prot · G609150 · 1982-12-31 00:00:00 — har från sin utgångspunkt lämnatuttalandet i motion 2251 utan komrnentar-även centerpartisterna iförsvarsutskottet har gjort så - och näringsutskottet anser att det ärsjälvklart att riktlinjer för den försörjningsstandard som i en krissituationskall upprätthällas bör utformas med hänsyn till de behov som föreligger ochalltså inte bör styras av industripolitiska bedömningar. Yrkandet i motion 1245, föranleder näringsutskottet attmed hänvisning till propositionen notera att regeringen kan förutsättas noga geakt pä problemen inom läderskoområdet. Motionen kan med vad jag nu sagtavstyrkas. har bemyndigat regeringen att under1983/84 inom en ram av 200 milj. kr. medge avtal om nya beredskapslän.Regeringen föreslär nu en utvidgning av ramen med 120 milj. kr. En majoritet iförsvarsutskottet ställer sig bakom regeringens förslag. Näringsutskottetställer sig också positivt till förslaget och tillstyrker det begärdabemyndigandet. Till beredskapslagring och industriella åtgärder på detekonomiska försvarets område har anvisat 285 milj. kr. Dettaanslag bör enligt propositionen ökas med 16 milj. kr. anseratt det bör prövas om de insatser som är önskvärda i form av ökadberedskapslagring och utvidgade industriella åtgärder kan åtstadkommas inom denfinansiella ram som redan har beslutats. Genom detta förslag möjliggörs ävenfinansieringen av en lugnare nedtrappning av äldrestödet. Arbetsmarknadsutskottetsförslag på den punkten kommer att presenteras . Näringsutskottetföreslär alltså att inte skall bifalla förslaget att höja anslaget. I reservation 19 vid näringsutskottets betänkande föreslåsatt regeringen skall låta granska hur stödet från överstyrelsen för ekonomisktförsvar till tekoföretagen har fungerat. , som väl får ansesvara det här närmast berörda, stöder inte det bakomliggande motionsyrkandet,och Åtgärder för tekoindustrin, m. m. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. näringsutskottetfinner inte anledning till någon annan bedömning. Jag vill alltså slutligen yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan även när det gäller försörjningsberedskapen ochsamtidigt yrka avslag på reservationerna 16, 17, 18 och 19 samt motion 1245. 37 (); I motion 1982/83:2287 har ett antalsocialdemokrater aktualiserat vissa frågor som berör importen av skinnkläder. Jag vill redan från början säga, att jag är missnöjd medden behandling näringsutskottet har gett motionen. De krav vi ställt i motionenär så blygsamma som att samma bestämmelser skall gälla för import av skinnklädersom de som föreslås gälla för kläder av väv och trikå, att tullövervakningenskall omfatta skinnkläder och att förhandlingar om skinnimporten tas upp medSydkorea. hänvisar utskottet till att enighet har nättsmellan och Republiken om ett nytt begränsningsavtal inomtekoomrädet. Man fortsätter dock med att konstatera; "Avtalet omfattaremellertid inte skinnkläder, vilket får ses mot bakgrund av attmultifiberavtalet, som är styrande för begränsningsavtalen, inte täcker dessaprodukter." Sedan hänvisar utskottet till att regeringen uppdrog åtkommerskollegium att statistiskt övervaka importen och regelbundet tillutrikesdepartementets handelsavdelning rapportera om utvecklingen. mening "får denna importövervakning vad gäller skinnkläderanses tillräckligt effektiv". Och sä förutsätter utskottet "att regeringenäven fortsättningsvis noga följer importutvecklingen för skinnkläder". Jag måste tyvärr konstatera att det är ett till intetförpliktigande svar på en motion som kräver likställighet mellan olika varorinom samma bransch. importeras skinnkläder till sädana priser att detinte ens motsvarar råvarukostnaderna för de svenska tillverkarna. Görsingenting för att behålla svensk skinnkonfektion, så måste vi räkna med attdenna försvinner . Kvar kan bli några hårt specialiserade företagsom bara tillverkar produkter med speciell inriktning. Det är ur beredskapssynpunkt förvånande att man inte visarstörre intresse för svensk skinnindustri än vad man