prot · G60933 · 1982-12-31 00:00:00 — Att komma fillrätta med defta problem var dels en samnordisk, dels en bilateral fråga förFinland och , enligt statsminister . Initiativet fill revisionen har således tagits frånfinländskt håll och som en konsekvens av den nämnda omfattande emigrationenfrån fill under senare delen av 1960-talef tiU mitten av1970-talef. Inom rådet har det funnits full förståelse för de problemsom de fria flytfningsrörelserna mellan de nordiska länderna och framför alltmellan och medfört och en vilja fill att avhjälpa dessa.Samtidigt har emellerfid rådet varit mycket uppmärksamt på att den friaarbetsmarknaden inte får inskränkas och begränsas till men för den enskildemedborgarens rätt aft fritt ta arbete och bosätta sig i vilket av de nordiskaländerna han själv önskar. Det är med stor tillfredsställelse man därför nu kankonstatera att också undertecknat överenskommelsen. Den isländske social- och hälsominisfern framhöll isamband med behandlingen av den reviderade överenskommelsen vid sessionen iHelsingfors aft def är första gången som är fullt ut medlem avsamtliga traktater beträffande def nordiska samarbetet.Undertecknandet av arbetsmarknadsöverenskommelsen är därför en vikfigmilstolpe för och de islänningar som lägger vikt vid etf större isländsktdeltagande i def nordiska samarbetet, framhöll den isländske ministern. Vid rådets utskottsbehandling framstod def som helt klarfaft revisionsförslaget var ett resultat av ett kompromissförfarande. Olikaönskemål och strävanden hade jämkats ihop till en helhet. Def framhölls dockatt framfiden fick utvisa om arbetsmarknadsöverenskommelsen skulle krävaändringar. Def väsenfiiga var att en ny överenskommelse nu skulle komma fillstånd, även om den innehöll vissa brister som utskottet hade pekat på. Liksom arbetsmarknadsutskottet gjort i sitt betänkandeframhölls av rådet preambelns innehåll om att flyttning mellan länderna skallgöras under på förhand kända samt socialt och ekonomiskt tryggade förhållanden- en mycket vikfig punkt. Här fillgodoses sålunda def finländska önskemålet,framför allt framfört av den finske statsministern. Rådet ansåg det dock inteönskvärt eller nödvändigt att utöver den reviderade frygghefskonven-tionenbygga upp ett alfernafivt socialt säkerhetsnät. Från rådets sida konstaterades att överenskommelsen ärsvåröverskådUg och infe helt exakt i ord och uttryck, vilket kan medförasvårigheter då man skall tolka överenskommelsen. Speciellt gäller detta för demsom inte är experter på området. Det vore således en fördel om den enskildenordbon finge möjlighet att fa del av och förstå innebörden i överenskommelsen.Som den nu är utformad kan vissa problem föreligga; man är medveten om dettainom rådet. Det framhölls som synnerUgen viktigt aft def redan iinledningen till överenskommelsen slås fast att varje nordisk medborgare harrätt att få ta arbete och bosätta sig i ett annat nordiskt land, en deklarationsom helt klarf är i överensstämmelse med rådefs fidigare uttalanden. Detkonstaterades också att syftet med den genomförda revisionen inte på något sättvarit att införa begränsningar i den fria rörligheten pä arbetsmarknaden iNorden. I detta sammanhang vill jag understryka aft ett av de mestgrundläggande mofiven för nordiskt samarbete är att undanröja prakfiska hindervid resa, flyttning eller byte av arbete eller uppehållsort i . Som ett led i denna målsättning diskuteras nu begreppet nordiskt "medborgarskap". Detta innebär infeett medborgarskap i juridiskt och statsräftsligt hänseende utan kan på siktbetyda t. ex. gemensamma nordiska personnummer, harmoniserad sociallagstiffningoch rösträtt i riksdagsval. En nordisk databank för lediga platser skulle kunnaunderlätta för en person att söka arbete i något av de fem nordiska länderna.Idén är inte ny. formulerade nämligen den danskestatsministern indirekt tanken på etf nordiskt medborgarskap. Nr 33 Herr talman! Jag har velat