskall söka fillstånd hos . Det är helt enkelt nödvändigt att såsker för aft få kontroll på verksamheten. Att fritt få visfas ute i naturen ären rätt som har visat sig så värdefull att den med all kraft måste skyddas. Omdenna rätt inskränks på grund av att alltför stora markområden inhägnas,framför allt kring våra tätorter, då måste det finnas möjlighet att avslåansökningar om att inhägna vissa områden. Vi anser att denna möjlighet måstefinnas för framfiden. Def betyder dock infe aft det blir etf förbud mot aftsätta upp inhägnader för vilda djur. Här måste det skapas möjligheter aft göraavvägningar mellan allemansrätten och enskilda intressen. De enskildaintressena skall inte allfid få vara avgörande. Därför yrkar jag avslag även påreservation nr 2. Kravet i punkt 4 om hänsynstagande fill naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen vid jordbruk har vi socialdemokrater fört fram imotioner . Vi anser def angeläget aft på samma sätt som iskogsvårdslagstiffningen införa natur- och kulturminnesvården på jordbruketsområde. 1 den ökade mekanisering och effektivisering som förekommeri jordbruket är def nödvändigt att mera beakta naturvården ochkulturminnesvården. Vid tidigare behandling av våra mofioner har man skjufit påfrågans avgörande, eftersom man har velat awakta resultatet av deöverläggningar som sker mellan , ochlanfbruksstyrelsen med lanfbrukssfyreisen såsom samordnare. Utan att avvaktaremissyttranden beträffande den vid överläggningarna framlagda rapporten harvi redan nu sådant underlag att vi kan införa regler om att hänsyn skall tas ijordbmkslagsfiftningen fill naturvården och kulturminnesvården. Att, som man gör i reservation nr 3, hänvisa till pågåendearbete i dessa frågor liksom man har gjort tidigare löser inte problemen utangör svårigheterna större. Ju längre vi väntar, ju svårare har vi att slå vaktom natur- och kulturvården i odlingslandskapet. Därför vill jag, herr falman,också avvisa den passivitet som framförs i reservafion nr 3. AnL 77ARNE i () replik: inledde sitt anförande medett helt obegripligt konstaterande, nämligen att den föreliggande proposifionenhar mötts av "en hel rad" reservafioner från de borgerliga parfierna.Def finns, , två reservafioner med anledning av proposifionenoch inte "en hel rad". De andra reservationerna har framställts medanledning av de 16 motioner som är väckta under den allmännamofionsfiden. Jag vill bara göra defta fillrättaläggande för aft HåkanStrömbergs anförande skall bli mer begripligt. För att inte ta kammarens tid ytterligare i anspråkbeträffande de synpunkter som framförde beträffande vilthägntycker jag att def meningsutbyte som jag hade med ÅkeWictorsson kan vara fillräckligt. Jag har därför, herr talman, ingenfing attfillägga i den delen. AnL 78 () replik: i gjorde ett riktigtpåpekande, nämligen att propositionen egentligen infe har rönt så stortmotstånd i utskottet. Def förekommer bara två reservationer från . I övrigt har vi varit överens om proposifionens synpunktatt man skall vara aktsam med den vikfiga resurs som gruset är. Också när detgäller vilthägn har vi varit överens. Jag tycker att fog litetstora ord i sin mun, när han sade att propositionen har rönt ett väldigtmotstånd. Så är inte fallet. När det gäller reservation 3 och hänsynstagandet fillnaturvården och kulturminnesvården i jordbruksdriften har vi tidigare haft ettmeningsutbyte. Jag hänvisar fill vad jag då sade. Jag vill nu bara konstateraatt och socialdemokraterna i utskottet uppenbarligen har ganskalitet förtroende för sin regering. De kan inte vänta på vad regeringen kommeratt göra utan vill själva tala om vad den skall göra. AnL 79 () replik: Jag har mitt skrivna anförande framför mig,så jag kan tala om för i vad jag sade. Jag talade om"proposifionen och motioner som man har varit överens om".Def är en väldig skillnad, . Till vill jagsäga aft dessa frågor självklart är angelägna för oss. När vi nu har en motion,vars