prot · G609109 · 1982-12-31 00:00:00 — Vifinner det väl motiverat att det arbete som pågår intensifieras och slutförsmed det snaraste, sä att frågan om underhåll av handbrandsläckare kan ges entillfredsställande lösning. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. Jag villsedan, fru talman, säga några ord om reservationen. Är det som framförs i reservationen en"tempofråga", eller är det en "viljefråga"? Om det är entempofråga, innebär detta att reservanterna accepterar och tolererar ettregelsystem, men vill avvakta med ett beslut. Bedömer man det som enviljefråga, innebär det att reservanterna över huvud taget inte vill ha någrafasta regler för underhåll av handbrandsläckare. Av reservationens första del får man uppfattningen att detär en tempofråga och att reservanterna vill avvakta pågående överväganden närdet gäller reglerna. Den andra delen tyder på tveksamhet i principfrågan,eftersom man pekar på alternativet att undersöka möjligheterna att tillskapalämpliga försäkringsformer eller garantifonder för ersättning i skadefall. Vad betyder då detta? Reservanterna menar att det intebehövs några fasta regler för underhållet av handbrandsläckare, men samtidigtförordar de att "skadefall" - dvs. sådana fall då släckaren på grundav bristande eller uteblivet underhåll inte fungerar - skall ersättas viaförsäkring eller garantifond. Det som reservanterna egentligengår emot är att pågående arbete intensifieras och slutförs, så attfrågan får en tillfredsställande lösning. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter i betänkandet. 54 () replik: De synpunkter som vi reservanter har anförtskall, som jag tidigare nämnde, inte uppfattas som och är inte något uttryckför en negativ inställning fill frågan som sådan. Däremot finner vi detangeläget att de regler som beslutar om är så korrekta och riktigasom möjligt och fyller avsedd uppgift. Den tveksamhet som vår reservation andasär väl underbyggd, bl. a. genom att i sittremissvar på förslaget uttalat betänkligheter. När en sådan remissinstans somnäringsfrihetsombudsmannen gör det, tror jag att det finns anledning för ossatt lugna oss litet, så att de synpunkter som framkommit i det yttrandet kanvägas in i ett slutligt förslag. 55 () replik: Berfil nämnde i sittinledningsanförande att remissutfallet var splittrat. Ja visst, men alla somkan sägas tillhöra sakägarkretsen var för ett regelsystem, medan de övriga varemot. Vi som följer dessa frågor inifrån har sett riskerna med att inte hanågot underhåll av handbrandsläckare. Vad vi här har att beakta är inte enbart riskerna med atten handbrandsläckare i och för sig inte fungerar utan även de stora värden somstår på spel, om en handbrandsläckare inte utlöses när man skall använda den.Bertil tycks uppfatta ärendet på ett helt annat sätt. Men ävenBertil kan ju komma i den situationen att han behöveranvända sig av en handbrandsläckare. Då skulle det väl vara tryggt att veta attden fungerar. 56 () replik: Man kan få det intrycket av , att det över huvud taget inte förekommer någon tillsyn och kontrollav handbrandsläckare i . Så är icke fallet. Det är formerna för ettutvidgat och mer detaljerat kontrollsystem som vi diskuterar. Jag vill erinraom vad som anförs i utskottets betänkande, att statens brandnämnd redan nu harrekommendationer för tillsynen. Regelbundna översyner bör ske minst en gång omåret. Jag förutsätter att det ligger i en fastighetsägares och andra berördasintresse att denna tillsyn äger rum i tillräcklig omfattning. Vi är inte iavsaknad av regler. Det är utvidgningen jag tycker att vi skall lugna oss litetmed. Anslag till räddningstjänst m. m. 57NILS () replik: Man kan inte, , släcka enuppkommen brand med en rekommendation. Man måste släcka den med en fungerandebrandsläckare. Anslag till räddningstjänst m. m. Jag har sysslat med handbrandsläckare ochunder de åren funnit att det endast är statliga och andra offentliga myndighetersom följer rekommendationen. Men hur många är det av alla dem ute i vårtavlånga land som är ålagda att ha handbrandsläckare som verkligen genomfördessa kontroller och sköter underhållet? De skulle kunna räknas i delar avprocent, . Det är mycket viktigt att ta hänsyn till detta. Debrandplatser som det kan gälla ligger ibland litet för långt ifrån brandkårensutryckningsort för att en brandkårsstyrka snabbt skall kunna vara på plats.Därför är det oerhört viktigt att den här kontrollen verkligen regelfästs, såatt den blir ordentlig. 