prot · G609153 · 1982-12-31 00:00:00 — Med detta ber jag att få yrka bifall fillhemställan i näringsutskottets betänkande nr 40. 52PER () replik: säger att det inte finnsnågonting i näringsutskottets majoritetsuppfattning som minskarkonkurrensförhållandena på marknaden. Det är till vissa delar riktigt. När vi har talat om bryggerimonopol har vi gjort det underhänvisning till det regeringsförslag som har framlagts. Regeringsförslaget harhaft tendenser att verka i riktning mot ett bryggerimonopol på marknaden. Vad vi vill göra är inte främst att slå vakt om mindrebryggerier, utan att instämma i näringsfrihetsombudsniannens yttrande om att försökaskapa fri konkurrens på lika villkor på marknaden. Vår målsättning är precissom , att vi skall ha en öppen konkurrens, men vi har olikamedel att nå den. Vi vill inte gå via stiftelser där man underlättarnedläggningar eller genom sönderregleringar av både och marknaden, utanvi vill i stället försöka skapa enöppen konkurrens på lika villkor. Vi går alltså efter linjen att uppställaramar för marknaden i stället för att sönderreglera den. 53 () replik: Även om debatten i någon mån fått karaktärenav en debatt inom majoriteten, vill jag ändå något kommentera något som LennartPettersson sade. Det gällde att majoritetens skrivningar skulle utgöra någotslags garanti för att vi nu får - vilket vi säger tillsammans i början avbetänkandet - oberoende företag och fri konkurrens. Jag har ägnat en hel del tid ät attförklara de motsägelser och de risker som majoritetens skrivningar innebär, ochjag behöver inte upprepa detta. Jag vill bara konstatera att påstår att utskottsmajoriteten menar en massa gott,utöver det som står i utskottsbetänkandet. De menar också att man skall läsabetänkandet så som de säger sig mena. Det är en ganska underlig hanteringbeträffande ett utskottsbetänkande. Jag erkänner gärna att inte heller minoriteten angerdetaljanvisningar för hur man skall nä den här fria konkurrensen mellanoberoende företag. Men det är inte vår uppgift att göra det, utan vi vill iförsta hand ha ett nytt regeringsförslag. Däremot har vi angett riktlinjer. Bl.a. måste man, för att få balans i den här konkurrensen, skilja ut vissa delarav Prippskoncernen och föra dem till den fria sektorn, för att därmed skapamöjligheter att låta oberoende företag konkurrera pä något sä när lika villkor. Någonting av detta finns inte i majoritetens skrivningar.Och läser man texten som den står måste slutsatsen tyvärr bli den att riskenför ett statligt monopol är mycket överhängande. Det finns knappast någon annanlösning, om man ser på de uttalanden som utskottsmajoriteten har gjort, bl. a.vad gäller besvarandet av folkpartimofionen. 54 () replik: har rätt i att det finnsmarkeringar i betänkandet som är bra när det gäller talet om fri konkurrens.Det vi är oroliga för är att det bara är just vackert tal i ettutskottsbetänkande. Till slut fillstyrker man ändå propositionen, som klartuttalat bygger på det strukturförslag som kommer från och Brygginvestoch där det heter: "---- synesdet riktigt att i stället sammanföra huvudparten av de svenska bryggerierna under ett bolag". Det är en mening somdet inte går att ta miste på och som också har vidimerats från ledande häll,bl. a. från . 55LENNART () replik; Jag tror inte att man, som ,skall ha som sanningssägare i den här frågan. Vad som är att ta fasta påär vad näringsutskottets majoritet har sagt. Och där finns ett klart förord förfortsatt fri konkurrens. Något sådant ställningstagande har aldrigtidigare gjort när det gäller bryggeribranschen. Vi har också ställt uppsärskilda krav när det gäller prispolitik, som var oeh en kan läsa, och de fårockså indirekt Nr 153 betydelse för den fortsattautvecklingen inom branschen. Tisdagenden frå" borgerligt hållfortsätta att hävda att socialdemokraterna inte 24 maj1983 skulle vara inställda på attupprätthålla fortsatt konkurrens inom branschen är alltså en felsyn, och det innebär att man vilseleder dem som