prot · G609160 · 1982-12-31 00:00:00 — Att i stället bereda motsvarande sysselsättning viaberedskapsarbeten i AMS regi skulle kosta staten ca per ärutöver vad SEK-systemet kostar. Stöd till exporten av en viss storlek harsåledes betydligt större sysselsättningsskapande effekt än om samma stöd gesgenom t. ex. AMS, förutom att det också innebär en förstärkning av vårutrikesbalans. Regeringens i sig lovvärda ambifion atf skära ned de statligautgifterna även vad gäller exportstödet riskerar därför atf medförakostnadsökningar pä annat håll i budgeten som betydligt överstiger debesparingar man räknar med aff kunna göra, som vår betalningsbalansgentemot utlandet ytterligare försämras. Det verkar enligt min uppfattning intesärskilt framsynt. Huvuddelen av kostnaderna för SEK-systemet under dekommande åren härrör sig från redan gjorda åtaganden , dåskillnaden mellan marknadsränta och consensusränta var större änden är . anges i budgetpropositionen en trolig totalkostnad förSEK-systemet på , varav 1 260 milj. kr. - - hänför sigtill redan gjorda åtaganden, medan skulle hänföra sig filltillkommande kostnader. Samfidigt blir kreditkonkurrensen på deninternationella marknaden mycket hård. Räntesubventioner enligt consensus är nu sä etablerade attvid kreditförsäljning av investeringsvaror till sfafshandels- och u-länderhögre räntenivå knappast kommer i fråga. Infe sällan är consensus den nivå frånvilken förhandlingar om ytterligare kreditförmäner börjar. Det har från regeringshäll hävdats att den 16-procentigadevalveringen försatt företagen i ett gynnsammare ekonomiskt läge, där dessa nuhar möjlighet att själva bära en större del av kredifkostnaden genom att ta uthögre priser. Detta är ett teoretiskt resonemang som sällan är tillämpligt vidkonkreta affärsförhandlingar, eftersom krediffrägan av köparen ofta behandlasseparat. Det är f. ö. svårare för ett företag att offerera ett högre pris tillkunder som förväntas kräva särskilt gynnsamma kreditvillkor än till övrigakunder. Detta accepteras sällan av kunderna, som oftast är välinformerade omden normala prisnivån. SEK-stödet är därför nödvändigt för att företagen skallkunna behälla och öka andelarna av de marknader där kreditkonkurrensförekommer. Blir räntesfödspolifik restriktivare än andra i-länders,gynnar detta enbart konkurrenter och leder till förlorade marknadsandelar försvenska företag i och statshandelsländer. Dessutom tjänarconsensusregler-na ett konjunkturpolitiskt syfte genom att upprätthållaefterfrågan på investeringsvaror i utvecklingsländelrna . Ytterligare begränsning av SEK-sysfemets subventionselementbör därför f. n. infe göras. I stället bör de nu införda påslagen, som ärnackdelar i SEK-systemet i förhållandet till utländsk konkurrens, tas bort. Det nuvarande systemet har också den mycket klara fördelenatt det - med Nr 160 undantag av fartyg- infe diskriminerar mellan olikasvenska varugrupper och den exportbranscher. Systemet främjarexporten av såväl mest högtek- t, nologiskaprodukter som entreprenadföretagens vitt spridda varor och tjänster.Inte minst måste understrykas den exporteffekt som systemet NäringspoUtikåstadkommer indirekt för de många mindre företag som är byggnads- och ,jj anläggningsentreprenörernas underleverantörer. Regeringens och utskottets förslag om att nu höjakostnaderna för SEK-krediter utöver consensus blir att de svenska företagensrelativa konkurrensläge vid export av kapitalvaror till ochstatshandelsländer permanent blir sämre än andra . Dettamäste pä sikt fä strukturella konsekvenser för särskilt den svenska verkstads-och anläggningsindustrin. De flesta i-landsmarknader är i praktiken nästanstängda vad gäller utrustning till större infrastrukturprojekt, varför företageninom dessa områden i stor utsträckning är hänvisade fill just ochstatshandelsländer. Med det anförda yrkar jag bifall fill demoderata reservationerna 14 och 15 till utskottets betänkande. Jag övergår nu till att tala om kreditgivningen vidSveriges , den s. k. hemmamatchningen, som jag tog upp imin motion 1494. Näringsufskottet uttalade i sitt betänkande ,1981/82:33, enhälligt sitt stöd för ett bibehållande av systemet medhemmamatchning och stödde därmed en av mig tidigare författad mofion.Regeringen uppdrogs att utarbeta förslag till förändringar så att onödigtrestriktiva och osmidiga regler skulle tas bort. konstateradeockså att "så länge behov av detta system föreligger bör det vara såeffektivt som möjligt. Onödigt restrikfiva och osmidiga regler, som är tillförfång för svensk indusfri, bör utgå. Regeringen bör därför utarbeta förslagtill förändringar om reglerna för statsstödd kreditgivning för leveranser inomlandet." Trots utskottets enhälliga uttalande aviseras i åretsbudgetproposition inga förbättringar av systemet. Tvärtom konstaterar man attsystemet i sin nuvarande utformning kommer atf bli mindre utnyttjat ochhänvisar till en nordisk arbetsgrupp som tillsatts, med uppgift att föreslå atten överenskommelse om statsstödda exportkrediter fill leveranser mellan denordiska länderna skall upphöra. Ingen fidsplan anges för arbetsgruppensarbete. Inte heller tas frågan upp om andra former av exportstöd, t. ex.statliga