58ERIC HÄGELMARK (fp): Den behandling som min motion angåendesamordnad helikopterorganisation för räddnings- och ambulanstjänst fått iutskottet är jag inte direkt missnöjd med. Att först vänta påräddningstjänstkommitténs rapport och på att remissinstansernas synpunkterövervägs innan beslut om ytterligare utredning fattas följer en vanlig principsom används här i , och det accepterar jag i det här fallet. Utskottet säger vidare att det utgår från att regeringen,om så anses erforderligt, för redovisar sin syn på frågan. Jag ärdock litet oklar på hur det skall tolkas. Kan jag tolka det på det sättet, attom det från remissinstanserna framgår att man är positiv tillhelikoptertransporter och räddningsuppdrag av sjuka och nödställda regeringendå låter vidare utreda frågan om en samordnad helikopterorganisation. De försöksom genomförts är gjorda med befintliga resurser på de olika platserna. Någonsamordnad organisation med försvarets, polisens och civila räddningshelikoptrarhar inte gjorts, vilket är nödvändigt för ett optimalt utnyttjande avsamhällets resurser beträffande helikoptrar. Dessutom bör räddnings- och ambulanshelikoptrar varatillgängliga dygnet runt med mycket god anspänningstid för att det skall varaeffektivt. En samorganisation av helikopterresurserna betyder lägre kostnaderän två eller flera organisationer. För att få till stånd en samverkansorganisation, som jagföreslagit i motionen, finns en del ganska känsliga frågor som måste lösas. Detgäller prioriteringar, befälsfrågor, ledningsfrågor m. m. Detta har inte helleri någon större omfattning prövats. Jag anser det vikfigt att regeringen så fortremissanalysen är klar snabbt går vidare i det här arbetet. Det gällerutredningsarbete, planeringsarbete och en försöksorganisation. bör omfatta.ett eller innan man låter det bli enpermanent organisation. Det tar tid, och därför gäller det att komma i gångfort. Tilläggas kan också att den planering av inköp av nya helikoptrar somsnart kommer att ske för såväl armén som flygvapnet också får en mycket storbetydelse för hela räddningstjänsten. Jag avstår från yrkande och nöjer mig med vad jag anförtoch hoppas på snabba åtgärder för att så fort som omständigheterna tillåter fåtill stånd en effektiv räddnings- och ambulansorganisation. överläggningenvar härmed avslutad. 59 FÖRSTE VICE TALMANNEN: , Kammarenövergår nu till att debattera civilutskottets betänkande nr 15 om allmänna samlingslokaler. 60 (): Tillgången på allmänna samlingslokaler är ettvärdefullt inslag i vårt samhälle. För att kunna tillgodose behovet av lokalerhar stat och kommuner under en följd av år på olika sätt medverkat till att vii dag är ganska väl försörjda med sådana. Om man så lägger till det omfattandelokalbestånd som finns i våra skolor och som genomgående har ganska godstandard, måste man ifrågasätta ett fortsatt stöd för en utökning av antaletsamlingslokaler. Det har också visat sig att på många håll utnyttjaslokalerna dåligt. Möjligheterna för föreningar och sfiftelser att klara deökade driftkostnaderna minskar i takt med stigande kostnader för uppvärmningoch tillsyn. Det har i sin tur lett till att kommunerna i allt störreutsträckning har fått överta ansvaret för samlingslokalerna. Ett ökat samarbete mellan bl. a. föreningar och sfiftelserbör därför eftersträvas i syfte att öka användningen av befintliga lokaler. Påså sätt skulle nyinvesteringar kunna undvikas. Vi är väl medvetna om att det för många är enangelägen uppgift att värna om utbyggnaden och upprustningen av allmännasamlingslokaler. Men vi ser också