gör från utskottets sida.Vi vet alla att skinnet är en slitstark naturprodukt som med sina speciellaegenskaper borde vara särskilt intressant i kristider. SIND, statensindustriverk, angav också 1978 en önskvärd målsättning förskinnkonfektionsindustrins utveckling i . Den uppfattningen stöddessenare av tekodelegationen, som föreslog "att man som riktpunkt församhällets insatser har en produktionsvolym på i stort sett 1978 årsnivå". Delegationen konstaterade också: "Denna nivå motsvarar i stortden som är behövlig från försörjningsberedskapssynpunkt." Jag är inte nöjd med det mottagande som vår motion harfått, men jag inser att det är meningslöst att mot ett enigt utskott ställanågot yrkande. Det minsta man kan begära är att regeringen ändock följerimportutvecklingen och att man gör det med det syftet att skinnkläder skall behandlaspå samma sätt somkläder av väv och trikå. Vidare hoppas jag att det ur beredskapssynpunkt finns ettintresse för att svensk skinnkonfektion skall kunna överleva. Avslutningsvis vill jag, herr talman, fästauppmärksamheten på att svensk skinnindustri har betydelse ursysselsättningssynpunkt. , den kommun där huvuddelen av svensk skinnindustrihar funnits, har drabbats hårt av de nedläggningar som följt på grund avimporten av skinnkläder. Arbetslösheten i kommun ligger på ca 8 %av den arbetsföra befolkningen. Om man därtill lägger de som är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, är arbetslösheten . Jag nämner de här siffrorna utan särskild kommentar,eftersom vi debatterat arbetsmarknadspolitiken i den här kammaren. Dålämnades siffror från många län och kommuner, och i jämförelse med dem talar dehär siffrorna sitt tydliga språk. Jag är alltså inte nöjd med utskottets behandling avmotion 2287, men jag ställer för dagen inget yrkande. Jag kommer dock mycketnoga att följa utvecklingen och är självfallet beredd att återkomma. Jag hoppas också att endera statsrådet eller ocksåutskottets talesman är beredd att åtminstone ge ett löfte om att man skallbevaka den här frågan, vilket för framtiden kan uppfattas som hoppingivande. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. 38BJÖRN (): Den politiska debatten i vårt land har ändrattonfall . Borta är alla de glada löftena om krafttag och nyasatsningar. Borta är talet från valrörelsen om svängrum i stället för svångrem. Detta nya tonfall i debatten gäller också tekopolitiken.Vad har egentligen hänt med alla de fagra socialdemokratiska löftena omframtiden för den svenska tekoindustrin? Var är alla de förhoppningsfullasocialdemokratiska debattörer som i denna sal lovade en ljusframtid för svensk tekoindustri bara socialdemokraterna vann valet? Vad säger t. ex. , och , som alla deltog ilöftesgivningen här i kammaren för ett är sedan? Jo, herr talman,bortförklaringarnas tid är inne. föreslås en minskning av stödet till tekoindustrin.Därigenom fullföljs en politik som har gått ut pä att successivtreducera det statliga budgetstödet till tekoindustrin. Den socialdemokratiskaregeringen går t. o. m. något snabbare fram när det gäller neddragningen än vadriksdagen tidigare förutsatt - vilket kanske när det kommer till kritan inte ärså konstigt, mot bakgrund av de relativt små satsningar på tekoindustrin somgjordes under den tidigare socialdemokratiska regeringstiden, . Mot denna bakgrund ter sig industriministerns tal om en nytekopolitik ganska patetiskt. Det är ingen ny tekopolitik som presenteras , däremot är det ett antal nya socialdemokratiska ståndpunkter i fråga omteko. Låt mig ge några exempel på socialdemokraternasåsiktsförändringar . LahjaExner sade dä här i kammaren, att socialdemokraterna avvisade Åtgärder för tekoindustrin, m. m. varje förändring av reglerna för det s. k. äldrestödet.Stödnivän var enligt redan då otillfredsställande. I regeringenstekoproposition föreslås nu en kraftig neddragning av äldrestödet, låt varanågot korrigerad i utskottet. Även utskottsförslaget innebär dock en gradvisneddragning av äldrestödet. "En nödvändig minskning av de