prot · G609143 · 1982-12-31 00:00:00 — Även denna länsviktiga fråga om de skallutredas vidare, och regeringen hoppas att kunna ge besked om vadsom skall gälla. Många frågor måste dä besvaras. Hur skall det t. ex. varamöjligt att konstriiera en "frizon" i som ger önskadearbetstillfällen där, utan att skada befintlig och i hög grad önskvärdsysselsättning i övriga kommun och andra hårt arbetslöshetsdrabbade orteri länets inland? Vem skall få nedsättning? Vilken instans skall utse de företagsom skall åtnjuta nedsättning? Hur skall begreppet "nytillkommandesysselsättning" tolkas och av vem? Vågar en företagare i t. ex. inuläget öka verksamheten? då miste om den utlovade premien vidsysselsättningsökning? Eller kommer kanske en "frizonsberättigad"konkurrent och erövrar kundkretsen? Är det i så fall möjligt att efter konkursfortsätta i samma bransch och i samma lokaler och då fä försysselsättningsökning? Enligt min mening är inte betjäntav drastiska sänkningar av socialutgifterna punktvis, i vissa orter och i vissaföretag som utpekas av myndigheter. Riskerna förarbetslöshetsomflyttning mellan orter ger en osäker lönsamhet, och det påverkarmånga enskilda företagares vilja att investera. Även regeringens lust attfrämst gynna statliga företag är hämmande. Denna regeringens uppenbara önskankan skönjas t. ex. i fråga om skogsmark. Regeringen har sagt att domänverketskall särbehandlas. Verket får köpa skog, men domänskog skall ej få säljas,inte ens för komplettering av jordbruk. Alla som känner till problem vetatt skog är ett nödvändigt komplement vid långsiktig och lönsam drift avjordbruk i . är länets överlägset största skogsägare, ochdärför är ett säljstopp för statlig skog helt enkelt oförnuftigt. Jag menar, om man vill ge en särbehandling på grundav stor arbetslöshet, att en sänkning trappstegsvis av socialutgifterna tillall företagsamhet i är den bästa stimulansen, utan påtagligtstörande bieffekter. I de fyra kommunerna , , ochPajala, där socialavgiftsnedsättningen nu är , skulle man kunna tänka sigen sådan nedsättning till . För kommunerna i i övrigt bör enhöjning ske i förhållande till vad de nu har. En sådan trappstegsvis avgiftssänkning till all verksamheti länet, utom offentlig förvaltning, skulle innebära en verklig stimulans tillNorrbotten, utan risker för arbetslöshetsomflyttning mellan orterna. Allnäringsverksamhet skulle gagnas, och bestämmelserna skulle fordra ett minimumav byråkrati. Regler finns redan för de fyra nordligaste kommunerna. Dessaregler bör anpassas till här nämnda områden och procentsatser. Jag tycker också att det vore värdefullt om regeringen iNorrbotten omgående ville pröva vårt parfis förslag till lärlingsutbildning.Det skulle snabbt ge fler ungdomar utbildning och arbete samt därtill bättreförutsättningar till lönsam produktion i länet. Jag hoppas att den arbetande regionalpolitiska utredningensnabbt kommer med förslag som förbilligar marknadsföring samt också lägger framförslag om lägre elskatt i . Vi har ett långt land med drygaelöverföringskostnader, och länets stora tillgång på billig vattenelkraftmotiverar lägre elpris, fill gagn för företagande och boende. Jag tycker också .att det är beklagligt att regeringen harunderiåtit att framlägga den parlamentariska kommitténs enhälliga förslag omförändrat stöd till norra jordbruk. Jag tror att det är otroligtviktigt för vårt län att vi har levande jordbruksbygder där; det stärkerlandets försvarsförmåga och ger försörjning åt många. För framtid är det viktigt attdet regiönalpolifiska stödet ges i sådana former att det gagnar främst mindreoch medelstora företag och att det stimulerar till lönsam produktion. Statligaföretag är inte den sysselsättningsgaranti som socialisterna påstår. Även ivårt nordliga län gäller att endast lönsam produktion i längden ger villigaföretagare och säkra arbetstillfällen. 