framföradessa synpunkter, därför att jag tycker Onsdagenden att denna fråga är av så storbetydelse för och det nordiska 24novernber 1982 folket. Personalresurserna Överläggningen var härmedavslutad. arbetsgivaravgifter Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:3 Huvudmannaskapet förräddningstjänsten, m.m. (skr. 1982/ 83:22) Utskottets hemställan bifölls: 33 § Personalresurserna för kontrollen avarbetsgivaravgifter och källskatt Föredrogs civilutskotfets betänkande 1982/83:4 ompersonalresurserna för kontrollen av arbetsgivaravgifter och källskatt (förs.1981/82:20). AnL 126STURE (); Det ärende som ligger på bordhar fått en märklig behandling av civilutskotfet. Det gäller riksdagensrevisorers förslag om personalresurserna för kontroll av arbetsgivaravgifteroch källskatt. Detta arbete ingår som en del i revisorernas granskningbeträffande kontrollen av skatter och avgifter. Vid granskningen har vi funnit att kontrollen avarbetsgivaravgifter har varit eftersatt. Det har bl. a. visat sig att fidigare anslagit medelför en bättre kontroll - men många av de tjänster som dessa medel är avsedda för har infe tillsafts. Jag vill hänvisa fill de intressanta uppgifter som finnsatt läsa i handlingarna. Där framgår det att revisorerna, sammanfattningsvis,har föreslagit att kvarstående vakanser i bemanningsplanen för lokala skattemyndigheternasnarast fylls ut och att de för kontrollen av källskatt och arbetsgivaravgiftertillsatta tjänsterna endast används för avsedda uppgifter. Vidare föreslårrevisorerna att utbildningen av nyanställda handläggare intensifieras och aftfrågan om inrättande av särskilda rekryteringstjänster övervägs. Dessutom harvi föreslagit att åtgärder vidtas i syfte att öka tjänsternas attraktivitet. Till detta betänkande är fogat ett yttrande frånskatteutskottet, som ju fidigare uppmärksammat den här frågan. Skatteutskottetskriver starkt och understryker vad som framförts av revisorerna. Jag villcitera vad skatteutskottet säger vid sin skrivning till civilutskotfet: "Motdenna bakgrund fäster utskottet i likhet med revisorerna stor vikt vid att en välfungerande grundorganisation för kontrollen av arbetsgivarnas redovisning såsnabbt som möjligt kommer till stånd." Civilutskotfet, som står för betänkandet i detta ärende,understryker i sin text dessa frågors stora betydelse, men hemställer kort ochgott aft revisorernas förslag läggs fill handlingarna. Defta är ur revisionens synpunkt en ytterstmärklig handläggning av våra förslag. Mot denna bakgrund vill jag frågautskottets företrädare: ledning kan myndigheterna få av ett sådantbeslut? Enligt min mening ingen alls! Det kan lätt uppfatfas som enlikgilfighet från sida som vi finner rent uppseendeväckande. Revisorernas förslag kan enligt vår mening inte jämförasmed en vanlig verksamhetsberättelse, som brukar läggas till handlingarna. Vifrågar oss, om revisorerna i fortsättningen måste lämna fram mofioner på sinaförslag för att få dem seriöst behandlade i resp. utskott. Jag vill med defta kort och gott anmäla aftvi anser oss nödsakade att återkomma till den här frågan under den allmännamofionsfiden. Personalresurserna för kontrollen av arbetsgivaravgifteroch källskatt I detta anförande instämde , , , och (alla s). AnL 127KJELL (): Som sade är def betänkande vi nubehandlar föranlett av ett av revisorerna framlagt förslag till åtgärder föratt förbättra kontrollen vid de lokala skattemyndigheterna av arbetsgivarnasredovisning av skatter och avgifter. Utskottet har i olika sammanhang fidigarebetonat vikfen av bättre kontrolUnsafser på skatteområdet. Vi har därförsjälvfallet ingen annan uppfattning än revisorerna om def betydelsefulla i enbättre och mer effekfiv kontrollverksamhet. Men utskottet har också konstateratatt de olika förslag som revisorerna lagt fram antingen kan vänfas blitillgodosedda utan eller regeringens vidare åtgärd eller kommer attbeaktas i def kommande arbetet hos