totalasubventionerna till näringslivet måste även gå ut över stödet tilltekoindustrin", säger majoriteten i arbetsmarknadsutskottet. i samma debatt, att det var felaktigt att dra ner på de offentligainsatserna i tekoindustrin, att man borde lagstifta om prissättningen idetaljhandeln och att ett globalkontingentsystem borde utarbetas och införas.Socialdemokraterna i näringsutskottet avvisar nu både kravet på lagstiftning omprissättning i handeln och kravet på införande av globalkontingenter. Jagnoterar att , socialdemokratisk gruppledare, i näringsutskottetsprotokoll är antecknad som närvarande vid justeringen av detta betänkande. ett långt anförande . Han uttalade sig då också förlagstiftning om prissättning i handeln och för införande av globalkvoter. Hanfann den då föreslagna beredskapsnivån för kläder lättsinnig. Han föreslog atttekovarorna skulle undantas från hemtagningssystemet, och han ansåg atthänvisningarna fill budgetläget från den borgerliga majoritetens sida när detgällde storleken på stödet till tekoindustrin var ett sätt att förvilla allmänheten.Nu finns som sagt denna "förvillande argumentation" bl. a. hossocialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet, och partikamrateri näringsutskottet avvisar kraven på avskaffande av hemtagningssystemet och pålagstiftad prissättning i handeln. Regeringen föreslår vidare en successivtminskad ambitionsnivå även när det gäller de försörjningsberedskapspolitiskaåtgärderna. Och näringsutskottet avstyrker ju det av regeringen föreslagnaextra anslaget på 16 milj. kr. för beredskapslagring m. m. Så ser det ut . Dessa konstateranden är betydelsefulla ur demokratisksynpunkt. I en demokrati där människornas beslutanderätt sker genom val mellanolika partier , måste väljarna veta att vad partierna säger attde skall göra om de vinner valet och får väljarnas förtroende, det skall ocksågenomföras efter en valseger. Annars har ju inte väljarna några möjligheter attgöra ett rationellt val, och de står i realiteten utan inflytande, manipuleradeav parfier som sviker sina vallöften. Sä är det också på tekoområdet; mångamänniskor verksamma inom tekoindustrin har säkert lockats avsocialdemokraternas vidlyftiga utfästelser och valt socialdemokraterna framförandra partier just på grund av dessa löften. Det är inte svårt att förstå attdessa människor känner sig vilsna och svikna. Svensk tekoindustri måste - som all annanindustri - leva i ett internationellt konkurrensklimat. Den svenskatekoindustrin kan aldrig i längden hållas under armarna vare sig genomsubventioner via statsbudgeten eller genom handelsrestriktioner som riktar sigmot importen. Detta har också socialdemokraterna tvingats inse. Vi kan inteutan stora risker för repressaliermot vår export springa ifrån våra internationella handelspolifis-ka åtaganden.Och även regeringen - eller i varje fall delar av den - tycks nu ha insett attbudgetunderskottet lägger restrikfioner på möjligheterna att via budgetensubventionera industrigrenar med otillräcklig konkurrensförmåga. Tekoindustrinsframfid ligger därför inte i ökade subvenfioner, utan i dess förmåga att finnaegna nischer oeh att bli framgångsrik på design, produktutveckling ochmarknadsföring. Och det finns företag i som i denna mening ärframgångsrika och som t. o. m. med framgång kan konkurrera påexportmarknaderna. Om staten skall ge ett stöd åt tekobranschen som sådan,borde det vara åt denna del av branschen. På det handelspolitiska området svävar både regeringen ochden socialdemokratiska majoriteten i näringsutskottet en smula på målet - detkännetecknade också den socialdemokratiske talesmannen i hans anförande nyss.Man förordar visserligen inte införandet av globalkontingenter, vilket skullestrida mot vår anslutning fill det förlängda multifiberavtalet, men man tycksändå inte helt utesluta tanken att man senare skulle kunna lämnamultifiberavtalet och införa globalkvoter. Detta är en farlig attityd också fördem som vill utnyttja multifiberavtalets möjligheter till bilaterala begränsningsavtalför