att lokalerna mera står som ettmonument från en gången fid än fyller en funkfion i vårt moderna samhälle. Itider med vikande ekonomiska resurser för både stat och kommuner anser vimoderater att inga nya anordningsbidrag, upprustningsbidrag och lån skall utgåför allmänna samlingslokaler eller inventarier till dessa. Vi måste också här i vara vaksamma när det gälleratt stimulera investeringar som kan leda till ökade kostnader för kommunerna,då vi vet att kommunernas möjligheter till nya ekonomiska åtaganden är starktbegränsade. Konstruktionen av stödet är så utformad att fattade beslutsträcker sig , och vi har därför i vår motion anvisat ramar ävenför nästa års budget. Vi föreslår dock att bidraget till riksorganisationernaomedelbart skall dras in. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till de moderatareservationerna 1, 2 och 3. Voteringen redovisas efter debatten om CU 16. 61 (): Som framgår av det betänkande vi nu behandlarföreligger enighet i synen på våra samlingslokaler, med undantag av moderatasamlingspartiet som har en avvikande uppfattning. har juåtergett innehållet i reservationer och motionen, av vilkaskillnaderna i uppfattning framgår. Ett beslut av i enlighet med demoderata reservationerna skulle innebära uppenbara begränsningar imöjligheterna för vårt föreningsliv och för Folkrörelsesverige att på siktkunna fungera fritt och obehindrat. Låt mig, fru talman, slå fast att våra samlingslokalerfyller en mycket viktig funktion i samhället; för möjligheterna att spridaupplysning och kultur, för möjligheterna att bedriva föreningsverksamhet, förmöjligheterna att skapa aktivitet och berika den enskildes frifid och förmöjligheterna att öka gemenskapen människor emellan. Samlingslokalerna blirgenom sin funktion som lokalförsörjare åt vårt föreningsliv och åt vårafolkrörelser det fundament som bär upp demokratin i samhället. Det är mot bakgrund härav en självklarhet, som jag serdet, att samhället ger ekonomiska förutsättningar för att tillräckligt medsamlingslokaler skall finnas, kunna förbättras och bevaras och därmed gesmöjlighet att fylla den funktion som är avsedd. Utan ekonomiskt stöd frånsamhället får vi inga samlingslokaler. Så är ju det verkligaförhållandet, och det är kvintessensen i den här debatten. Mot bakgrund häravbör samlingslokalstöd utgå till storlek och summa enligt vad som föreslås ipropositionen och som tillstyrks av utskottsmajoriteten. Som framgår av budgetframställning fillbostadsministern var ramarna för lån och bidrag till samlingslokaler /82 helt utnyttjade. har hemställt omatt ramen vidgas. Samlingslokaldelegationen hade ansökningar omstöd på sammanlagt 212 milj. kr. Mot den bakgrunden, fru talman, går det inteatt hävda, som gör och som görs i reservation nr 1, att stödetfill samlingslokaler haft sin avsedda effekt och att man inom befintligt samlingslokalbeståndtillgodoser föreningslivets lokalbehov. De sammanlagda bidragsansökningarna på212 milj. kr. talar snarare för att det finns ett klart eftersatt behov. Man måste därvid också anse att rimlig hänsyn tillsamhällsekonomin har tagits genom den avgränsning av rambeloppet till 30 milj.kr. som föreslås i proposifionen och som tillstyrks av utskottsmajoriteten, iförhållande till det anslagsbehov på 212 milj. kr. I det perspektivet - i avvägningen mellan behov ochresurser - kan jag inte förstå annat än att reservanternas förslag om attsamlingslokalstödet slopas kommer att innebära attsamlingslokalerna inte kan spela den roll som de gör , utan att de kommeratt successivt försvinna. Därmed försvåras märkbart möjligheterna attunderhålla och utveckla den bärande demokratins principer. Att ta risken att såsker kan inte ställa upp på. I motion1559 med undertecknare från socialdemokraterna och . inkl. mig själv, föreslås-i likhet med vadsamlingslokalkommittén tidigare förordat men som departementschefen ibudgetpropositionen avvisar - att föreningsägda samlingslokaler skall gesföreträde i det statliga samlingslokalstödet. Utskottets majoritet