regeringen eller myndigheterna. Låt mig ta ett exempel. Revisorerna har framhållit att dekvarstående vakanserna bör fyllas ut. Den undersökning som vi har gjortinför behandlingen av förslaget har visat att det var ett tjugotaltjänster som var obesatta. De uppgifter vi fick pekade pä aft resterande ickebesafta tjänster skulle komma aft vara tillsatta under innevarande budgetår. Jag skall inte gå in på de övriga av revisorernas förslag,utan nöjer mig med att erinra om aft den förra regeringen tog inifiativ filloch genomförde den omorganisation av de lokala skattemyndigheterna som är enav. förutsättningarna för en bättre kontroll. Dessutom kom ju även den nyaregeringen att ta initiafiv till en förbättrad kontroll. Därför tycker jag attdet som här säger tyder på att han infe tilltror den nya regeringennågra möjligheter i def här sammanhanget. Eftersom så mycket gjorts av det somrevisorerna tagit upp och eftersom ytterligare några av de åtgärder sominitierats av den tidigare regeringen kommer aft fortsättas av den nya, har vii Personalresurserna för kontrollen av arbetsgivara vgifteroch källskatt civilutskottetinte funnit det meningsfullt med tillkännagivande enligt revisorernas förslag.Vi har infe heller föreslagit aft skall avslå förslaget, utan har ifull enighet stannat för något som kan kaUas en mellanform, nämligen aftförslaget läggs fill handlingarna. Det var detta som specielltreagerade mot. Men alternativet hade i så fall, som jag nämnde, varit aftvi hade yrkat avslag på framställningen med hänvisning fill att de frågor somhar tagits upp i revisorernas förslag redan är under behandling. AnL 128 (): Kammarens ledamöter kanske erinrar sigomläggningen av . riktade vi våra propåertill regeringen. En del propåer gav vissa resultat, andra ligger väl kvar iolika lådor. Vi lade om rutinen så att man nu skall vändasig till resp. fackutskott för att skall uttala sin mening i vissafrågor. Dessa fackutskott, som skulle representera en sakkunskap, skullemarkera sitt ståndpunktstagande till de olika förslag som vi lagt fram. Man kan nu i civilutskotfets betänkande hitta vissa starkaformuleringar. Def framhåUs aft man behöver denna förstärkning. På ett ställeser jag formuleringen "utskottet utgår ifrån". På annat ställe sägerman som svar på våra konkreta förslag att "utskottet förutsätter". Vi har för några fimmar sedanhaft uppe ett ärende som kulturufskottet har behandlat. Utskottet har besvaratvarje fråga som vi har aktualiserat. Men här sveper man till med att läggaförslaget till handlingarna. Vi som läser så mycket vet ju att man infe läggerner så mycket arbete på papper som avslutas med att frågan läggs fillhandUngarna. Då anses def vara något passé. Men om man gör ett fillkännagivandeskulle man markera aft har en uppfattning i de frågor där utskottetseget serviceorgan revisorer har plockat fram material. AnL 129KJELL (): Jag är fullt införstådd med den arbetsordningoch de arbetsuppgifter som revisorerna har. Men det betyder inte attrevisorerna, om de lägger fram etf förslag, har någon sorts självklar rättighetatt få sina förslag bifallna av . Utskottets genomgång av de förslagsom revisorerna har tagit upp visar att en del av ärendena kommer att varalösta innan detta budgetår är slut, andra kommer aft behandlas i budgetpropositionenoch några fas upp i direkta löneförhandlingar och liknande. Därför har vi iutskottet kommit fram till slutsatsen att infe använda den metodik som viannars brukar använda. Den metodiken innebär att anfingen tillstyrka ettförslag genom att ge regeringen till känna vad utskottet anfört eller attavstyrka förslaget. Att "ge regeringen tUl känna", som att vi skulle göra i defta fall, gör man endast om regeringen infe hargjort eller ännu infe vill göra någonting i den fråga som har tagits upp. Jaghoppas att den nuvarande regeringen fortsätter def arbete som redan är påbörjatpå detta I så fall kommer förslagen och synpunkterna