att skydda den inhemska tekoindustrin. Både för handelspolitiskaanseende och för våra möjligheter att uppnå resultat i de bilateralaförhandlingarna vore det därför en fördel om regeringen nu definitivt avfördetanken på globalkontingenter. Regeringens förslag till ändringar i hemtagningssystemetoch tullbehandlingen har svåröverskådliga konsekvenser. Visserligen föreslåsen viss förstärkning av den kontrollerande tullpersonalen, men det hade behövtsändå, bl. a. för att kunna kontrollera befintliga bilaterala överenskommelseroch ursprungslandsangivelser. Det kommer att ta tid både för tullen och förimportörerna att anpassa sina hanteringsrufiner till de nya reglerna, ocheffekten kan bli en både dyrare, långsammare och krångligare tullbehandling.Folkpartiets företrädare i närings- och skatteutskotten avvisar därför dettaförslag. Ytterst gäller utformningen av tekopolitikenvilka kläder som konsumenterna skall kunna välja mellan och vilka priser somskall gälla. En fillkrånglad tullbehandlingsprocedur leder till ökade kostnaderför konsumenterna. Införande av globalkonfingenter för klädesimporten lederockså till ett högre klädkonto för den enskilde konsumenten. Flera olikaberäkningar har gjorts om hur stor denna fördyring är. Om lågprisimporten i sinhelhet skulle skäras av och ersättas av import från EG- och EFTA-länderna ellerav inhemsk produktion, skulle de sociala konsekvenserna bli stora. Varendamänniska i detta land skulle förlora pengar, och framför allt barnfamiljernaskulle drabbas hårt. Fri handel och fri konkurrens på tekoområdet är något somalla vi konsumenter i längden kommer att tjäna på. Trots detta har reglering av människors klädesval och avklädeshandeln alltid varit en lockelse för statsmakterna. Redan i de på1700-talet av statsmakterna utfärdade s. k. överflödsförordningarna fannsföreskrifter om Åtgärder för tekoindustrin, m. m. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. vilka kläder som var tillåtna och vilka som var förbjudna.Det skulle sålunda efter vara förbjudet att bära släp tilldamklänningar och att förse dylika med garneringar av annat tyg än det somklänningen var sydd av. Likaså förbjöds det att använda siden- ellerhalvsidentyger till damkläder, med undantag av mössor, gardiner, möbelklädsel,möbelöverdrag och liksvepningar. Det skulle inte heller vara tillåtet för dameratt bära tråd- och silkespetsar med mer än 1 tums bredd. En överträdelse avdessa förbud skulle straffas med silvermynt i böter. När det gällde manspersoner fick inte heller de bäraklädespersedlar av siden eller silkesammet, med undantag av strumpor, vantar,vintermössor, kalotter, carpuser, halsdukar, hårpungar och hattband. Den somsyndade mot dessa bestämmelser skulle få bota silvermynt. föreskrev , att man skulle utredainförandet av en s. k. nationell dräkt, bl. a. för att utlänningar inteobehindrat skulle kunna konkurrera med de svenska manufakturisterna. Förslagetmottogs dock negativt av allmänheten och kom inte till utförande i avsettskick. Dagens regleringsivrare pä tekoområdet - definns ju företrädda också här i kammaren - har alltså gamla förebilder avmerkanfilisfisk och protektionistisk natur. Trots sina uppenbara fördelar måstedärför frihandeln ständigt försvaras mot trångsynt nationella påtryckningar.Med tanke pä vårt lands stora utrikeshandelsberoende borde dock varaett av de länder som stod i främsta ledet när det gäller att försvarafrihandeln. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 39LILLY () replik: gjorde en del påpekanden om vad visade i valrörelsen och vad jag sade i kammaren när vi behandlade tekopolitikenförra året. I valrörelsen gav vi fyra konkreta löften. Dem har vi infriat,. När det gäller löftet till tekoindustrin under valrörelsen utgickdet ifrån att vi lovade föra en offensiv tekopolitik, och jag vill påstå attden proposition som lagts fram för och som vi behandlar är ettfullföljande av det löftet. Vi hade en reservation - det är riktigt. Den gälldelagsfiftning om prissättning, och det har vi inte uteslutit i utskottetsskrivning i betänkandet heller. Det är alltså inte något sviket löfte. Sedan skall vi komma ihåg en sak till som vi påpekade ivår reservation , nämligen den neddragning som den dåvarande regeringenhade gjort i fråga om statens pris- och kartellnämnds möjligheter tillprisövervakning just inom textil- och skoområdet. hadefått nya riktlinjer om att denna övervakning inte skulle bedrivas med sammaintensitet som . Jag menar, och vi menar i utskottet, att regeringen harvidtagit stimulansåtgärder inom branschprogrammet och vid statens industriverk och att det påolika sätt pågår ett arbete för ökat samarbete mellan tekoföretagen ochhandeln. Vi har därför nöjt oss med att säga att vi skall avvakta resultatet avdetta. Men vi påpekar också i utskottsbetänkandet att om man inte får önskatresultat, skall regeringen ta inifiativ till åtgärder - även mot enlagstiftning. Vi hade också ett krav om globalkontingenter,påstår . Men vi begärde en utredning och att det utredningsarbetetskulle bedrivas pä ett sådant sätt att det kunde bilda utgångspunkt förinförande av ett globalkontingentsystem, om det nya MFA visar sigvara oacceptabelt för del. Vi avvaktar nu hur det nyamultifiberavtalet komrner att utvecklas när det gäller bilaterala avtal och omvi kan få en neddragning av importen genom de bilaterala avtalen.Globalkontingenter är inte "spolade". Offensiva åtgärder har jag redan berört. Det är precissådana insatser som regeringen är i färd med att genomföra. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. 40SYLVIA () replik: Det är i och för sig inte sä lätt atttillfredsställa oppositionen på det handelspolitiska området, eftersom detfinns så många olika uppfattningar. I fråga om globalkontingenterna- nu skall jag ägna mig åtdet tog upp - är det precis som säger att vi krävdeen utredning inför ett eventuellt införande av dessa. Utredningen har nugjorts, och det har föreslagits att globalkontingenter inte skall införas. Omresultatet av de nu inledda förhandlingarna om bilaterala multifiberavtal inteblir fillfredsställande, finns alltså beredskapen för att införaglobalkontingenter. Då det gäller uppstramningen av hemtagningssystemet kanman påstå att internationellt sett har en tullhantering som i ringagrad utgör ett hinder för handeln. Problemet med hemtagningssystemet,beträffande importen av de tekoprodukter för vilka importbegränsning gäller, äratt systemet i mycket stor utsträckning missbrukas. De stickprovskontroller somtullmyndigheterna genomfört tyder på att bestämmelserna i av fallenöverträds. För att komma till rätta med detta föreslås nu vissa inskränkningari hemtagningssystemet. Importörerna måste visa upp import-licensnumret och angevar licensen förvaras för att få förfoga över importsändningarna. I en del fall kan detta naturligtvis skapa vissaolägenheter för importhandeln. Men det är nödvändigt för att åstadkommaefterlevnad av de bestämmelser som utfärdas. Detta innebär en mycket mindreolägenhet än vad som skulle bli fallet om hemtagningssystemet i sin helhetskulle avskaffas. Dessutom skall vi hålla i minnet att de nya reglerna föreslåsträda i kraft . Näringslivet borde således ha tillräcklig tidpå sig för att anpassa sina rutiner till de nya reglerna. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. 41BJÖRN () replik: Om jag får börja med det sista som sades villjag framhålla att det ju inte är tullens syfte att hindra handeln. Därför ärdet bra att tullproceduren har en liten handelshindrande effekt. Det händer jupä sina håll ute i världen att tullproceduren används för att hindra handel,men sådana hinder det har vi i i allmänhet varit eniga om attkritisera. Jag tror att det är nödvändigt att ge tullen ytterligare resurserför att kontrollera om de bilaterala avtal som vi har följs och för attkunna avslöja förekomsten av felaktiga ursprungsangivelser. Det är en sak. Enhelt annan sak är att man på det här viset krånglar till proceduren ochförsvårar för tullen att ingripa mot brott pä detta område. När det