innehåll vi finner angeläget, vill vi givetvis inte avstyrka den. Det ärnödvändigt att nu ta tag i dessa frågor. har man bara hänskjufit dem.Svårigheterna att beakta naturvården och kulturminnesvården i jordbruket harblivit värre, eftersom man har förstört värden som def varit angelägetatt få skyddade. Därför är det nödvändigt med en lag, som gör def möjligt attskydda sådana intressen. AnL 80ARNE i () replik: Defta klarläggande gjorde inlägg ännu mer obegripligt. Vilka motioner är det vi har varitöverens om? Huvuddelen består ju av socialdemokrafiska mofioner, som jag utgårfrån att ni har varit överens om. Hade def nu rått samma majoritetsförhållandei kammaren som när motionerna väcktes, vore den enda skillnaden mellan nu ochdå aft def då hade varit socialdemokraterna som skrivit reservationerna på alladessa punkter. är def tvärtom, , och def är inte något särskilt märkvärdigt. Jag tycker bara att def börklaras upp varför def finns reservationer från de borgerliga parfierna. AnL 81 () replik: säger att det inte finnsnågon anledning att vänta, eftersom def är angelägna frågor man motionerat omoch man nu vill genomföra förslagen. Den arbetsgrupp jag fidigare nämnde harfakfiskt tittat på vad som behöver göras, och def finns alltså en rapport omdef med förslag som regeringen nu ser på. Vi har i vårt arbete ijordbruksutskottet inte satt oss in i denna rapport, men om skallfatta ett beslut borde vi ju ha gjort det. Därför tycker jag att def är rimligtoch rikfigt att regeringen i lugn och ro får titta på den här frågan. AnL 82HANS (): Genom ett förbiseende från min sida vidjusteringen av utskottets interna protokoll har etf fel insmugit sig, och dethar också kommit med i betänkandet. Felet är att jag angivits som närvarandevid justeringen av just def avsnitt som berörs i reservation 4. Så var faktisktinfe fallet. Qch hade jag varit närvarande, så hade jag anslutit mig fill BörjeStenssons med nr 4 betecknade reservation. Låt mig när jag har ordet bara säga något omnafurvårdsområdena och reservationerna 6 och 7, som rör mom. 7 a och 7 b. har så klarf gett uttryck för vår uppfattning att jag inte behöverannat än'komma med några små kompletteringar fill hans anförande. Jag vill då börja med att erinra om aft avsikten mednafurvårdsområdena, när de kom till, i första hand var attbevara så pass stora områden av det gamla kulturlandskapet aft de verkligensatte sin prägel på omgivningen. Och vad som skapat den landskapsbild som vi ärvana att se när vi ger oss ut utanför tätorterna är infe några byråkrater, utandet är den, som def förefaller, från socialdemokrafiskt håll så illa tåldaenskilda företagsamheten. Def är - och jag har otaliga gånger haft anledningaft påpeka den saken i kammaren - genom våra förfäders vidtagna ellerunderlåtna åtgärder som detta kulturlandskap kommit till, och mångfalden i denbilden har sedan ytterligare utökats genom att olika hos olika markägarehar gjort sig gällande. Det finns ett enda sätt aft bevara defkulturlandskapet, och def är att hävda det med samma metoder som en gång ifiden har skapat def. Den verkliga sakkunskapen harvi bland dem som ägermarkerna. Def är hos jordägarna vi skall söka hjälp när det gäller att bevarajust det här kulturlandskapet, som genom utvecklingens gång - t. ex. genom aftbeteskreaturen i så stor utsträckning har försvunnit - tyvärr har blivitoekonomiskt. Därför kan vi inte förstå varför man i första hand skall byråkratiseradef hela. Vi vill i stället avbyråkratisera vården genom att träffa avtal medmarkägarna om deras bistånd när det gäller att sköta landskapet. Det äralldeles rikfigt som här har sagts från majoritetens sida, aft detta redan nugår alldeles utmärkt, men vi menar att det skall vara det primära. Ändring i naturvårdslagen . försöker vi få etf avtal om skötseln tecknat, och om detinfe går kan vi sedan ta upp frågan om bildande av naturvårdsområden. Jag berän en gång, herr falman, att få yrka