i revisorernas framställningatt bli genomförda. AnL 130 (): har vi en kontrollmakf, och denskall väl fungera oavsett vilken regering som sitter eller vilka formuleringarman hittar. Vi hade alltså önskat att gjort en markering, som jagsade förut, att uttalat någon uppfattning i sammanhanget. Hela dettayttrande slutar ju i en västgöfaklimax, och def är att beklaga. Men vi fårförsöka komma överens om rufinerna. Vi sammanträffar ju med utskottenför att gå igenom de granskningsärenden som ni vill aft vi skall ge oss på.Därmed trodde vi att det skulle finnas etf gemensamt intresse hos utskotten ochdem som har utsett att granska statsförvaltningen. Personalresurserna för kontrollen av arbetsgivaravgifteroch källskatt Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemsfällan bifölls. 34 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1982/83:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen 35 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1982/83:67av 1982/83:68 av och 1982/83:69 avPer m.fl. 1982/83:70av och 1 till statsbudgeten /83 (prop. 1982/ 83:25) 1982/83:71 av m. fl. 1982/83:72av m. fl. 1982/83:73av och Vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) 1982/83:74 av m.fl. 1982/83:75av och Ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), m. m. 1982/83:51) 1982/83:76 av m. fl. Effekfivareregler för debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter (prop. 1982/83:60) 1982/83:77 av Ändring i (prop. 1982/83:62) Nr 33 1982/83:78 av Onsdagenden /83:79 av ochErik Hovhammar 24november 1982 Föriängd reglering av anslutningenav privatpraktiserande tandläkare fill tandvårdsförsäkringen (prop. 1982/83:63) 36 §Meddelande Om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1982/83:39av () till utrikes- och haridelsminisfern om regeringensställningstaganden i vissa utrikespolifiska frågor: Tradifionella ledstjärnor försvensk utrikespolitik har varit konsekvens och bred politisk förankririg. Detär betydelsefullt aft den svenska utrikespolifiken bygger på väl förankradeprinciper och aft vi kan uppvisa ett betydande mått av enighet utåt och på såsätt skapa förtroende för vårt handlande och våra ställningstaganden.Självfallet innebär infe detta att def inte bör föras en debatt i frågor därdet finns genuint olika uppfattningar. Däremot måste det vara önskvärt aft infekortsiktiga inrikespolifiska bedömningar gör att man skapar konstlademotsättningar. En av de utrikespolitiskt präglade frågor där det under desenaste åren framkommit de skarpaste mötsättningarna mellan regering ochopposifion gällde def svenska inträdet i IDB. Med djupt moraliska ochprincipiella mofiveringar motsatte sig deri dåvarande socialdemokrafiskaoppositionen def svenska inträdet, och man krävde vid upprepade tillfällen attSverige skulle lämna banken. Ca efter det att den nyasocialdemokratiska regeringen hade tillträtt visade den sig infe ha för avsiktatt avveckla det svenska engagemanget utan i stället föreslå att skalldelta i en ny kapitalpåfyllnad. En senare aktuell fråga gäller röstning i FNbeträffande . stödde FN-resolufioner, som krävdetillbakadragande av indonesiska trupper från området. När dessa resolutioner ilängden visade sig meningslösa och i praktiken minskade våra möjligheter fillhumanitära hjälpinsatser, avstod från aft stödja motsvarande resolutionår . Detta föranledde då skarp kritik från den dåvarande socialdemokrafiskaopposifionen i . röstade , nu med socialdemokrafiskregering, på samma sätt som året innan och som den socialdemokrafiskaoppositionen då hade fördömt. Etf område där def traditionellt varit en mycket bredpolifisk uppslutning gäller och inte minst kravet på att isolera densydafrikanska apartheidregimen. Trots detta utsatte den dåvarandesocialdemokratiska opposifionen ibland regeringen för kritik för att den inteansågs gå tillräckligt långt. 