54 (vpk) replik: Per är den andra moderata talarensom beklagar sig över det negativa i att den offentliga sektorn har en så starkställning i . Jag tror att det är viktigt, i varje fall förarbetarrörelsens båda partier, att mycket konsekvent avvisa sådana påståenden.De bygger nämligen på en fullständigt falsk tolkning av verkligheten. Den offentliga sektorn är inte speciellt stor iNorrbotten. Tvärtom har den allvarliga brister, och man skulle mycket väl kunnaförsvara en utbyggnad. Den synes vara relativt stark, därför att i förhållandetill befolkningsbasen är den enskilda sektorn relativt liten i Norrbottenjämfört med riket i övrigt. Utan att i absoluta tal eller i förhållande tillbefolkningen vara särskilt stor, omfattar den offentliga sektorn en relativtbetydande del av den totala arbetsmarknaden. Det är alltså en siffermässigskenbild som man får. Dessutom är det felaktigt att just i det speciella fallsom utgör använda den offentliga sektorns antal sysselsatta för attillustrera dess position. Om man använder en sådan jämförelse måste man ocksåföra in hur pass stora olikheter det råder mellan olika regioner när det gällerfördelningen av den offentliga sektorns antal sysselsatta på heltid och deltid.Och t. ex. jämfört med storstadslänen har nian i en medelarbetstidper sysselsatt person som är lägre. Det speglar bl. a. detfaktum att man har förhållandevis fler deltidsanställda kvinnor inom delar avden offentliga sektorn. Om man skulle mäta i antal arbetstimmar, finner man attden offentliga sektorn inte alls är extremt stor i . Man kan sedan göra ytterligare en korrigering och tahänsyn till att situation är speciell också på det sättet att därfinns en dominerande statlig industri, i stället för, som i de flesta andralän, en dominerande privat industri. Om man då tar bort industrin ur bilden ochhåller sig uteslutande till förvaltning och service, så skall man finnaexempelvis att det antal arbetstimmar som läggs ned i den kommunala sektornräknat på befolkningsbasen rent av är något mindre i än i riket igenomsnitt. Men ni moderater missbrukar hela den här sifferleken, somni håller på med, och attackerar den offentliga sektorn, som ni har för sed. Verkligheten är en helt annan; det är den offentligasektorn som - i brist på intresse frän det privata storkapitalet i -har hållit någorlunda uppe och hindrat den slutliga katastrofen. 55FRIDA (s> replik: Jag skulle också vilja göra någrakommentarertill angreppet på den offentliga sektorn. Jag kan delvis instämma i det somJörn tog upp. Men det är väl också så att den offentliga sektorn harmedfört de välfärdskomponenter som jag talade om. Vi har fått bättreutbildning, bättre sjukvård och bättre barnomsorg. Och vi måste hela tidenkomma ihåg att länet har en struktur- med stora avstånd och svårigheter t. ex.att nå service -som fordrar att man har serviceinrättningar på väldigt mängahåll, något som kanske också kräver mera insatser. Jag tycker att detskulle vara väldigt angeläget att Per redogjorde för vilken del avden offentliga sektorn vi skulle kunna undvara. Vi vet att varenda neddragningpå dén offentliga sektorn drabbar väldigt många sysselsättningsmässigt. Ökadarbetslöshet kräver mer offentliga insatser, exempelvis inom sjukvården. Vi vetatt norrbottningarna löper större risk än människorna i landet i övrigtatt bli förtidspensionerade på grund av arbetsbrist, de har fler hjärtinfarkteroch fler fall av för högt blodtryck. Allt detta blir en cirkelgång. Dessutom vill jag fa upp påpekandet att jag angrepmoderaterna, trots att vi har majoritet i kommuner och landsting. Vi angriperinte de moderater som sitter i kommuner och landsting speciellt mycket, för detycker i regel som vi på hemmaplan. Nej, vi angriper de moderater som iregeringsställning har drivit en politik som inneburit att hardrabbats mycket hårt. Några statliga företag har t. ex. inte investerat i den taktsom de borde. Dessutom har motsatt sig andra insatser, exempelvisberedskapsarbeten, för att förhindra den öppna arbetslösheten. Den ekonomiskapolitik som har bedrivits under de borgerliga åren är ett skolexempel på hur enekonomisk politik som bara tar till vara kapitalets intressen utarmar vissadelar av vårt land. När det gäller att ställa om den ekonomiska politiken hardet visat sig att den devalvering som genomfördes haft väldigt positivaeffekter på vår industri. Vad beträffar krifiken mot vårt förslag vill jag säga attkritik kan man tåla om man har bättre förslag att komma med än de somkritiserar. Moderata samlingspartiet i beslutade attutarbeta en utvecklingsplan för . Det har smittat av sig. Det hadevarit angenämt att få höra vad ni har för egna åsikter om utvecklingen . 