prot · G60959 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:59 1§ Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare har från inkommit bevis om att MonicaAndersson, , utsetts till ledamot av samt att ,, , , , , , , , , , ,, , , , , ,och , Johan-neshov, utsetts till ersättare för riksdagsledamöter. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. Det skulle antecknas att ()utsetts att inträda som ledamot i kammaren i stället för somavsagt sig riksdagsmannauppdraget. 2§ Ersättare för statsråd Jagfår anmäla att , som tjänstgjort som ersättare för GertrudSigurdsen, fr. o. m. kallats att i stället ersätta OlofPalme och att , som tjänstgjort som ersättare för ,fr. o. m. kallats att i stället ersätta . Om möjligheterna till förbättrad konsumentservice inomtaxinäringen Vidare får jag anmäla att och . o. m. kallats att träda i stället för . Med ändring av den preliminära tidsplanen tar kammarenssammanträde sin början . 4 § Svar på fråga 1982/83:157 om möjligheterna tillförbättrad konsumentservice inom taxinäringen 3 Kommunikafions- och försvarsministern : Fihp har frågat mig om jag anseratt 4 kap. 9 och 10 §§ yrkéstrafikförordningen sfimulerar fill ökad konkurrensoch förbättrad konsumentservice inom taxinäringen. Enligt 4 kap. 9 § yrkéstrafikförordningen fårlänsstyrelsen bestämma att tillståndshavare måste ansluta sig fill en sådanförening som har godkänts av länsstyrelser) och som har till syfte att ha handom gemensamma uppgifter i fråga om trafiken. Enligt 4 kap. 10 § sammaförordning skall den som har tillstånd att bedriva taxitrafik vara ansluten beställningscentral, som är gemensam för ett eller flera trafikområden. Omdet finns särskilda skäl, får medge undantag från dennaskyldighet. Taxi utgör en del av den kollektiva trafiken. a. att samhället uppställer krav på att taxibilar i rimligomfattning skall finnas tillgängliga för allmänheten dygnet runt. För att undvika en situation där några transportföretagupprätthåller en olönsam samhällsservice medan andra "plockar russinen urkakan" och endast kör med hög efterfrågan, har taxinäringenreglerats på ungefär samma sätt som annan kollektivtrafik. Reglerna om anslutning till förening ochbeställningscentral syftar således till en förbättrad konsumentservice.Samtidigt har taxi på många håll haft svårigheter med att utnyttja bilarnaeffekfivt. Genom modern teknik kan beställningscentralerna effektiviseratrafikledningen och ge taxi möjlighet att utveckla nya tjänster, exempelvisgenom samåkning eller godstransporter, och därmed stärka taxiföretagenskonkurrenskraft. Mot bakgrund av taxis roll i den kollektiva trafiken gerenligt min uppfattning bestämmelserna i yrkéstrafikförordningen fillräckligtutrymme för konkurrens inom näringen. 4 FILIPFRIDOLFSSON (m): Jag tackar kommunikafionsministern för svaret. Jagtycker att kammarkansliet har satt en bra rubrik på min fråga. "Svar påfråga om möjUgheterna till förbättrad konsumentservice inom taxinäringen",lyder rubriken. Och det är just en förbättrad konsumentservice frågan gäller. i har ansökt om att på försök få driva en kompletterandebeställningscentral för taxitrafik i . Denna begäran har avslagitsförst av i och sedan av transportrådet medhänvisning till yrkéstrafikförordningen. Jag har frågat statsrådet rakt på sak:Anser kommunikafionsministern att 4 kap. 9 och 10 §§ yrkéstrafikförordningensfimulerar fill ökad konkurrens och förbättrad konsumentservice inomtrafiknäringen? Kommunikationsministernssvar innebär, såvitt jag kan tolka det, ett klart nej till begäranom en beställningscentral och att en konkurrens på de villkor man här harskissat icke intresserar statsrådet . Det förvånar mig. Inomkommunikationsministerns arbetsfält finns talande bevis för konkurrensensvälsignelse. Såväl flyget som järnvägen prövar nya affärsmetoder, medlågprissatsningar och olika rabattsystem, som har resulterat i såväl sänkta prisersom höjd servicegrad. Inom taxi finns inte konkurrens mellan olika färdsätt,men