1 beviljade IMF, där Sverigeär medlem, ett lån på ca 7miljarder kronor till . Bakom detta beslut står också den Nr 33nordiska representanten, efter klartecken från . Detta står naturligtvispå etf uppseendeväckande sätt i strid med vanliga politik gentemotSydafrika. Det är föreståeligf om svensk utrikespolitik mot bakgrundav sådana här exempel ibland kan verka svårförståelig och oklar. Def vållarnaturligtvis alltid en viss osäkerhet när regering och opposifion hamnar påolika linjer i principiellt vikfiga frågor. Om sedan ett ledande parfi byterposifion i samband med aft det övergår från att vara oppositionsparti fill attvara regeringsparti, så blir naturligtvis inte osäkerheten mindre. Det måste förutsättas att de ställningstaganden som jaghar berört här bygger på nya förhållanden som fillkommit under det senaste åretOch som framtvingar nya bedömningar. Vilka dessa nya förhållanden skulle varahar dock knappast framkommit i den allmänna debatten. Med hänvisning fill det anförda hemställer jag att fårikta följande frågor till utrikesministern: Vilka nyaförhållanden i eller i övrigt ligger bakom den socialdemokratiskaregeringens ställningstagande till IDB? Vilka nyaförhållanden ligger bakom den socialdemokrafiska regeringens ställningstagandenär def gäller ? Hur förklararutrikesministern medverkan till etf mycket stort lån fill ? 37 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:124av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder för attförhindra en ökad utförsäkring från arbetslöshetskassor- En följd av att antalet långtidsarbetslösa ökat har blivitatt allt fler utförsäkras från arbetslöshetskassorna. räknar AMS meden ökning jämfört med . Utförsäkringen innebär fÖr många människoratt de tvingas söka socialhjälp. Dels utgör defta en ökad belastning på utsattakommuners ekonomi, dels upplever många arbetslösa det som generande attutsättas för den prövning som def innebär aft söka socialhjälp, även om det ären naturlig rättighet när ingen annan hjälp finns att få. I den allmännadebatten betraktas den ökade utförsäkringen från arbetslöshetskassorna som etfstort hål i vårt trygghetssystem. Jag vill därför ställa följande fråga till chefen förarbetsmarknadsdepartementet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för aftförhindra en ökad utförsäkring från A-kassorna? 1982/83:125 av () fill kommunikationsministern om återupptagandeav persontrafiken på järnvägssträckan : Enligt trafikpolitiskabeslut ingår vissa bandelar i det s. k. riksnätet, medan andra skulle bliföremål för vidare diskussioner. På bandelen Munkedal-LysekU har persontrafiken lagts ned.Samtidigt pågår med AMS-medel en betydande upprustning av banans standard. Nufill skall beslut fattas huruvida persontrafiken skallåterupptas. SJ driver nu en omfattande parallell busstrafik. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Avser regeringen medverka fill att persontrafiken påbandelen återupptas? 1982/83:126av () till jordbruksministern om förekomsten av giffalger ivissa insjöar: Vilka åtgärder ämnarjordbruksministern vidta med anledning av de alarmerande rapporterna omgiftalger i svenska insjöar? 38 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare 1982/83:33 (Siffrorna avser sida i protokollen) Alemyr,Sfig (s) 21, 43, 45 ,() 73 ,() 85, 86 ,() 27, 29, 30, 32, 33, 41 Carishamre,() 49, 55 ,() 7, 10 ,() 58, 60 ,() 70, 72 ,() 17, 61, 65, 66, 67 ,() 36, 37, 38 ,() 98, 102 ,() 82, 84, 85 ,Sfig (s) 9, 11 ,() 103 ,(vpk) 93, 96, 98 ,() 69 ,() 78, 80, 82 ,(vpk) 26, 28, 29, 38, 40 Häggroth,() 48 Högmark,() 87, 89, 90, 91 ,() 12, 14, 16 Jonäng,() 34, 40, 41 ,() 71, 72 , Maj(vpk) 56, 60, 61 ,() 24 ,Inga (vpk) 5 ,() 107, 108 ,() 22, 68 ,() 64, 65, 66 ,Marfin (c) 13, 15, 16 ,() 106, 108, 109 Paterson,() 40 ,() 99, 102 ,() 18 ,() 62, 66, 67 ,() 19, 30, 32, 33, 36, 38, 39, 41 ,(vpk) 76, 79, 81, 83, 85, 86, 87 ,() 5 ,(vpk) 41, 44, 45, 46 1982/83:33 ,() 52, 54, 56 Ulander, () 89, 90,94, 97 Wittbom, () 91, 96, 101 , () 50, 54, 55, 56