56PER () replik: Jag börjar med att vända mig till . Skillnaden mellan jämte hennespartikamrater hemma i och oss moderater under valrörelsen var att vialdrig sade att problem var lättlösta. Vi sade att det var enbesvärlig procedur att komma till rätta med undersysselsättningen i . Jag tycker att det är intressant att är sånöjd med propositionen, för maktförhållandena är sådana som jag säger. Oavsetthur mycket angriper sitter ni med hela makten.Propositionen innebär att man friställer 1 500 människor inom . Pä någotårs sikt har man därtill friställt 600 människor på , och det kommeratt återverka pä sysselsättningen i övrigt i malmfälten. Att påstå att detta ären utvecklingsplan för tycker jag är mycket djärvt. Sedan går vi över till den offentliga sektorn som FridaBerglund och även hade bekymmer för. Vad jag har konstaterat äratt vi i redan nu har en offentlig sektor som omfattar , medandén i andra områden utgör . Jag har sagt att av de procenttalen tordeframgå att framtida lösningar för att komma till rätta medarbetslösheten inte ligger i att i anställa fler inom områdetoffentlig förvaltning och offentliga tjänster. Vi har redan nu en sektor föroffentlig förvaltning och offentliga tjänster som är större än i något annatlän, och en sådan sektor måste betalas av produktiv verksamhet. 57 (vpk) replik: Per fortsätter att veckla in sig isin demagogi. Man kan inte jämföra olika procenttal utan att tala om ifall deär beräknade på samma typ av underlag eller på olika underlag. Eftersomsituationen i och situationen i exempelvis är olika kanman inte använda en siffra som anger andelen i procent av samtliga sysselsattapå arbetsmarknaden för att jämföra från en region till en annan. Man får en felaktig jämförelse då. I synnerhet om man har en industristruktur eller enindustri i de olika delarna av landet som med hänsyn till sina ägarförhållandenär helt olika, kan inte en sådan procentandel användas som mätt på den offentligatjänstesektorns storlek, som Per gör. Man måste nämligen mäta iantal arbetstimmar. Om jag, utan att gå in i en detaljerad diskussion om dekonkreta siffrorna, använder mig av en bild, skulle jag vilja säga följande: Omjag i utgångsläget har en offentlig sektor med 10 000 heltidsanställda ochsedan förändrar denna sektor sä att den består av 20 000 halvtidsantällda har,med Per sätt att resonera, den offentliga sektorn fördubblats. Dettavisar hur fullständigt orimligt han räknar. Han har inte satt sig in i dessaförhållanden och har därför inget riktigt mätt pä den offentliga sektorn. Hananvänder bara detta som ett demagogiskt försök att gå emot den politik som villse en förstärkt och förbättrad offentlig sektor i som en viktigdrivkraft i den ekonomiska utvecklingen och den regionala marknadsbildningen. 58FRIDA () replik: Per säger att vi har hela makten. -Socialdemokraterna har haft regeringsansvaret . Med hänsyntill den situation vi hade i landet när borgarna överlämnade regeringsansvaretär jag nöjd med att man har satt i gång med saneringsarbetet. Men det kommer självfallet att ta år innan vi har nått ensden nivå som vi hade 1976. Och vi får komma ihåg att inte ens det samhället varklanderfritt och bra, utan vi hade dä ambitioner att fortsätta att förbättrasituationen för människorna. När jag lyssnar på Per tycker jag att det låterprecis som 1969 och 1970, när vi diskuterade hur man skulle vända den negativautvecklingen i exempelvis vårt län och de andra skogslänen. sade dåatt de förslag