här finns i stället en konkurrensfaktor, som vi bör tillgodogöra oss,nämligen olika företagskonstellationer. SofiaTaxi vill driva en egen beställningscentral. Vill man få till stånd en friarekonkurrens mellan taxibolag, bör det ges möjlighet att i varje fall på försök -jag understryker "på försök" - införa nya affärsmetoder. En parallellbeställningscentral skulle, tror jag, öka konkurrensen och ge konsumenternabättre service. Denna uppfattning har också statens pris- och kartellnämnd.Just har SPK yttrat sig i detta ärende och talat om konkurrensensvälsignelse, så jag är i gott sällskap. Det borde ligga ikommunikationsministerns intresse att se till att trafikkonsumenterna får braservice till lägsta pris. Jagvet naturligtvis, herr talman, att jag inte revolutionerar världen med minfråga, men det är en principiellt viktig fråga, och jag ville pejla detsocialdemokrafiska statsrådet som har ansvaret för dessa frågor. Är konkurrensinom taxirörelsen, med den uppläggning som vi här diskuterar, något somstatsrådet finner filltalande? Fäster statsrådet något avseende vid deninställning SPK har? Ommöjligheterna till förbättrad konsumentservice inom taxinäringen 5 Kommunikations- ochförsvarsministern : Herr talman! Låt mig först säga att detbesvärsärende som syftar på inte har avgjorts av regeringenutan f. n. bereds inom kommuni-kafionsdepartementet. Jag kan självfallet intekommentera det ärendet, utan det är en fråga som regeringen får ta ställningfill när man har tillräckligt beslutsunderlag. Närdet gäller regeln om anslutning till beställningscentral vill jag säga tillFilip att det vid regelns tillkomst har rått en mycket stor enighet Om ombyggnad av mellan och Ange ömbedömningen av dess nödvändighet. Den grundar sig på en utredning somborgarrådet i utfört, och där det var en mycketstark anslutning kring uppfattningen att man skulle ha en gemensambeställningscentral. Samtliga remissinstanser tillstyrkte att förslaget skullelämnas utan erinran. Detta framgick också i propositionen liksom vidriksdagsbehandlingen. Dåvarande kommunikationsministern deladeutredarens och remissinstansernas uppfattning i frågan, att tillstånds-havarenregelmässigt skall vara ansluten till gemensam beställningscentral. Jag vill gärna citera ur propositionen: "Någotutrymme för flera beställningscentraler inom samma trafikområde finns iallmänhet inte. En effektiv trafikplanering liksom de stora investeringar somkrävs för moderna, kanske datoriserade, beställningscentraler torde omöjliggöraalltför små enheter." Detta betyder naturligtvis inte annat än att det kanfinnas undantag från huvudregeln och att det kan medges att man har en enskildbeställningscentral. Frågan får bedömas utifrån de förutsättningar som kommerfram i de enskilda fallen. 6 (): Det av mig anförda exemplet, iStockholm, och handläggningen av det ärendet har vi nu fått en redogörelse förav kommunikationsministern. Det är möjligt att jag hårdrog kommunikationsministernssvar på frågan. Statsrådet senaste inlägg får man väl tolka på det sättetatt ärendet ännu inte är avklarat- att sista ordet ännu inte är sagt. Ärendetär ju ute på remiss. Om det kommer lika klara signaler från de övrigaremissinstanserna - , etc. - somfrån SPK, måste det, såvitt jag kan se, vara ganska svårt för statsrådetBoström att inte ta dessa yttranden på allvar och tillåta en försökstid ienlighet med de önskemål som framförts. Jag kände en riksdagsman som hette CurtBoström. De besked som denne då gav, vet jag att han fullföljdetill beslut. Om statsrådet inte är påverkad av kanslihusetsatmosfär alltför mycket kanske det kommer ett posifivt besked även när detgäller handläggningen av denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1982/83:164 om ombyggnad av mellan och Ange 7Kommunikations- och försvarsministern : Herr talman! frågat mig om jag överväger några åtgärder för att mellanLjusdal och Ange skall få en tillfredsställande standard. För vägbyggandet finns en särskild planeringsordning sombygger på ett decentraliserat beslutsfattande. Ett omfattande arbete med attrevidera flerårsplanerna för byggande av vägar pågår. Nya planer kommer attfastställas . Det är således möjligt att i detsammanhanget pröva frågan om en ombyggnad av väg 83. Det är inte primärt kommunikationsministerns uppgift attprioritera olika vägobjekt, utan det är de lokala polifikernas uppgift att ikommuner och länsstyrelser verka för att enskilda vägobjekt kommer med iplanerna. 