till äventyrs Bryggeribranschen kommer att läsa referaten från den här debatten. Per talar om NO och hans bekymmer. Såvitt jagvet har NO nu sagt att han mycket väl kan leva med det utskottsbetänkande somnäringsutskottet har levererat när det gäller bryggeribranschen. Den storaskillnaden mellan de borgerliga och de socialdemokratiska ledamöterna inäringsutskottet i denna fråga är att ni vill börsintroducera - det villinte vi. Vi tror inte att ett privat monopol, eller privat dominans, inombryggeribranschen löser problemen lättare. Vi anser att det är tvärtom. , Per , förordar ju även ni i erreservation, så det är ju ingen skillnad mellan oss och er i det fallet. Låtoss bara konstatera att vi här har samma uppfattning. Då är det ju ganska svårtför oss att polemisera mot varandra på den här punkten. Det är helt klart att näringsutskottets ställningstagandeinnebär ett fullständigt förord för fri konkurrens. Självfallet vet vi inte vadutvecklingen inom bryggeribranschen långsiktigt kommer att innebära. Men sålångt en riksdag och en regering kan garantera utvecklingen i en bransch, somdenna bransch nu ser ut, borde förutsättningarna vara de allra bästa för även fortsättningsvis skall kunna ha en hygglig konkurrens inom bryggeribranschen. 56 PER () replik: I princip tillstyrker vi inte någon stiftelsepå det här området. Däremot kan vi vara ense om att det är en fri konkurrens vieftersträvar. Vi har en viktig utgångspunkt i näringsfrihetsombudsmannensyttrande. Men jag vill här notera att när det gäller metoderna för att nå dennafria konkurrens skiljer sig majoritetsskrivning från våruppfattning. Han vill gå via regleringar av företag och bransch, medan vi istället bara vill sätta upp sedvanliga ramar och sedan låta fri konkurrens -och jag vill betona: på lika villkor - råda även inom bryggerinäringen. 57 () replik: Låt mig mycket kort konstatera att LennartPettersson inte försökte göra något klariäggande när det gäller demotsägelsefulla uttalandena här i debatten och skrivningarna i betänkandet.Jag tycker att man skall lägga sä stor vikt som möjligt vid de i och för sigpositiva uttalanden som de socialdemokratiska utskottsföreträdarna här hargjort, och jag vill bara uttrycka den förhoppningen att de skall kunna få enverkställighet som i någon mån ligger i linje med vad som sagts. Då kanske detändå skall finnas något hopp för de små bryggerierna. Jag hoppas att det intebara är tomma ord som ni pratar här i debatten utan att ni har täckning för vadni säger. 58CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Konsekvensen av vad sägerborde absolut ha varit ett yrkande om att avslag på propositionen. Det jaghänvisade till var alltså den strukturplan som, enligt vad som klart ochtydligt sägs i propositionen, ligger till grund för denna proposition. Därtalas det alldeles uppenbart om att man skall sammanföra huvuddelen av bryggeriindustrintill ett bolag. 59 () replik: Som jag sade redan i mitt förra inlägg gällerden stora skillnaden mellan majoritet och minoritet om det skall varabörsintroduktion eller ej. Vi har från socialdemokratiskt håll den bestämdauppfattningen att i en bransch som ser ut som bryggeribranschen gör, med ettmycket stort företag som dominerar med en 70-procentig marknadsandel, kan maninte släppa marknadskrafterna fria, för då får vi just det monopol som ni allasäger er arbeta mot. Vi behöver någon form av social övervakning, framför alltur regionalpolitisk synpunkt. Därför är det förvånansvärt att exempelviscenterparfiet så oreserverat har ställt upp för börsintroduceringen. Deninnebär nämligen att man låter marknadskrafterna styra hur som helst, utan har någon social markering när det gäller att fatta de avgörande besluten. Det kan nämligen mycket väl vara så, Per , attdet för ett helt privat långsiktigt skulle vara den allra bästapolitiken att prisdumpa för att göra slut på de små bryggerierna. I längdenkommer att tjäna mest pä detta genom att man efter hand får en absolutmonopolsituation. Genom regeringsförslaget och genom uttalande här kommer den linjen icke att kunna genomföras. Därför hävdar vi att detförslag som näringsutskottets majoritet bestämt sig för är det bästa skyddetför de små bryggerierna. Det är ett mycket bättre skydd än vad som kanåstadkommas genom att enbart släppa marknadskrafterna fria och börsintroduceraPripps. Det synsätt som ni här av ideologiska skäl har fört fram är alltsåfelaktigt, och det blir inte bättre av att ni upprepar det i snart sagt varjefråga där statliga företag är berörda. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligare replik. 60KJELL (): Jag skall bara göra några kommentarer tillnäringsutskottets betänkande angående bryggeribranschen. Krisproblemen inom bryggerinäring är sannerligeninte nya; de har funnits . Flera påstötningar har gjorts hos dedåvarande borgerliga regeringarna för att de skulle lägga fram ett förslag - såatt man skulle kunna stämma i bäcken och slippa den utveckling som har skettunder senare år. Men depåstötningarna har inte gett frukt. Därför kan man säga: Äntligen har vifått en proposition, och det skedde så snart vi fick en socialdemokratiskregering. Det problem som råder har vi alltså haft under mångaår, nämligen överkapaciteten inom näringen, som är bland det svåraste att kommatill rätta med. Den emanerar från den tid när vi beslöt om förbud mot mellanöl-1977. Då fick vi en överkapacitet inom bryggerinäringen som gjorde attlönsamheten sjönk och många av de små bryggerierna försvann från marknaden. Lönsamheten har varit mycket låg inom helabryggerinäringen, bortsett från , vilket har sina speciella skäl,varom står att läsa i näringsutskottets betänkande. har fattat beslut i en annan delfråga, nämligenatt det skulle vara skatteneutralitet mellan de olika dryckerna. Kammaren harfattat beslut om att det skulle råda neutralitet mellan läskedrycker ochsubstitut till dem. Vi har gått en bit på vägen därvidlag, och jag hoppas attfinansministern någon gäng - om inte just nu - får möjlighet attlägga fram en proposition som gör att vi kan få denna skatteneutralitet. Detskulle förbättra möjligheterna för bryggerinäringen att öka sin produktion avläskedrycker, och den skulle då bli på ur konkurrenssynpunkt jämställd fot medandra fabriker. Vi har fått en alltmer ökande import av öl tillvårt land. Den har ökat år frän år och är nu . Om vi kunde minskaimporten och se till att också omvärlden fick smaka det goda öl somfinns i , skulle vi på det sättet kunna öka sysselsättningstillfällenainom bryggerinäringen. - Vi vill alltså ha minskad import och ökad export. Jaghoppas att den föreliggande propositionen och det beslut kammaren nu skallfatta kan leda till en sådan utveckling av marknaden. Importen är ett hot mot sysselsättningen i vårt land, ochgenom den politik som förs på bl. a. förpackningssidan underlättar vi importenmycket starkt. Därför är det viktigt att för framtiden se över hur vi skall hadet när det gäller förpackningen av våra drycker. Den strukturomvandling som har pågått när det gällerbryggerinäringen och som kommer att pågå framöver är inteunik för . Precis samma utveckling pågår runt om i världen, och vi fårräkna med att den kommer att bli intensivare. Det är min förhoppning att inte tar utskottetsskrivningar och det beslut som kommer att fattas fill intäkt för att inomsin egen koncern gå fram hur hårt som helst med rationalisering och nedläggningav de små enheterna. Utvecklingen har redan drabbat de små bryggerierna myckethårt, och man kan, om man vill, läsa ut ur skrivningarna i näringsutskottetsbetänkande att det i viss mån är fritt fram för att inom sin egen regionagera hur som helst. Jag hoppas att de små bryggerierna inte skall försvinna.Vi skall minnas att de bryggerierna betyder enormt mycket för sysselsättningenpå de små orter där de är belägna, orter som ofta har detbesvärhgt vad gäller arbetstillfällen. Konkurrensen- om det skall bli en sådan - förutsätter säkert att de små bryggerierna går