vi lade fram inte var bra. Men själva hade de inga andraförslag. Det visade sig ändå att var positiv urNorrbottens och övriga skogsläns synpunkt. Vi fick mindre utflyttning, vi fickinflyttning, vi fick en ökad sysselsättningsfrekvens, vi fick fler anställda i denoffentliga sektorn. Vad som inträffat är, som sade, att fler ochfler har börjat arbeta deltid. Antalet arbetade timmar i har sjunkitkraffigt under borgarnas regeringsinnehav. Allt detta kan inte saneras pä sexmånader, även om man gör en god start. Sedan några ord om detta att vara nöjd. Man behöver intetycka att alla detaljer är bra, men jag tror ändå att det är viktigt att se påde positiva insatser som görs. När man är ute bland folk hör man att människortycker att det börjar lossna. Bara talade jag medlänsarbetsdirektören, som sade: Det har lossnat på något sätt. Mina medarbetaresäger att det är lättare att jobba. Om politiken och politikerna ställer resurser tillförfogande kan man tillsammans förändra bilden. Socialdemokraterna kommer attgöra detta, det visar de med den här propositionen. Anledningen till att vi varså angelägna om att få en socialdemokratisk regering var just att vi ville fåett öra i kanslihuset som lyssnade på våra förslag och våra idéer. Vi kan intevänta på att andra skall tänka färdigt åt oss. 59PER () replik: Jag beundrar socialdemokraterna för derasförmåga att sälja den här proposifionen som en utveckling i , när destörsta och dyrbaraste förslagen i propositionen är att minska antaletanställda i ;s malmrörelse med 1 500 personer och därfill minska antaletanställda vid med 600 personer. Det kanske är nödvändigt för att LKABskall bli lönsamt, men det är utomordentligt skickligt gjort att sälja det somom det vore en utveckling i . Även måste inse att omman friställer över 2 000 människor i de redan hårt drabbade malmfälten kommerdetta att negativt påverka också annan sysselsättning i malmfälten. Men detvill inte inse - hon är bara nöjd. Sedan till frågan om offentlig förvaltning och offentligatjänster. Jag har hävdat att av dem som är sysselsatta i Norrbottenarbetar med offentlig förvaltning och tjänster. Det finns 50 000 sådanatjänster. Enligt länsarbetsnämndens färskaste beräkningar - de är sä färskaatt man t. o. m. har tryckt av Norrbottenpropositionens löften på baksidan - ärfortfarande över 10 000 människor arbetslösa i och 12 000 ärsysselsatta genom olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag trorinte att vare sig eller kan tro - eller kan fåandra att tro - att man kan sysselsätta ens en nämnvärd del av de människornagenom en utbyggnad av offentlig förvaltning och tjänster i . problem är utomordentligt stora. Eftersomsocialdemokraterna har gått ut med så stora ord om hur de skall lösaproblemen, tycker jag att de skall lägga fram förslag som är verkningsfulla förNorrbotten. Använd inte tiden till att angripa , som inte har maktennu. Det har däremot socialdemokraterna. 60 (): Förutsättningarna för regionalpolitiken harförsämrats . Sysselsättningsminskningen och den snabbastrukturomvandlingen inom industrin i förening med en svag tillväxt i ekonominhar inneburit begränsningar på många områden när det gäller regionalpolitiken. uppnåddes en förbättrad regionalbalans. Detta gällde också för . Statliga satsningar i förening medinsatser av kommuner och näringsliv skapade förutsättningar att återvända förmånga människor som flyttat söderut. ökade sysselsättningeni mer än i andra län. Mycket snabbt kom förändringarna. I stället för Stålverk80 och en kraftig expansion vändes utvecklingen vid NJA i negativ riktning.Malmen och skogen gick in i den djupaste lågkonjunktur som vi haft underefterkrigstiden. Investeringarna sjönk kraftigt i länet. Arbetslösheten ökadetrots kraftiga arbetsmarknadspolitiska insatser. ökadeantalet personer som stod utanför den reguljära arbetsmarknaden med . Den djupa och långvariga internationella lågkonjunkturen minskadeefterfrågan på de svenska basindustriernas produkter som nyaexportländer