8 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Jag ställde frågan , och denföranleddes av att delar av mellan och har en mycketofillfredsställande standard. Ombyggnader eller avsevärda förbättringar har judiskuterats vid många fillfällen - även här i . harerforderliga åtgärder tyvärr inte blivit genomförda. Väg 83 är den vikfigaste förbindelseleden mellan västraHälsingland och västra . Det är områden som har sysselsättningsproblemoch även andra problem. Vägen har därför en stor regionalpolitisk betydelse.Men det finns många skäl för att en rejäl upprustning bör komma till stånd.Trafiksäkerhetsskäl talar för detta. Vi vet att föräldrar är oroliga förskolskjutsarna där. Andra skäl är att turistströmmarna i nord-sydlig riktningbehöver vägen. Det är betydelsefullt för orterna att turismen följer den härvägen. Vidare är detta ett skogrikt område, och skogsbruket harför sina transporter behov av en tillfredsställande vägstandard året om. Dessutom planeras guldbrytning i Enåsen i närheten avdenna väg. Om dessa planer genomförs, torde vägen ha én viss betydelse även idet avseendet. Dessutom har postverket en stor verksamhet i Ange, bl. a.i en sorteringscentral. När det gäller att undvika förseningar betyder detmycket för postverket att framkomligheten på den här vägen ärtillfredsställande. Framför allt har lokalbefolkningen rätt att ha bravägförbindelser året om. Kommunikationsministerns företrädare gjordeen resa längs vägen , och representanter för olika intressegrupperuttalade då entydigt att det behövs en ordentlig upprustning. Utöver detta talar sysselsättningsskäl för att man bordegöra en insats. Jag hoppas att det utöver de ordinarie väganslagen - som kanskeinte räcker för att få en upprustning av denna väg till stånd - skall varamöjligt att få i gång vägarbeten med arbetsmarknadsmedel. Man har även diskuterat att klassificera denna riksväg somlänsväg, vilket vägens försvarare - främst ortsbefolkningen - ser som ett hotmot vägen. Man befarar att intresset för satsningar på vägen därigenom skullebli mindre. Vägen går ju mellan två län, och det är möjligt att det just därförinte är något av de enskilda länen som brukar prioritera den här vägentillräckligt Om ombyggnad av mellan och Ange Om ombyggnad av mellan och Ange Detär också därför som det är viktigt att kommunikationsministern, som har ettövergripande ansvar, skaffar sig kännedom om förhållandena och har synpunkterpå behovet av vägens upprustning. Jag tror att det vore värdefullt om CurtBoström i egenskap av kommunikationsminister liksom sin företrädare någon gångskulle passa på att se på den här vägen. Företrädarens slutsats var att dettavar den sämsta riksväg han hade rest på. 9 Kommunikations- och försvarsministern : Jag är på det klara med att vissa delar avdenna riksväg på den sträckning som vi här talar om har en undermåhg standard.Jag är också medveten om att vägen har betydelse ur regionalpolitisk synpunktpå det sätt som här redovisat. Det finns också en samstämmighet bland dem som berörs avvägen. Det ger mig anledning att utgå från att det i samband med utarbetandetav vägplanerna kommer att finnas krafter som vill se till att man prioriterarden här vägsträckan. Möjligheten härtill förstärks av det förhållandet att detför vissa sträckningar på den här vägen redan finns fastställda arbetsplaneroch där det således kan vara möjligt med ett igångsättningstillstånd. Slutligen, herr talman, vill jag säga att om tiden medgerdet skall jag naturligtvis studera vägar och vägförhållanden även inom det länsom Marfin representerar. 