tillstyrkermotionens krav. Föreningsägandet stimulerar till ökad akfivitet ochfrämjar föreningslivets ansvarstagande och motverkar därmed den passivitet ochhämmande verkan som lätt kan bli fallet genom ett samhällsägande,i detta fall i form av kommunalt inflytande på huvudmannaskap och förvaltning. Kostnaderna kan hållas nere genom att man utnyttjarideella krafter framför kostsam administration. Anpassningen tillverksamheten och flexibiliteten i utnyttjandet av lokalerna blir också bättregenom föreningsägande. Ansvarskännandet ökar, och förslitningen av samlingslokalernakan därmed hållas på en lägre nivå i föreningsägda lokaler. Därför är det heltlogiskt - i ett läge där samhället behöver spara, det ideella engagemanget församhällsuppgifter behöver ökas och det lokala ansvarstagandet stärkas - attprioritera föreningsägandet framför det kommunala ägandet ochförvaltaransvaret. I reservation nr 2 föreslås att bidraget till de olikasamlingslokalorganisationernas riksorganisationer skall sparas in. Detinnebär, såvitt jag ser, att organisationerna måste upphöra att verka, eftersomdet behövs pengar för att hålla dem i gång. Därmed faller organisationsmönstretsamman, och de enskilda lokalföreningarna får inte den hjälp och det stöd försin verksamhet som är nödvändigt. Därmed försvårar - för att inte sägaomöjliggör - vi föreningsägande av lokaler. Skall vi ha någrasamlingslokaler kvar måste de då ägas och förvaltas av samhället. Därmedförlorar man de fördelar som jag tidigare belyste fanns i ett föreningsägandeframför samhällsägandet. En sådan inriktning av ägandet - mot ökatsamhällsägande och förvaltande framför föreningsägande - kan inte centernförorda, och det är med förvåning jag noterar det moderata ställningstagandet idetta sammanhang. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hemställan icivilutskottets betänkande nr 15, vilket också innebär bifall till motion 1559och avslag på motion 1555. 62MARGARETA (): Jag tycker att överdriver när hanbeskriver vad som kommer att hända om bidragen till allmänna samlingslokalerskulle försvinna. Vi har faktiskt begränsad ekonomi, vi måste se över allautgifter, och vi moderater anser att det här anslaget inte har högstaprioritet. Det är därför vi nu föreslår att man skall trappa ned det. Detbehöver inte ske för alltid, men - som vi hoppas inte skallbli så långvarig -tycker vi att vi kan ta bort detta anslag. Om vi ser oss om i samhället finner vi att visst har visamlingslokaler. Tänk på alla våra skolor som står tomma om kvällarna, tänk påalla kvarterslokaler. Jag är övertygad om att är det land som har deflesta samlingslokalerna. Att beståndet är gott tror jag att jag kan säga. erfarenhet som kommunalpolitiker vet jag också att de härutgifterna för kommunerna ökar i rasande fart, och därför är det nödvändigt attvi tar vårt ansvar här i för att inte lägga ökade kostnader påkommunerna. 63 (): Det går inte att hävda, som , att samlingslokalerna spelar en roll och att de inte skall stödasekonomiskt. Antingen stöder man samlingslokalsverksamheten från samhälletssida, och då har samlingslokalsverksamheten möjlighet att spela en roll iframfiden, eller också stöder man den inte, och då har verksamheten ingenmöjlighet att spela en roll i framfiden. Jag tycker att det är fel att påstå att inte lokalernautnyttjas effektivt. Jag vet inte vilka kontakter har med föreningsverksamhetenoch lokalorganisationerna. Men de kontakter jag har med t. ex. visar på ett markant ökat intresse för den här verksamheten och enbetydligt ökad aktivitet, och en breddning av aktiviteterna, i våra lokaler överhuvud taget. Att då påstå att man inte utnyttjar lokalerna riktigt ärfelakfigt. Vi vet också att vi har problem i våra sterilahyreshusområden. Det kräver att vi planerar dem på ett annat sätt, med ökatantal gemensamhetslokaler, och att vi hela fiden försöker förändralokalbeståndet i förhållande till den utveckling och de förändringar som sker isamhället. Gör vi inte det, hämmar vi folkrörelsearbetet och utvecklingen överhuvud taget. Åstadkommer man inte en anpassning av lokalerna - förändrar, byggerom och bygger nytt -innebär det att kommunerna måste ta ett ännu störreansvar. Som jag sade i mitt tidigare anförande är kommunalt ägandeoch förvaltande dyrare än föreningsägande. De slutsatser som drar i sina yrkanden omatt man samhällsekonomiskt skulle få en bättre effekt blir i praktiken enomvänd ekonomisk effekt, dvs. det bhr dyrare för samhället. Det är inte sällansom de ekonomiska förslagen från moderata samlingspartiet i praktiken skulle fåden effekten. 