sammanoch samarbetar i mycket större omfattning än som sker, så att priserna påförpackningar och råvaror som behövs för verksamheten kan bringas ned. Det ärden enda möjligheten för de små bryggerierna att klara konkurrensen mot denstore brodern . Meddet beslut kammaren inom kommer att fatta kommer ett mycketstort ansvar att läggas över på bryggerinäringen. Det är min förhoppning attföretagen inom bryggerinäringen utnyttjar det tillfället att, i stället för attförsöka ta död på varandra, öka produktionen, öka försäljningen och minskaimporten till landet. Då klarar vi sysselsättningen också. Detman skriver om stiftelsen tycker jag också är bra. Jag förutsätter attutskottet menar att de 30 miljonerna i stiftelsen också skall kunna användasför sådana bryggerier som fått stryka på foten för denstrukturomvandling som gått fram. Ofta är de orter där de ligger hårt drabbade.Det borde vara rimligt att startpunkten inte sätts just när beslutet fattas,utan att man kan få ta av dessa pengar för att hjälpa upp sysselsättningen påorter där nedläggningar inom bryggerinäringen redan ägt rum . Ändradelednings-och styrfunktioner inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete 1detta anförande instämde och (båda s). Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (statens engagemang i bryggeriindustrin) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 142 för reservation 1 av . Mom.3 (driften av AB Bryggerier) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 2 av . anförda motiveringen, bifölls med acklamation. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. 10 § Ändrade lednings-och styrfunktioner inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1982/83:25 om ändrade lednings- och styrfunktioner inom stiftelseorganisationenför skyddat arbete (prop. 1982/83:149). Anf.61 (): Underlaget för regeringens proposifion och dagens betänkande utgörs aven översynsutredning, som verkställts på uppdrag av Ändrade lednings-och styrfunktioner inom stiftelseorganisationenför skyddat arbete styrelsenför Samhällsföretag, syftande till en reducering av statens kostnader för denskyddade verksamheten. Regeringen anser sig i och med denna proposition börjainleda arbetet på att fullfölja målsättningen att begränsa det statligabidraget. Inledningen är i det avseendet mycket blygsam. Utskottets majoritet ställer sig bakom propositionensförslag om förändringar i såväl den centrala som de regionala stiftelsernasstyrelser. Utskottets majoritet godtar också bestämmelser, som anger i vilkaandra former den skyddade verksamheten får bedrivas. Vi moderater har yrkat avslag pä propositionen och villinte vara med om att översynsutredningens förslag efter bearbetning idepartementet portioneras ut till beslut i omgångar. Även om vi tycker att detär ett imponerande steg regeringen tar genom att skära ner de regionalastyrelserna från 12 till 10 ledamöter och tillföra styrelserna folk mednäringslivserfarenhet, kan vi inte följa utskottsmajoriteten. Vi vill ta ställning till ett förslag som omfattar allt,eller åtminstone huvuddelen, av vad som anförts i översynsrapporten och som f.n. bearbetas i departementet. Vi vill med andra ord veta vilken verksamhetstyrelsen skall ta ansvar för, innan vi bestämmer oss för styrelsens storlekoch sammansättning. Styrelsen skall utformas med hänsyn till de uppgifter ochden arbetsform som departementsutredningen kommer fram till och som vi beslutarom här i . Frågan om styrelsesammansättningen är således för tidigtväckt. Även om det inom Samhällsföretag finns ett socialt ansvar,strävar man mot mer effektivitet och en mer affärsmässig inriktning, vilketockså markeras i propositionen. Med tanke på detta kan det t. o. m. vara sä attstyrelsen borde tillföras mer folk från näringslivet än den ökning från en tilltvå personer som departementschefen föreslår. Det är nämligen viktigt attstyrelserna får tillgång till företrädare för näringslivet med erfarenhet avproduktion, marknadsbild och kunders önskemål till gagn för beslut omproduktval och investeringar. I avvaktan på den departementsberedning som pågår motsättervi oss f. n. ändrad styrelserepresentation för skyddat arbete, och jag harhärmed anfört våra motiv för bifall till reservationerna 1 och 3. Det finns, herr talman, ytterligare en anledning att avslåpropositionen än vad jag här anfört. Betänkandet innehåller också förslag lagändring, som ger Samhällsföretag möjlighet att inom den skyddadeverksamheten driva viss verksamhet i aktiebolagsform med den centralastiftelsen såsom moderföretag. Vi ogillar den tanken. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 62 (): När 1979 tog ställning till antalet tjänster påSamhällsföretag centralt, varnade vi från sida för att det förelågrisk att centrala organet skulle få för stort inflytande över de regionalastiftelserna. Våra farhågor har delvis besannats, och uppfattningen blandföreträdare för de regionala stiftelserna är den att den centrala organisationenhar ett för stort inflytande över den regionala organisafionen. Fråncenterns sida kan vi därför inte acceptera regeringens förslag att ytterligarestärka den centrala sfiftelsens inflytande över de regionala sfiftelserna. Vitycker atf det är helt felakfigt att Samhällsföretag centralt skall få enstyrelseplats i samtliga regionala styrelser. Frånsocialdemokratiskt håll har man talat om nödvändigheten avatt decentralisera beslutsfattandet. Att i vackra fraser tala omdecentralisering är en sak, när handlandet sedan går i rakt motsatt riktning.Det är beklagligt att socialdemokraterna fortsätter i de gamla hjulspåren ochinte kan inse nödvändigheten av att inte ytterligare stärka den centralamaktapparatens inflytande, i det här fallet över de regionala stiftelserna. Enligtcenterns bestämda uppfattning finns det ingen som helst anledning attSamhällsföretag centralt skall utse någon styrelseledamot. Lät de regionalastiftelserna även i fortsättningen fä sköta sin verksamhet utan ökadinblandning från Samhällsföretag centralt, detta till störst nytta och glädjeför dem som är verksamma inom Samhällsföretag regionalt. Meddetta korta anförande får jag, herr talman, yrka bifall till reservation nr 2,som innebär avslag på regeringens proposition 149 om ändrade lednings- ochstyrfunktioner inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete. Ändradelednings-och styrfunktioner inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete 63 (); I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 25 behandlas förslaget iproposition 149 om ändrade lednings- och styrfunktioner inomsfiftelseorganisationen för skyddat arbete. Det avser då först de regionalastiftelsernas styrelsers sammansättning och storlek samt den centralastiftelsens representafion och inflytande på regional nivå. Förslagenbeskrivs i betänkandet, som jag hänvisar till, och de innebär i korthet att deregionala styrelsernas ledamotsantal minskas från 12 ordinarie och 4adjungerade, dvs. sammanlagt 16, till 13 ledamöter. Detta föreslås ske genomatt landsfingens representanter minskas. Detta kan ske utan negativakonsekvenser ur inflytandesynpunkt. Dessutom framhålls att det inte finns skälatt behålla representafion för länsavdelningar, attnäringslivsföreträdarna bör ökas från en till två ledamöter, att länsarbetsdirektörensjälv utan adjungerade ledamöter bör kunna företräda de arbetsmarknadspolitiskaintressena och slutligen att den centrala stiftelsen skall vara företrädd av enadjungerad ledamot i varje regional styrelse; den centrala stiftelsen har tidigarevarit helt utan representafion i de regionala styrelserna. Vidare behandlas ibetänkandet förslag som innebär att i de fall associerad 9Riksdagens protokoll 1982/83:152-153 Ändrade lednings-och styrfunktioner inom stiftelseorganisationenför skyddat arbete verksamheti exempelvis bolagsform bedrivs skall dessa vara dotterbolag till den centralastiftelsen. Hur insyn skall säkras i sådan verksamhet genomföreskrifter om revision