10 (): Jag tackar för de ytterligare synpunkter somkommunikationsministern framfört. Jag är medveten om att det bara är vissa delar av den härvägen som är i mycket dåligt skick, men för att inte dra ut gick jaginte in på det i detalj. Jag utgår från att varje inifiativfrån statsmakternas sida är värdefullt i fråga om en sådan här väg när detgäller att få fram tillräckliga anslag för att det skall vara möjligt attgenomföra en upprustning. Vidare är det värdefullt om kommunikationsministern isin tjänsteutövning kan få tillfälle att bese den här vägen och då göraklara uttalanden, sedan han haft möjlighet att jämföra denna väg med andravägar i vårt land. Med hänsyn till rätten till en någorlunda hyggligvägstandard i olika delar av vårt land är dét synneriigen angeläget att den härvägen får en erforderlig förbättring. 11Kommunikations- och försvarsministern : Herr talman! Jag tror inteatt det är så viktigt hur jag uttalar mig om en viss vägs beskaffenhet. I dethär fallet är det så, , att det framför allt är hemma i länet somman skall se till att prioritera vägarna så att de kommer upp i en sådanordning att man får pengar antingen från det ordinarie väganslaget eller isamband med att det tillskjuts pengar av arbetsmarknadspolitiska skäl. Det äri hemmalänet som man skall se fill att man får en fin prioritering för den härvägsträckan. 12MARTIN (): Jag är klar över detta. Men ett problem kanvara att vägen går genom två län. Som jag sade finner kanske inte något av debåda länen att den aktuella vägen skall prioriteras i den utsträckning somskulle behövas från ortbefolkningens synpunkt sett. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1982/83:167 om åtgärder för attförhindra att avgifter uttas för universitetsundervisning Om åtgärder för att förhindra att avgifter uttas föruniversitetsundervisning har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder för att förhindra att avgifter uttas föruniversitetsundervisning. Genom beslut av 1956 och riksdagar avskaffades dåkvarvarande terminsavgifter samt obligatoriska elevavgifter vid universitet m.fl. läroanstalter. Utgångspunkt för nu gällande ordning förhögskoleutbildningen är att undervisningen är kostnadsfri för den enskilde.Studiemedelssystemet är anpassat till en sådan ordning. Någon möjlighet att avgiftsbeläggasådan utbildning vid universitet och högskolor som regleras av högskolelagenoch högskoleförordningen föreligger således inte. Enligt vad jag erfarit äravgiftsbeläggning av undervisning vid nafionalekonomiska institufionen viduniversitet i numera inte heller aktuell. Några särskilda åtgärderför att förhindra att avgifter tas ut anser jag därför inte vara nödvändiga. 14ANNA (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är att man vid nationalekonomiskainstitutionen vid planerar att låta gruppundervisningenpå A-nivå upphöra för att i stället övertas avKursverksamheten. Detta skulle medföra att de studerande får samma undervisningsom , men med den skillnaden att de får betala ca . Är det då nödvändigt att delta i gruppunderivsningen?Svaret blir: inte i teorin, men i praktiken. Gruppundervisningen är viktig föratt den studerande skall kunna förstå och ordentligt sätta sig in i ämnet.Dessutom får man på olika sätt tillgodoräkna sig deltagande igruppundervisningen vid den slutliga tentamen. Förslaget att ta ut en avgift för gruppundervisningenstrider därför enligt min mening mot den princip beträffande kostnadsfriundervisning som statsrådet hänvisar till. Det är en farlig utveckling av fleraskäl. För det första är det principiellt felaktigt att ta utavgifter för den undervisning som krävs i universitetsutbildningen. För detandra är det tveksamt om universitet skall överlåta nödvändig Om åtgärder för att förhindra att avgifter uttas föruniversitetsundervisning Det är ändå som har ansvaret för att en acceptabelkvalitet hålls på undervisningen. För det