gäller globalkontingenterna är det riktigt attriksdagen begärde att man skulle utreda konsekvenserna avglobalkontingenterna. Ett sådant uppdrag fick kommerskollegium.Kommerskollegium har kommit till slutsatsen att det inte finns några skäl allsför att införa globalkontingenter i . Det var alltså mot den bakgrundensom man tyckte att socialdemokraterna definitivt kunde ha avvisat tankenpå att använda sig av globalkontingenterna. Jag har velat peka på det faktum att densocialdemokratiska politiken har förändrats efter det att socialdemokraternavunnit valet och kommit i regeringsställning. Jag har inte i första hand velatraljera med några enskilda ledamöter i kammaren, utan jag har velat understrykaatt det är värt att uppmärksamma, framför allt frän principiell demokrafisksynpunkt, förändringen i den socialdemokratiska inställningen i fråga omtekopolitiken. Man kan inte efter valet komma oeh säga att av alla devallöften som socialdemokraterna ställde ut i valrörelsen var det bara fyra somskulle infrias. Man borde ha sagt detta fill väljarna före valet. Det äralldeles uppenbart att ett stort antal människor uppfattade det som sades här ikammaren och i valdebatten om vad socialdemokraterna skulle göra som löften också skulle göra så om man vann valet. Det är i den meningen som jag anseratt väljarna är vilseförda. Väljarna har inte haft möjlighet att göra ettrationellt val mellan olika partier, om väljarna inte kan utgå frän att vad partiernasäger sig vilja verka för på ett visst område och avser att genomföra om devinner valet också genomförs efter det att de har vunnit valet. 42LILLY () replik: Beträffande löftena från valrörelsen vill jagsäga till att han själv har varit med om att se till att vi har ettstatsfinansiellt läge som gör att vi inte kan sanera ekonomin.Detta var också något som vi talade om under valrörelsen. Det var inte alls såsom försöker insinuera: att vi ämnade infria bara fyra löften. Detvar inte alls sä. Det var fyra löften vi lovade infria efter det attvi fått regeringsmakten, och det gjorde vi. Övriga löften sade vi att vi skallgenomföra allteftersom vi får en ekonomisk situation som ger oss möjlighetertill detta. Detta upprepade vi under hela valrörelsen; vi talade om vilken ekonomisksituation vi hade och lät människorna förstå att vi inte inom en snar framtidskulle kunna sanera denna ekonomi, som ni bär ett stort ansvar för, . Vi sade att vi, allteftersom den ekonomiska situationenkunde förbättras med de åtgärder och den politik som vi ville föra, steg försteg skulle återställa mycket av det som de borgerliga regeringarna hjälptes åtatt försämra. 43 () replik: Jag skall inte gå in på distinktionen mellanvallöften som skulle genomföras och vallöften som skulle genomförasi en mera avlägsen framtid. Jag tror att de flesta människor som lyssnade- påsocialdemokratins företrädare här i eller somlyssnade på eller vid fick intrycket att det som sades var bindande löftensom man avsåg att genomföra. De kunde inte tro att den politik som t. ex. OlofPalme vid betecknade som eländig skullebli den nya socialdemokratiska regeringens tekopoli-fik. Det dilemma som de socialdemokratiska talarna stårinför beträffande tekoområdet är ju att de nu tvingas försvara en politik somde förut klandrade. De gör det med argumentet att den ekonomiska verklighetenser ut som den gör. Detta var ju samma argument som jag användeden , nämligen att vi inte hade ekonomiska resurser sommöjliggjorde ett ökat stöd via statsbudgeten till tekoindustrin. Det är klartatt det är just konfrontationen med den ekonomiska verkligheten som har letttill att socialdemokraterna har måst överge delar av sin tekopolitik. Det ärinte fel att ändra sig när man ändrar sig åt rätt håll. Det jag har kritiseratär att socialdemokraterna gett människor intrycket att de skulle föra en helt annantekopolitik efter valet än den de faktiskt har fört efter det att de vannvalet. 44 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. Åtgärder för tekoindustrin, m. m. 45GUNNAR STRÄNG (s):