bifall till reservationerna 6 och AnL 83 (): I mofion 1981/82:1923 har jag fillsammans mednågra moderata skånska ledamöter uttalat att lämplig del av de medel försärskilda undersökningar inom miljövårdsområdet specialdestineras för att fåfram lämpliga förordnanden för s. k. CW-områden, inte minst för Klingavälsån.Utskoffef avstyrker motionen med hänvisning fill att medel för sådant ändamåldisponeras av under reservationsanslaget för naturvård. Utskottet accepterar alltså inte tanken på enspecialdesfinering av medel för att på lämpligt sätt skydda våravåtmarksområden. Det är olyckligt, eftersom det är nu som det behövs ettsäkerställande av områdena, dvs. reservafbildning med adekvata bestämmelser,samt lämpliga åtgärder för defta. Naturreservatet dalgång är av stort värdeför naturvården, främst ur ornitologisk synvinkel. Dess rang som CW-område ärväl motiverad, i synnerhet om man tar hänsyn till de möjligheter som finns aftåter- och nyskapa olika fågelbiotoper. Gällande reservatbestämmelser är däremellertid omvittnat otillräckliga. Vad som behövs är etf långsiktigtåtgärdsprogram. Ett sådantåtgärdsprogram bör bl. a. syfta fill följande: Ingen åkermarkpå arealer som traditionellt berörs av normala översvämningar i ån eller avöversilning; Ingen årensningannat än möjligen manuellt borttagande av vegetation; Höjning avgrundvaftennivån i och kring Vombs ängar, så aft översilningar åter kan blimeningsfulla; Ingen gödslingpå våtmarkerna - översvämningsvatfnet i sig självt gödslar våtmarkerna; Mera betesdjuroch långsiktiga garantier för deras närvaro i reservatet. Ett sådant åtgärdsprogram kan komma i konflikt medgällande vatten-domar och därför leda fill ersättningsanspråk. Slutsatsen måstedärför bli aft def infe går att skriva en skötselplan som gör det möjligt attuppfylla målsättningen för reservatet utan aft den nuvarande resolutionenomarbetas helt, vilket kräver aktiva insatser både från statens naturvårdsverkoch från . Jag har uppfattat utskottets skrivning i övrigt sompositiv fill motionens syfte. Utskottet har dock infe velat uttala sig positivti själva anslagsfrågan, därför att den anses tillhöra statens naturvårdsverksansvarsområde. Låt mig därför fill slut uttala denförhoppningen aft de anslagsgivande myndigheterna måtte behandla denna viktigafråga i positiv anda i det kommande budgetarbetet, för att äntligen uppfylla den Nr 38 internafionellavåtmarkskonvention har varit med om att underfeck- Onsdagenden na och därmed göra detmöjligt att säkerställa våtmarksområden och då Ändring i natur- Överläggningen var härmed avslutad. Mom.1 (täktverksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 80 för reservafion 1 av iLjung m. fl. Mo/n.2 (särskilda bestämmelser om vilthägn) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 79 för reservafion 2 av iLjung m. fl. Mom.4 (hänsynstagande fill naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen vidjordbruk) Utskottetshemställan bifölls med 188 röster mot 124 för reservafion 3 av iLjung m. fl. Mom.6 b (Stora Sjöfallefs nafionalpark m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 285 röster mot 26 för reservafion 4 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.6 c (förstärkt legalt skydd för .nationalparker m. Utskottetshemsfällan bifölls med 295 röster mot 17 för reservafion 5 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 a (utnyttjande av skyddsformen naturvårdsområde) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 146 för reservafion 6 av iLjung m. fl. Mom.7 b (avtal om naturvårdande insatser) Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 147 för reservation 7 av iLjung m. fl. Mom.8 (naturresurser) Utskottefshemställan bifölls med 168 röster mot 146 för reservafion 8 av iLjung m. fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:4Följdlagsfiftning fill den nya försäkringsrörelselagen, m.m. (prop. 1982/83:24) Utskottets hemställan bifölls. 18 § Ny lotterilag