tredje kan en avgift på . tyckas obetydlig.Men dels är en avgift som en gång införts lätt att höja, dels betyder 400 kr.mycket för en studerande som lever på dagens studiemedel. Dessutom handlar det i förlängningen inte om eninstitution vid ett universitet, utan om det här förfarandet accepteras kommersäkerligen andra att följa efter. Det är därför som jag har framställt frågan. är problemet inte så enkelt att det räcker medatt man ingriper mot avgiftsfinansieringen. Man måste ju också ha i åtankebakgrunden till förslaget - dvs. att man annars inte anser sig kunnaupprätthålla en godtagbar, kvalitet på undervisningen då anslagen skärs ned. På nafionalekonomiska institufionen i har manskurit ned gruppövningarna med en tredjedel under de senaste två åren.Situationen är hkadan och ibland ännu värre när det gäller många andrautbildningar. Det drabbar den form av undervisning som ger de studerandemöjlighet att fördjupa sig i sitt ämne, lära sig fillämpa materialet ochgranska det kritiskt -dvs. gruppövningar, seminarier och liknande lärarintensivoch därför dyr undervisning. Jag hoppas således att utbildningsministern fortsätter attbevaka de här frågorna. Det handlar ju dels om att anslagen måste varafillräckliga för att garantera en viss kvalitet på undervisningen, dels om attförhindra att principen om kostnadsfri universitetsutbildning urholkas. Det är möjligt att det inom Stockholmsuniversitet finns de som anser att det är lämpligt att införa en sådan ordningsom nu har beskrivit. Men vi har från departementets sida haftkontakt med ledning och förvaltning och fått försäkringar om där inte delar den uppfattningen. Avgiftsbeläggning av statliga myndigheters tjänster, avvilket slag det än är, är därtill alltid en fråga som måste underställasregeringen. Och jag utgår ifrån att alla myndigheter iakttar detta utan någrasärskilda åtgärder från regeringens sida. I det aktuella fallet tycks det emellertid handla om enordning där avgiften formellt inte går till utan till ettstudieförbund, som så att säga i ställe anordnar vissundervisning. Det är då möjligt att gällande bestämmelser om avgifter inte ärhelt fillämpliga. Den frågan måste vi inom därförundersöka, för att ha en beredskap om man mot förmodan skulle aktualisera attgenomföra denna ordning. Oavsett det formella läget vill jag för egen del klargöraatt jag anser det principiellt orimligt att föra över en statlig myndighetsverksamhet till en enskild organisation i syfte att möjliggöraavgiftsbeläggning. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1982/83:182 om fördelningen av gymnasieplatserna Per Stenmarck har frågat vilka åtgärder jagär beredd att vidta för att nå en rimlig och rättvis fördelning avgymnasieplatser. Per Stenmarck tar som bakgrund till sin fråga upp Trelleborgsgymnasieregion, där antalet 16-åringar ökar, medanregionen enligt fattade beslut fått färre gymnasieplatser än åretföre. Jag betonar "fattade beslut", därföratt de beslut fattade om "elevplatser pågymnasieskolan " var preliminära beslut omplaneringsramar för hela riket. Definitiva beslut om fördelningen avgymnasieplatser för /84 skall tas av utifrån förslagen ibudgetpropositionen 1983. Det finns på många studievägar i gymnasieskolan enskillnad mellan utlagda och ianspråktagna platser, särskilt på deinvesteringskrävande yrkesinriktade studievägarna. finns en skillnadmellan utlagda och av kommunerna önskade platser på de billigare och merlättanordnade allmänt teoretiska studievägarna. I budgetpropositionen ges förslag till hur planeringen avgymnasieskolan bättre skall anpassas till vad som synes möjligt att /84. Utgångspunkt är den reella dimensioneringen de senaste årensamt länsskolnämnders och kommuners egna bedömningar av hur givna ramar kanfyllas. Ett sådant bättre platsutnyttjande och en föreslagenökning med 1 000 intagningsplatser jämfört med de preliminära ramarna bör ökamöjligheterna för () och länsskolnämnderna att göra vadPer Stenmarck kallat en "rimlig" fördelning