tillkom. Konkurrensen på världsmarknaden hårdnade. Detta drabbadeNorrbotten särskilt hårt, eftersom länet exporterar mer än genomsnittet ilandet. är det län som har den högsta arbetslösheten i förening medden lägsta sysselsättningsgraden. En fortsatt negativ utveckling för med allthögre arbetslöshet och med ytterligare minskad produktion inom viktigabasindustrier skulle innebära att en betydande del av landets samladeproduktionsförmåga skulle gå förlorad. Det är därför viktigt att den negativautvecklingen i bryts. Regeringens förslag bygger på den utvecklingsplanarbetarrörelsen presenterade . Den var utarbetad av en grupp medrepresentanter för socialdemokraterna och fackföreningsrörelsen. Arbetarrörelsensutvecklingsplan har byggts upp i fem steg: De allmänna förutsättningarna försysselsättningen och produktionen i förbättras genom sänktaproduktions- och transportkostnader för industrin. Effektivare system förstatsfinansiellt stöd till näringslivet i länet. Företagens konkurrensförmåga skärpsgenom marknadsföring, teknikutveckling och utbildning. Konkretainvesterings- och utvecklingsprojekt inom resp. näringsgren. Kraftfulla ochsnabba arbetsmarknadspolitiska insatser. Som jag tidigare framhöll, ansluter regeringensproposition om nära till arbetarrörelsens utvecklingsplan förNorrbotten, och en huvudtanke är att samtliga fem steg måste genomförassamtidigt. En viktig del för att kunna vändaden negativa utvecklingen i är den allmänna ekonomiska politik somförs i landet. Den omläggning i den ekonomiska politiken som skedde isamband med den socialdemokratiska regeringens tillträde kommer att ha storbetydelse för . Regeringens kraftiga satsning på att stärka industrinoch exporten är särskilt viktig för ett län som . av länets.industrisysselsättning finns inomgruv-, stål- och skogsindustrin. Dessa branscher är alla beroende av att kunnaexportera sina produkter. Utöver devalveringen, ett brett investeringsprograminom energi-, bostads- och kommunikationssektorn samt rekonstruktion av Statsföretagsgruppenhar regeringen vidtagit åtgärder för att avvärja de mestakuta sysselsättningsproblemen i malmfälten. Insatserna för att vändautvecklingen i kan därför sägas ha börjat redan vid regeringsskifteti höstas, och den fullföljs nu med de förslag vi behandlar i . Under de borgerliga regeringsåren drabbadesNorrbotten hårt genom den bristande helhetssyn som präglade de borgerligaregeringarnas industri- och sysselsättningspolitik. allmänna motståndmot att inom näringspolitiken satsa på de stora företagen och folkpartietstveksamhet till att öka samhällets insatser blandades med direktamotstånd till att bygga ut de statligt ägda industrierna. Det skapade ingen braplattform för en kraftfull industripolitik. Det är därför ett milt omdöme att konstatera att deborgerliga regeringarnas industri- och sysselsättningspolitik misslyckades.Det är en uppfattning som inte bara finns hos oss socialdemokrater utan långtin bland företrädarna för svenskt näringsliv. Innan jag går över till att mer direkt behandla utskottetsställningstagande och reservationerna i anslutning härtill vill jag, herrtalman, bara konstatera att mycket av den bristande helhetssyn som präglade denborgerliga regeringens sysselsättningspolitik än tydligare kommer fram i deborgerligas ställningstagande till arbetsmarknadsutskottets betänkande omutvecklingen i . När det gäller avvägningen mellan selektiva och generellamedel i arbetsmarknads- och regeringspolitiken betonar utskottsmajoriteten attinslaget av selektiva stödåtgärder till bl. a. näringslivet måste bli stort iregioner med så stora sysselsättningsproblem som . All erfarenhet visar att i områden liknande Norrbottenskulle de generella åtgärderna bli av oerhört stor omfattning och kostnad, omman avsåg att lösa de regionalpolitiska problemen på detta sätt. Som jaganförde inledningsvis, är det viktigt för lika väl som för övrigalandet, vilken allmän ekonomisk politik som förs i landet. Detta är grunden förde generella åtgärderna. Den