64MARGARETA (): Allt fler föreningar skaffar sig egna lokaler,. Därmed blir användningen mindre av varje lokal - det ärverkligheten. Genom den stimulans som de statliga medlen innebär har vifått en stark upprustning av befintliga lokaler. Därför tycker vi moderater kan vänta ett tag fills vi får bättre resurser. Jag är övertygad om att vikan klara den här fiden med det lokalbestånd vi har och med den standard somvåra lokaler har. Jag yrkar bifall fill våra reservationer. 65 (): Det är riktigt som säger attallt fler föreningar skaffar lokaler. Det visar att det föreligger ettanslagsbehov, vilket jag framhöll i mitt första anförande. Jag vill fråga: Hur skall de här föreningarna i framtidenkunna klara sin ekonomiska situafion, sitt lokalägande, om man nu frånsamhällets sida säger att det skall bli ett direkt stopp för bidragen tillriksorganisationerna. Då har riksorganisationerna inte möjlighet att stödja delokala föreningarna i deras verksamhet att driva och förvalta lokalerna. Detmåste vara fel att välja en sådan linje. Det innebär att man kommer att fåtomställa lokaler som inte kommer att utnyttjas alls när föreningarna saknarpengar att driva dem. 66MARGARETA (): Jag skulle vilja säga till attvad man skall göra och vad man skall sträva efter är att föreningar ochstiftelser går samman och utnyttjar lokalerna gemensamt. På så sätt får man ettmycket bättre utnyttjande av lokalerna, och man behöver inte så många. Vitycker att det är bra att man får ett bättre utnyttjande av de befintligalokalerna. 67 (): När det gäller att man skall försöka få ettökat och bättre samutnyttjande av lokalerna har och jag intenågra delade meningar. I det perspektivet visar det sig att vårasamlingslokaler börjar få en alltmer vidgad funktion även för andraverksamheter i samhället, t. ex. för biblioteksverksamhet, lekskoleverksamhetoch förskoleverksamhet. Detta skall man naturligtvis fortsätta med. Men då ärdet viktigt att man har en lokalorganisation som kan fungera väl och som kan tavara på de möjligheter till samordning som finns, så att man inte utarmar denföreningsägda verksamheten och tvingar kommunerna att ta ett större ansvar. Dåtror jag inte att man främjar det vi båda i det här fallet syftar till,nämligen ett ökat samutnyttjande av lokaler. Överläggningen var härmed avslutad,* 68 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera civilutskottetsbetänkande 16 om bostadsanvisningslagen. 69 (): I reservation nr 1 i civilutskottetsbetänkande 16 yrkar vi moderater att bostadsanvisningslagen skall upphävas. Vi gördetta av framför allt två skäl. '' Voteringen redovisas efter debatten om CU 16. För det första innebär lagen enoacceptabel inskränkning av äganderätten. Alltmer har samhällets åtgärder närdet gäller att rätta till eller undanröja verkliga eller påstådda felaktigheterpräglats av ökad lagstiftning, styrning och planering. flyttassamhällets positioner fram, i detta fallet kommunernas. I motsvarande grad fården enskilde ett minskat utrymme. På område efter område är denna tendensmärkbar. Detta är en felaktig och olycklig utveckling. Även om det i något fall skulle kunna anses befogat måsteman betrakta helhetsbilden - vad allt styrande och planerande sammantaget ledertill. Det är inte heller säkert att en - i detta fall -styrning löser de problem som den påstås lösa. Vi har för vår del en störretilltro till de enskilda människorna och deras förmåga att lösa uppkomnaproblem än vad bl. a. denna lag ger uttryck för. För det andra utgör lagen en byråkratisk belastning förkommunen och medför dessutom ökade administrativa kostnader. Den har dessutomkaraktären av kristidslagstiftning. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2i civilutskottets betänkande nr 16. 70OSKAR (): föreslår i motion skall upphäva bostadsanvisningslagen. Denna lag antogs av ,sedan den borgerliga trepartiregeringen framlagt förslaget. I den regeringeningick ledande företrädare för moderata samlingspartiet med dåvarandepartiledaren ekonomiminister i spetsen. har ett antal kommuner fattat beslut om atttillämpa lagen, men i flertalet fall har det beslutet tyvärr överklagats. Vihar alltså fä erfarenheter av lagen, som uppenbarligen har brister. Dessa måsterättas till, så att det ursprungliga syftet med lagen uppnås. Det sker lämpligastgenom att bostadskommittén överväger de ytterligare åtgärder som kan ansesnödvändiga. Detta har föreslagits av utskottets majoritet. Så några ord om bakgrunden till tillkomsten avbostadsanvisningslagen. Den tillkom för att aktivt medverka till en allsidigbefolkningssammansättning i bostadsområdena, vilket alltså med självklarhetinnebär en nödvändig inskränkning i uthyrningsrätten för den enskildefastighetsägaren. Därom rådde allmän enighet vid riksdagsbehandlingen. Men nusäger i sin reservation att den innebär en oacceptabel inskränkningav äganderätten och att det blir administrationen och inte konsumenternasönskemål som avgör. har alltså bytt åsikt. Det som varacceptabelt i regeringspolitiken är helt oacceptabelt ioppositionspolitiken 1983. Moderata samlingspartiets talesman här bitterligen klagat över att lagen vill skapa rättvisa i stället för detfåtalsvälde som en rad privata fastighetsägare har möjlighet till. Med det anförda yrkar jag bifall fillcivilutskottets hemställan. 71 () replik: Det är inte förvånande att som han gör. Takterna känns igen. Vi har en annan grundinställning iväsentliga frågor. För är det uppenbarligen en självklarhet attupplevda eller påstådda problem alltid skall lösas genom samhällsingripanden,därmed tror han att allt är gott och väl. Jag är inte helt övertygad om att detär på det sättet. Vi har större tilltro till människorna än vad uttryck för. Vidare säger att vi har bytt åsikt därföratt vi medverkat i en regering som lade fram detta förslag. Jag tror inte attdet ens för är någon hemlighet att vi har medverkat till dennalag men att vi har varit negafiva till den. 1 en trepartiregering ärdet den gemensamma regeringens förslag som måste läggas fram och accepteras avde medverkande parterna. Det här var för vår del ett förslag som vi inte sågmed så blida ögon, men idet läge som då rådde accepterade vi det. Vi tycker,och har alltid tyckt rent principiellt, att denna lag inte fyller de krav somvi anser rimliga. har vi motionerat om att den skall upphävas. Därför har vireserverat oss mot majoritetsförslaget. 72 () replik: Vi får nu veta att ställningstagande1979 i själva verket var uttryck för en negativ handling. Man tyckte inte omlagen, men för samförståndets skull i trepartiregeringen var man med och ladefram förslaget, och i samma samförståndsanda röstade för lagförslageti . säger att moderata samlingspartiethar en annan grundinställning än vad socialdemokraterna och de andra somtillhör utskottsmajoriteten har i denna fråga. vad villbibehålla är den enskilde fastighetsvärdens rätt att hyra ut lägenheterna tillvem han vill, och detta oaktat att han har mycket förmånliga lån när det gälleratt finansiera fastigheten. Vi vill att det skall vara enallsidig befolkningssammansättning i bostadsområdena. Det är en mycket viktig ochangelägen social uppgift att se till att vi inte har segregerade bostadsområdeni det moderna . Lagen har inte tillkommit i något annat syfte än attskapa denna allsidiga hushållssammansättning. Jag tror att det är många iSverige som anser att detta är ett mycket viktigt inslag i den sociala syn somvi har på den svenska bostadspolitiken. 73BERTIL () replik: