prot · G609138 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:138 8 § Internationelltutvecklingssamarbete m. m. (forts, från prot. 137) Fortsattes överläggningen omutrikesutskottets.betänkande 1982/83:20. 84 (); Den motion, 1982/83:1234, som jag har skrivit handlar om handikappaspekter i samband med biståndsinsatser.Sedan lång tid tillbaka har svenskarna känt stor solidaritet med folken itredje världens länder. Både och många enskilda organisationer haraktivt gett uttryck för denna solidaritet när det gäller arbetet i utvecklingsländerna.Det är allmänt känt att många människor i lever under svåraförhållanden. Att vara handikappad i ett u-land innebär en än svåraresituation. Attityder, fördomar och religiösa tabun medför att handikappademänniskor i ett u-land alltid kommer sist. Under internationella utarbetades inomFN ett World Program of Action. I denna världsaktions plan får handikappadessituation i u-land en mycket framträdande roll. Den svenska delegationen i FNhar aktivt verkat för att så skulle ske. Med stöd från SIDA har FN ocksåutarbetat bygganvisningar, vilka är speciellt tillrättalagda för förhållanden iu-länderna. I anvisningarna ges råd och tips om hur man kan byggahandikapptillgängligt. SIDA driver en omfattande verksamhet inom en rad olika sektorersåsom hälsovård, undervisning, yrkesutbildning och landsbygdsutveckling i desvenska mottagarländerna. Det måste tyvärr konstateras att även t. ex. SIDA-finansierade skolor i inte byggs handikapptillgängliga, trots attkunskaperna finns om hur detta skall ske. har intagit en ledande roll ivad det gäller handikappades delaktighet och jämlikhet samt stödet och servicentill dem. Vi har därför omfattande kunskaper om hur handikappservice skallutformas. I fråga om de biståndspolitiska målen har uttalat attstödet skall komma de människor till del som har de största behoven. Vi noterar med tillfredsställelse SIDA:s pågående och InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. planeradeinsatser inom undervisningsområdet för handikappade barn. Dessa programomfattar två länder och planeras för ytterligare tre länder. Det internationella medförde bl. a. att dehandikappades situation och problem har uppmärksammats av flerau-landsregeringar. En aktiv vilja kan noteras hos ett flertal regeringar att tasig an dessa problem, men kunskap och erfarenhet inom området saknas ofta. uttalande om att utskottet "haranledning utgå från att SIDA även fortsättningsvis tilldelarhandikappinsatserna en påtaglig roll i det svenska biståndet" är högsttillfredsställande. Som bekant driver inte bara undervisningsprogram ivåra mottagarländer, utan också en omfattande biståndsverksamhet i vilken dehandikappade bör kunna integreras. hälsoprogrammen, där rehabilitering och tillhandahållandeav hjälpmedel genom lokal produktion är angelägna områden, landsbygdsutvecklingsprogrammen, där tillfälle tillsysselsättning för handikappade kan skapas inom jordbruk, djuruppfödning ochgrönsaksodling, småindustriprogrammen, där handikappade kan få möjlighettill en försörjningskälla genom utbildning i något hantverk samt bidrag tillatt etablera sig inom detta hantverk. Det är alltså en angelägen uppgift för SIDA att i dialogmed mottagarländerna aktualisera vår kunskap inom dessa områden. Vi delarockså utskottets uppfattning om att SIDA:s fortsatta ansträngningar inom dettaområde bör göras med utnyttjande av den sakkunskap söm finns inom den svenskahandikapprörelsen. HéfitalriTärilJagvillävslutriiripvis yrkabifälPtill iJtrikesutskottts hemställan. 85BÖRJE (): I utrikesutskottets betänkande ominternationellt utvecklingsarbete återfinns på s. 67 viss motivering för delåga statliga bidragen till enskilda organisationers biståndsverksamhet:"Vägledande för bidragen till enskilda organisationers biståndsverksamhetär att organisationerna själva skall satsa medel och personella resurser iprojekten. Den statliga bidragsandelen får inte vara så stor att den riskerarkväva organisationernas egeninsats." Jag vill påstå att de bidrag somkommer skilda frivilligorganisationer till del verkligen inte är av denstorleksordningen att de kväver egeninsatsen. De kristna samfunden i har bedrivit verksamhet imånga av de länder vi numera sammanför i begreppet . Det finns mer änhundraåriga traditioner på detta område. har stor erfarenhetvunnits som ger mervärde åt insatser från svensk statlig biståndsverksamhet.Viktiga upptäckter har gjorts. Betydelsefulla resultat kan uppvisas i form avskriftspråk, sjukvård och undervisning. insatservisade en effektivitet utan motstycke vad gäller utnyttjande av personer ochekonomiska resurser. Kyrkans och frikyrkans ursprungliga insatser förlöjligadesofta. erkänns frivilligorganisationernas värdefulla insatser. I varjefall gäller det i högtidliga deklarationer. När det sedan kommer till frågan omatt av statliga biståndspengar slussa viss del via de s. k.frivilligorganisationerna ut till de mest behövande och fattiga folken, är intealltid entusiasmen särskilt stor. Visserligen är det så som utrikesutskottet skriver, attanslagsposten avsedd för enskilda organisationer ökat kraftigt under senare år.Det har skett bl. a. genom att under några budgetår av engiven ram fördelat mer till enskilda organisationer än vad SIDA för sin delföreslagit. Det har skett mot bakgrund av ett personligt engagemang från sådanautrikesministrar som och . Med egen personlig bakgrundserfarenhet avinsamlingsgudstjänster för yttre mission i min barndoms bönehus reste jag förnågra år sedan, tillsammans med några kamrater ur riksdagsgrupp, iFolkrepubliken , f. d. Franska , och i , f. d. Belgiska Kongo.Avsikten med resan var bl. a. att se hur statliga biståndspengar kom tillanvändning när medlen slussats genom kyrka och missionssamfund. Det var helt enkelt gripande att se hur äldre och yngremissionsarbetare ägnade sitt arbete och handhavande av de ekonomiska resursersom stod dem till buds den allra bästa omsorg under dygnets alla vakna timmar.Den nödvändiga vanan att noga "vända på slantarna" i tider då manhaft enbart missionsmedel till förfogande flyttades automatiskt över på de resursersom kom skilda projekt till del efter godkännande av SIDA. Sådana godkännandenborde kunna ske - upplevde jag under de här resorna - mindre byråkratiskt ochmindre dyrbart. Här är motionsanspråken på översyn av det svenskau-landsbiståndet välgrundade. Detta borde kunna leda fram till mer pengar i detdirekta biståndsarbetet. Jag vill avslutningsvis citera ur KerstinAnérs motion i en viss biståndsfråga, där hon återger vad sagt: "Vad jag förespråkar är ingenting mer och ingentingmindre än att man på ansvarigt håll allvarligt och systematiskt överväger omdet inte vore skäl att, successivt och varsamt, slussa ut betydligt mer biståndvia ideella föreningar, branschorganisationer, fackföreningar osv." Jag är övertygad om att här också inbegriperkyrkans och frikyrkans missionsinsatser. Det är en. stark förhoppning hos migoch många andra att tar expertsynpunkter pådjupaste allvar i petitaarbetet för /85. Skulle jag vara försent ute beträffande och dess arbete hoppas jag verkligen attutrikesdepartementet läser, begrundar och tar all möjlig hänsyn till StureLinnérs uttalanden i det här hänseendet. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Anf.86 (): Jag vill bara påpeka att under debatten fleratalare - inte minst jag, som talesman för utskottsmajoriteten - har varit uppeoch understrukit den utomordentligt betydelsefulla insats som de enskildaorganisationerna gör med stöd av SID A-medel, men också som ett bra komplementtill den direkta biståndsinsatsen från SIDA, Jag har också påpekat att den här anslagsposten har ökatkraftigt . Det har samband med att de enskildaorganisationerna i allt större utsträckning engagerar sig själva i det härarbetet. Det leder till att vi behöver ett större statligt anslag för att mötadet engagemanget. Men har det inte varit så, att dessa pengar interäckt till för de enskilda organisationernas önskemål, utan vi kan läsa i denfaktabilaga som finns fogad till propositionen att reservationerna har varit15-20 % av anslagen. Jag tyckte att det var riktigt att än en gång understrykahur viktig den här insatsen är. Eftersom just kyrkornas insats betonades här,kan jag också tala om att den absolut största delen av dessa anslag går tillmissionsorganisationer och sådan verksamhet. Hälften av anslagen tas i anspråkav dem. 87BÖRJE (): Jag har inget alls att erinra mot desynpunkter som här framför. Jag menar verkligen inte att mittinlägg skulle kunna utgöra någon broms vad gäller fortsatta insatser, varkenfrån vederbörande missionsorganisationer eller från riksdag och regering. Jag är snarare tacksam för de ytterligare synpunkter somMaj-Lis Lööw har fört fram, vilka också understryker att vi även ifortsättningen kan påräkna stort intresse och stöd från riksdag och regering. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3(anslagsutvecklingen) Reservation 4 av , som ställdes mot motion1235 av , antogs till kontraproposition i en första förberedandevotering. I denna förberedande votering biträddes reservation 3 avRune i motsvarande del med 21 röster mot 19 för reservation 4 avBertil Måbrink! 279 ledamöter avstod från att rösta. Reservation 2 av och imotsvarande del, som i en andra förberedande votering ställdes mot reservation3 av i motsvarande del, biträddes genom votering med uppresning. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avCarl Bildt m.fl. med 77 röster mot 50 för reservation 2 av ochGunnel i motsvarande del. 191 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 159röster mot 77 för reservation 1 av m. fl. 82 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 4(enprocentsmålet ) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 avSture och i motsvarande del med 49 röster mot 18 förreservafion 3 av i motsvarande del, 252 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 2 av och i motsvarande del, biföllsgenom votering med uppresning. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 1(riktlinjer för det svenska utvecklingssamarbetet) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 5 av m. fl. med 81röster mot 50 för reservation 6 av och i motsvarandedel, 188 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan, som i huvudvoteringen ställdes mot reservation 5 av CarlBildt m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 2-4 (utarmningen av jordens miljö, m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 6 avSture och i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 6-9 (biståndspolitik och mänskliga rättigheter, m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avCarl Bildt m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 11 (FN-bistånd m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avSture och , bifölls med acklamation. Mom. 13 (ökad användning av svenska resurser i biståndet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 9 avCarl Bildt m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 14 (landsbygdsutveckling) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 10 avCarl Bildt m.fl., bifölls med acklamation. Mom. 6() Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 11 av , bifölls med acklamation. Mom. 8(internafionellt narkotikaår) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 12 avRune , bifölls med acklamation. 10 protokoll 1982/83:136-138 InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 11(FN;s befolkningskonferens) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 13 avRune , bifölls med acklamation. Mom. 13 (anslaget till internationella biståndsprogram) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 14 avCarl Bildt m. fl., bifölls med acklamation. Propositioner beträffande mom. 40 kommer att ställasnärmast före mom. 6. Mom. 1 (biståndets återflöde) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 avCarl Bildt m.fl., bifölls med acklamation. Mom. 40 (riktlinjer för bilateralt bistånd) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 16 avCarl Bildt m. fl. med 78 röster mot 17 för reservation 17 av ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 16 av m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 6 (medelsram för ) Efterställda propositioner på bifall till dels utskottets hemställan, rfe/ireservation 18 av m.floch- dels reservation 19 av biföllsutskottets hemställan med acklamation. Mom. 7 (medelsram för ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 20 av m. fl. dels reservation 21 av i motsvarande delbifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom. 8 (utökade förbindelser med ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 21 avBertil Måbrink i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 9 (medelsram för ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 22 avCarl Bildt m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 10(medelsram för ) Nr 138 Efter ställda propositioner på bifall till den dels utskottetshemställan, , ,003 dels reservation 23 av m. fl. dels reservation 24 av biföllsutskottets hemställan med acklamation. arbete m. m. Mom. 11 (medelsram förKap ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 22 avCarl Bildt m. fl. motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 12 (medelsram för ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 26 av och dels reservation 25 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 13 (medelsram för ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 22 av m. fl. i motsvarande del och dels reservation 27 av i motsvarande delbifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom. 14 (utökade förbindelser med och ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 27 avBertil Måbrink i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 15 (medelsram för Mogambique) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 28 av m. fl. dels reservation 29 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 16 (medelsram för ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservafion 30 av m. delsreservation 31 av och samt dels reservation 32 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 17(medelsram för Sri Länka) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 33 avBertil Måbrink, bifölls med acklamation. Mom. 18 (medelsram för ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 34 avCarl Bildt m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 19 (medelsram för ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 35 av m. delsreservation 36 av och , delsreservation 37 av och dels reservation 38 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 20 (medelsram för ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 39 av m, fl. dels reservation 40 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 21 (medelsram för ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 41 avCarl Bildt m.fl., bifölls med acklamation. Mom. 22och 23 (bistånd till ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 42 avBertil Måbrink, bifölls med acklamation. Mom. 24 (upptagande av Demokratiska som programland) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 43 avBertil Måbrink, bifölls med acklamation. Mom. 25 (bistånd till m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 44 avBertil Måbrink, bifölls med acklamation. Mom. 26 (upptagande av som programland) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 45 avBertil Måbrink, bifölls med acklamation. Mom. 27(medelsram för Humanitärt bistånd i ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 46 av m. dels reservation47 av och dels reservation 48 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 28(medelsram för Humanitärt bistånd i södra ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 49 avCarl Bildt m.fl., bifölls med acklamation. Mom. 30 (medelsram för Regionala insatser) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 50 avCarl Bildt m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 31 (medelsram för Katastrofer) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 52 av m. fl. dels reservation 53 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 32 (katastrofpostens användning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 54 avSture och , bifölls med acklamation. Mom. 37 (medelsram för Enskilda organisationer) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 55 avCarl Bildt m.fl. med 79 röster mot 19 för reservation 56 av . 220ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 55 av m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 39 (medelsram för Särskilda program) Motivering Utskottets motivering godkändes med 178 röster mot 140 förgodkännande av den i reservation 57 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 41 (anslaget till bilateraltutvecklingssamarbete genom SIDA) I kontrapropositionsvoteringen biträddesreservation 61 av m. fl. med82 röster mot 17 för reservation 62 av . ledamöter avstod från att rösta.Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes mot reservation 61 av CarlBildt m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Punkt 6 (styrelsen för SIDA) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 63 avBertil Måbrink, bifölls med acklamation. Mom. 2(Sandöskolan) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1772 avIngemar , bifölls med acklamation. Mom. 1(styrelsen för u-landsforskning, SAREC) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 64 avBertil Måbrink, bifölls med acklamation. Mom. 3 (FN-centrum för gen- och bioteknik) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 65 avRune , bifölls med acklamation. Mom. 2 och5 (medelsanvisningen för Övriga u-landspolitiska insatser) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 66 avRune , bifölls med acklamation. Mom. 3 (utveckling av u-krediterna) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 67 avCarl Bildt m. fl., bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment 1982/83:38Riksbankens förvaltning samt disposition av vinst (redog. 1982/83:14 och förs. 1982/83:15) 1982/83:39Anslag för /84 fill (prop. 1982/83:110delvis) 1982/83:40 Anslag för budgetåret1983/84 till (prop. Nr 138 1982/83:110 delvis) den Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. 10 § Fortsatt valutareglering Föredrogs finansutskottets betänkande 1982/83:41 omfortsatt valutareglering (prop. 1982/83:121). 89 HUGOHEGELAND (m): När nu majoriteten av kammarens ledamöterlämnar denna upplysta lokal precis som skrämda möss lämnar en plötsligt upplystlokal, skall jag tala om fortsatt valutareglering. Det framstår verkligen somen kontrast att vi, efter det att kammaren i talat ominternationellt utvecklingsarbete, nu skall tala omnationellt invecklings-samarbete. För det är vad den fortsattavalutaregleringen gäller. De vaksamma ledamöter av kammaren, som har läst allt sompresenterats, frågar sig hur kan ställa sig bakom en fortsattvalutareglering. Det gör vi, herr talman, naturligtvis mycket ogärna. Man bör,påpekar vi, snabbt komma fram till vissa åtgärder som kan påskynda enliberalisering av valutamarknaden. Det finns väl inget annat land i världen somälskar regleringar så mycket som , ett land som ju är endemokrati och ..tillämpar marknadsekonomi. På område efter område omgärdas viav regleringar, och valutaregleringen är en av dem. Vi i detta land tror att vikan reglera oss fram till ekonomisk tillväxt, till ekonomisk utjämning ochekonomiskt framåtskridande. Men allt detta är givetvis en illusion. Vi moderater pekar på att det finns något som hetervalutakommittén; som håller på att utreda denna långvariga valutareglering.Enligt föreliggande proposition skall kommittén slutföra sitt arbete underinnevarande år. Vi anser att det är angeläget att denna kommittés arbete inteförlängs i onödan. De expertrapporter som har kommit från valutakommitténpekar på stora brister i nuvarande valutareglering. a. är den föga lämpadatt reglera kapitalrörelserna, den har uppenbart negativa samhällsekonomiskaverkningar och försvårar möjligheterna att uppnå ekonomisk balans, något somsamtliga partier i denna kammare i andra sammanhang är ense om bör uppnås. Enligt moderata samlingspartiets uppfattning finns detmöjligheter att åstadkomma förändringar i liberahserande riktning. Enhgt vårmening bör därför valutakommittén få i uppdrag att framlägga förslag härom iform av olika delbetänkanden i avvaktan på slutbetänkandet. Tyvärr harutskottets majoritet sagt nej till detta. Med detanförda yrkar jag bifall till reservation 1 beträffande valutakom- mittens fortsatta arbete, fogad vid finansutskottetsbetänkande 41. Sedan har vi ytterligare en reservation, herr talman, somgäller återbetalning av utlandslån. Som alla vet devalverade den 8oktober med inte . Enhgt regeringen var det en av de bästahändelserna . Det är klart att en devalvering gynnar vissa företag.Men missgynnar den andra företag, som har finansierat sin verksamhetmed hjälp av utlandsupplåning, framför allt de nya teknologiintensiva företagsom har vuxit fram och snabbt expanderat. De har i storutsträckning finansierat sin verksamhet genom att låna pengar på den utländskakreditmarknaden. På den inhemska marknaden kan man inte låna några pengar,eftersom staten lägger beslag på nästan allt. Dessa företag drabbades av envåldsam förlust, när vi plötsligt vidtog denna stora devalvering på . Det har talats mycket om att det var en offensivdevalvering. Den var naturligtvis raka motsatsen. Man devalverar aldrig ioffensivt syfte utan därför att man är så illa tvungen därtill. Inget land ivärlden, inte ens , devalverar frivilligt. Regeringen har dockframställt det som om det plötsligt våren ljus idé att devalvera. Tvärtomförsämrar man sina bytesförhållanden, bara när man är tvungen därtill. De tidigare devalveringar som drabbat har intehaft samma förödande verkningar, eftersom vi då inte hade så stor utlandsskuld.Nu drabbades staten av en förlust på ca 15 miljarder genom devalveringen,eftersom utlandsskulden var ca 75 miljarder. Devalveringen betydde att vi måstebetala mer. Devalverar man , får man betala mer på sinutlandsskuld. Det blir en omedelbar följd av devalveringen, och det förloradeSverige 15 miljarder på över . Sedan har vi alla de företag som lånat pengar i utlandet.De drabbades av samma förlust. Med anledning härav har det väckts en motion avNic , vari han tycker att det är helt rimligt att staten går in och pånågot sätt bistår dessa företag. Det har också talats om att framgångsrika exportföretagsåsom en följd av devalveringen gör stora vinster. Hur förfar man då? Jo, dåsäger man att det inte går att ha så stora vinster. Man måste reducera demgenom en vinstavsättningsreglering på och en vinstutdelningsskatt på 20 %.Man tar alltså av de företag som tjänar på devalveringen. Då är det inte mer änrimligt att staten går in och bistår de företag som förlorar på devalveringen.Det tycker säkert , som är väldigt konsekvent i alla sammanhang.Jag vill ge honom den elogen att han på sin fid var en utmärkt finansminister. Många företag hade lånat pengar utomlands, eftersom detinte fanns något utrymme att låna pengar inom landet. Staten lade ju beslag påstörre delen av kreditutrymmet. har närmarestuderat detta. Det visade sig att 8 000 småföretag i förloradesammanlagt 2,5 miljarder över på grund av att vi devalverade. Såsom enföljd av den 16-procentiga devalveringen skrevs deras lån upp . Många avdessa företag passerade då den gräns när två tredjedelar av aktiekapitalet är förbrukat. Det vet alla som är välinsatta i dessa frågor - och det vet givetvis hela - att ettaktiebolag, som har förbrukat två tredjedelar av sitt aktiekapital, måstebegära sig i likvidation, om revisorerna är vaksamma. Och det är ju allarevisorer. Men detta kan man lindra något genom att staten går in ochunderlättar för dessa företag.