av gymnasieplatserna. Per Stenmarck har också talat om en "rättvis"fördelning. Jag vill här påminna om att det nya planeringssystemet förgymnasieskolan kommit i gång och att erfarenheterna av det därmedomfattar . Det är viktigt att få ett greppom hur det nya planeringssystemet fungerar och vilka modifieringar som kanbehövas. Som framgår av budgetpropositionen ämnar jag föreslåregeringen att SÖ får i uppdrag att utvärdera det nya planeringssystemet isamverkan med länsskolnämnderna. En viktig fråga bör t. ex. bli vilka kriteriersom kan ge störst rättvisa vid fördelningen av platser. Om fördelningen av gymnasieplatserna 17PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Vi vet alla att situationen på arbetsmarknaden är svår.Framför allt gäller detta för många ungdomar. Det är därför glädjande ochposifivt att regeringen i budgetpropositionen har ökat antaletintagningsplatser i gymnasieskolan. I förhållande till föregående års budgetinnebär årets en ökning med 1 000 platser att fördelas över landet. 4 protokoll 1982/83:56-60 Om fördelningen av gymnasieplatserna När fattade sitt preliminära beslut omintagningsramarna skedde det delvis mot bakgrund av att antalet /84 beräknades minska med 1400 i förhållande till /83.Detta var säkert en helt rikfig bedömning. Den s. k. 16-årspuckeln är på vägatt kulminera. Detta är emellertid en utveckling som inte är exaktdensamma i hela landet. Inom vissa gymnasieregioner har antalet 16-åringar ännuinte nått sin högsta nivå. Trots detta har antalet platser även där, som enkonsekvens av det beslut som fattade , sjunkit. Detta kaninte vara riktigt. Framför allt har man som jag ser det inte gjort en riktigtolkning av beslut. gymnasieregion är ett exempel på detta - jagär väl medveten om att det finns fler. På gymnasieskolan går ungdomar frånframför allt och kommuner. Till följd av stark inflyttningav småbarnsfamiljer under slutet av 1960- och når man därinte toppen i fråga om antalet 16-åringar förrän något läsår senare än i de flestaandra kommuner. Antalet ungdomar i denna årskull ökar nästa läsår från 981 tillca 1 015. minskar antalet intagningsplatser med 52. Om detta blirverklighet, kommer många ungdomar att bli utan gymnasieplats, med ökadungdomsarbetslöshet och ökade krav på andra kommunala insatser som följd. Detta var som jag ser det aldrig avsikten med riksdagensenhälliga beslut, men konsekvensen blir denna, och det har - fullt förståeligt- vållat stor oro både bland elever och bland föräldrar. Den definitiva fördelningen av platserna ansvararlänsskolnämnderna för. Men mot bakgrund av den ökning av intagningsplatsernasom regeringen har föreslagit vill jag avslutningsvis frågautbildningsministern om det är hennes mening att dessa platser först skallfördelas inom gymnasieregioner där arbetsmarknadssituationen för ungdomar ärsärskilt svår, t. ex. som följd av att antalet 16-åringar på berörda orter ärovanligt stort. 18Utbildningsministern : Herr talman! Kriterierna förfördelningen till länen utifrån riksramarna fastställs av skolöverstyrelsen.Där väger man också in det kriterium som Per Stenmarck tar upp. Vi har påutbildningsdepartementet noggrant studerat olika läns och kommunerns problemvid den genomgång som vi har gjort , och det är jag övertygad omatt känner till. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1982/83:170 om inrättande av en kartkonserve-ringscentral har frågat mig om regeringenöverväger inrättande av en kartkonserveringscentral och om regeringen avser attföreslå en lokalisering av centralen till Ange. Självfallet har regeringen övervägt frågan om att inrättaen central för kartkonservering i enlighet med vad har uttalat. Motbakgrund av det ekonomiska läget kan dock medel inte nu beräknas för verksamheten.Detta har redovisats i årets budgetproposition. Om inrättande av en kartkonserveringscentral 20MARTIN (): Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret på min fråga. Det var kort och tyvärr föga positivt.