behandlas också. Dessutom föreslås ändrad författningför hur verkställande direktör skall utses i de regionala stiftelserna av dencentrala stiftelsen. I den centrala stiftelsens styrelse föresläs att enrepresentant från staten skall ingå. och har i motioner och ireservationer till propositionen och utskottets betänkande yrkat avslag påförslaget, då det enligt folkpartimotionärens mening saknar betydelse men ändåinnebär ökad centralisering enligt både och . vill i sin motion och reservafion börja, såatt säga, i den andra änden, med att förändra och begränsa verksamheten och -jag förmodar enligt kända förslag i arbetsmarknadsutskottets betänkande 21 -med antydningar om ytterligare åtgärder för nedskärningar. I samband därmedmenar att såväl styrelse som förvaltning kraftigt skulle kunnabantas. Jag hyser inga tvivel om att en renodlat moderat politik i landetskulle leda fram till sädana åtgärder, med åsidosättande av de sociala ocharbetsmarknadspolitiska mål för verksamheten som de övriga partierna är enseom. Något politiskt underlag för ett sådant beslut föreligger nu inte, ochdärmed skulle uppfattning kunna lämnas därhän. Men det borde intevara ointressant för någon - därmed inte heller för -att det även iden här verksamheten skapas ett inflytande och en påverkbar struktur som står irimlig proportion till det ansvar regering och riksdag lägger på dennaorganisations olika led. Det är ju detta som är huvudsyftet med förslagen. Jag kan inte, herr talman, låta bli att, med anledning avden frågedebatt hade med , taupp ett par saker. krävde från moderat håll ett tjänstemannauppdragfill revisorer att ifrågasätta logiken i de olika sammanhangen. Hankrävde åtgärder med omedelbar verkan på AMS-området med anledning av detutlåtande som blir följden härav. Här har vi ett färdigt utlåtande från enutredning som pågår. De åtgärder som där föreslås kan sättas i verket på engång. Men då vill inte vara med, utan de menar att hela utredningenskall vara färdig. fråga handlade vidare ompersonalsituationen på AMS. tycker att det räcker med etttjänstemannauflåtande från revisorer för att arbetsmarknadsministernskall kiinna sätta i gång med åtgärder. Det finns liksom inga proportioner idet hela. Utskottsmajoriteten anser att förslagen är riktiga ochnödvändiga. Att den centrala stiftelsen - likt ett moderbolag i en koncern -ges en direkt representation i de regionala stiftelserna ser vi som en riktigförändring, även om det bhr i form av en adjungerad ledamot. Jag vill i det här sammanhanget peka på att alla parfieranser det nödvändigt att arbete bedrivs för att få ner behovet av de anslagsom, beräknat i procent av lönesumman, nu är uppe i , även om de har Detta har också understrukits i proposifion 100, bil.12, s. 154. Detta måste ske utan att man äventyrar de sociala ocharbetsmarknadspolitiska målen. Den centrala stiftelsen har gentemot statenansvaret för att företagsgruppens verksamhet bedrivs enligt de av riksdag oehregering angivna riktlinjerna. Den har tillsyn över och ansvar för de regionalasfiftelserna och samordnar deras verksamhet. Det är därför rimligt att den centrala stiftelsen ocksåfår ett bestämt fäste i de regionala stiftelsernas styrelser och inflytandeöver hur deras förvaltningsledning utnämns. Mot denna bakgrund, herr talman, är det helt logiskt attde nu föreslagna förändringarna i de regionala stiftelsernas styrelser ochandra förslag rörande ledningsfrågor genomförs. Jag yrkar avslag på reservationernaoch bifall fill utskottets hemställan. Ändrade lednings-och styrfunktioner inom stiftelseorganisationenför skyddat arbete 64 (): Vi är alla överens om att det viktiga är atteffektivisera sfiftelseorganisationen i syfte att minska samhällets kostnaderför den verksamhet som bedrivs. Om detta finns det inga delade meningar. Däremot har vi svårt att förstå att det skulle vara heltlogiskt, som sade, att man också borde utse enstyrelserepresentant från Samhällsföretag centralt att ingå i de regionalastiftelserna.