omläggning av den ekonomiska politiken som skedde isamband med den socialdemokratiska regeringens tillträde efter valet i höstaskommer därför att ha stor betydelse även för . Deborgerliga partierna har reserverat sig i fråga om avvägningen mellan selektivaoch generella åtgärder. skiljer sig dock även här från ochfolkpartiet. litar som alltid till att marknadskrafterna skalllösa sysselsättningsproblem. I en motion av m. fl.hävdas att de selektiva insatserna i grunden har misslyckats. Så ärnaturligtvis inte fallet. Sanningen är den att just det fria näringslivetsvikit . Alla som har intresserat sig för vet ju hur svårtdet har varit att få de stora privata företagen att etablera sig där. Var hadeNorrbotten stått utan de stora statliga företagen , , NJA ochSSAB? Hur stor skulle arbetslösheten ha varit om vi inte hade gjort selektivtinriktade arbetsmarknadspolitiska insatser i ? Därom vet vi inget. Vikan bara ana att avfolkningen blivit oerhört stor, om den moderata politikenskulle ha fått sätta sin prägel på . och är mer försiktiga i sinreservation. Man hyllar i ord de generella åtgärderna och talar om enförskjutning av insatser mot generell karaktär. Längre törs man inte gä.Selektiva åtgärder behövs , konstaterar de bådamittenpartierna. De accepterar tydligen socialdemokraternas avvägning, men villändå genom en reservation markera sin tro på generella åtgärder, även om detbara blir i ord. Även när det gäller planeringsnivån för harcentern reserverat sig. I centermotionen krävs att beslut från våren1982 skall ligga fast. Utskottet har här ingen annan mening, och de föreslagnaåtgärderna i propositionen, som utskottet ställer sig bakom, har just dettasyfte. Detsamma gäller frågan om fördelning av sysselsättningsåtgärderna inomNorrbotten, där reserverar sig på samma sätt som i fråga omplaneringsnivån. Utskottet har samma uppfattning som eentermotionärerna, dvs.att de delar av länet som har de största problemen skall prioriteras. Kraven på mera långsiktigt verkande åtgärder förindustrin, liksom behov av differentiering av näringslivet i , ärvikfiga. Utskottet delar denna uppfattning, och regeringens proposition harsamma syfte. Men bör det betonas att de stora problemen inte lösesgenom att man underskattar behovet av insatser för att förbättra basnäringarnasställning. kommer basnäringarna i både frånsysselsättningssynpunkt och från allmän ekonomisk synpunkt att vara basen förNorrbottens näringsliv. Inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder föreslårregeringen en rad insatser för dem som blir övertaliga i . Det gäller bl.a. en särskild arbetsförmedling vid till den30 . Möjligheter för den nya organisationen skall finnas att köpautbildning inom skolväsendet och i företag. En särskild utbildningspremie påhögst . skall utgå till alla som fullföljer utbildningen. Förhöjtlönebidrag skall kunna utgå inom i malmfälten för arbetstagare som varitföremål för rehabiliteringsätgärder, men som fortfarande har nedsattarbetsförmåga. Vidare föreslås en utökning av den skyddade verksamheten imalmfältsområdet. och reserverar sig mot inrättande avett särskilt arbetsförmedlingsorgan vid . Med hänsyn till de goda erfarenheter man har från liknande insatser vid varven i södra och ställningstaganden märkliga. Att sommotionärerna tala om att man bygger upp en ny byråkratisk apparat måsteinnebära att man helt missförstått innebörden i dessa ord. Det framgår klart avregeringens förslag att den nya förmedlingen endast skall fungera underbegränsad tid och med klart avgränsade arbetsuppgifter. Om man, sommotionärerna, säger sig vara rädd för att nya förvaltningar byggs upp, bordeman väl ha stött ett förslag där verksamheten är tidsbegränsad. Avgörande för utskottets tillstyrkan av förslaget är dockde goda erfarenheter man har från tidigare insatser där stora omställningar påarbetsmarknaden har varit nödvändiga. När det gäller resurser för att klaraövertalighetsproblemen inom är inte beredda att ge de anslagsom detta förutsätter.