garantier i affärer mellan nordiska länder. Hemmamatchningssystemethar en principiellt vikfig funktion som potentiellt motmedel att förebyggaytterligare utländskt subventionerad kreditkonkurrens pä den svenska marknaden. Denna funkfion försvåras ytterligare av nuvarandeinskränkningar i systemet, främst begränsningen till affärer överstigande 50milj. kr., eller av företagets omsättning, samt ränfepåslaget överconsensus. Problemet med utländskt subventionerade exportkrediter påden svenska marknaden har enligt min uppfattning inte minskat. I avvaktan pä atf problemet med statssubvenfionerade exportkrediter löses internationellt kvarstår således behovet av ett mer effektivt svenskt sysfem för hemma- 47 , m. m. matchningsom medger ingripande med stöd direkt till svenska leverantörer. Genom att frånsvensk sida utnyttja hemmamatchningssystemet bör man lättare kunna uppnåförhandlingsuppgörelser med exportlandets regering eller på annat sätt förmålandet att minska subventioneringen av sin export fill Sverige.Hemmamatchningsärendena bör därför följas upp genom förhandlingar mellanSverige och den stat som stör den svenska marknaden. Det är en angelägenhandelspolitisk försvarsåtgärd atf göra konkurrens-snedvridande stater medvetnaom att deras uppträdande inte accepteras på vår marknad. I detta sammanhang ärett effektivt system för hemmamatchning nödvändigt för atf göra beslutsamheteni den svenska hållningen trovärdig. Visserligen utnyttjashemmamatchningssystemet till relativt fä affärer, men dessa är ofta avstrategisk betydelse dä det gäller preferensanläggningar. Lät mig bara nämna ett exempel: Spårvägars köpav nya vagnar från ASEA. Den affären hade inte kommit till stånd utanhemmamatch-ningsinstifufet. Med detta slutar jag mitt resonemang ommofionen. Jag har inget särskilt yrkande i denna del. Överläggningen var härmed avslutad.' Kammaren övergår nu fill att debattera näringsutskoftetsbetänkande 50 om vissa anslag inom område. I fråga omdetta betänkande hälls gemensam överläggning för samtliga punkter. Under dengemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffande samtliga punkteri betänkandet. , m. m. 39 PER (): - IDB -inrättades 1959. Banken har till uppgift att bidra till utvecklingen i delatinamerikanska medlemsländerna. För detta ändamål utnyttjar banken såväl egnaresurser som upplänat kapital. Nya regler för upphandling vid av IDB stöddaprojekt trädde i kraft . De nya reglerna innebar att allupphandling med IDB-medel begränsades till bankens medlemsländer. I dettasammanhang fann ett antal nationer anledning att träda in som icke-regionalamedlemmar i banken. blev medlem i banken 1977, efter en omfattande ochtidvis hätsk debatt, inte minst i denna kammare. Efter ett riksdagsbeslut våren 1979tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté för att göra en bedömning avIDB avseende utlåningspolitik. 'Voteringarnaredovisas efter debatten om NU 50. inriktningi övrigt och en jämförelse med andra regionala utvecklingsbankers verksamhet. Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande . Utredningen lade fram ett omfattande faktamaterial ombankens låneverksamhet. Vad avser det svenska handelsintresset av medlemskap iIDB var utredningen enig om att det fanns ett konkret och växande intresse förmedlemskapet. frän 1977 till slutet av 1980levererade svenska företag varor och tjänster till IDB-projekt om ca 360 milj.kr. Värdet av exporfvolymen , , har avsvenska exportföretag uppskattats till mellan 500 och 1 000 milj. kr.Utredningen anser att volymen fill svenska företag har förutsättningaratt växa . Ett utträde ur banken, ansåg utredningenvidare, skulle innebära allvarliga risker för svensk exportindustri av merlångsiktig och svårbedömbar natur, förutom det direkta exportbortfallet. Det kan således på goda grunder antas att deexportförluster som skulle drabba de svenska företagen skulle bli betydande förframtiden. Det är därför med tillfredsställelse vi moderaterkonstaterar atf den f. d. utredningsledamoten och utrikeshandelsministernföreslagit ett anslag om 38 milj. kr. socialdemokratiska majoritet följer sittstatsråds förslag på den punkten, trots en del sura kommentarer imajoritetsskrivningen. Det är ändå med glädje vi konstaterar att regeringen ochden socialdemokratiska majoriteten i utskottet vill fullfölja den politikavseende IDB som de föregående regeringarna förde, i strid med den dåvarandesocialdemokratiska oppositionen. Vad avser det omdebatterade stödet för fred, frihet,demokrati och socialt och ekonomiskt framåtskridande i de latinamerikanskaländerna - som så ofta har berörts i debatten - bör defta gessåväl genom arbetet inom och påverkan på IDB som i övrigt biståndsarbete,politisk påverkan och opinionsbildning. Med det anförda ber jag atf fä yrka bifalltill reservation nr 1 i näringsutskottets betänkande nr 50. , m. m. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 40IVAR (): Det är knappast vanligt att en reservationkommer fill för att man skall få chansen att ge utskottsmajoriteten beröm. Idetta ärende är det faktiskt så. Regeringspartiet har förstått det förnuftiga i den politiksom föregående borgerliga regeringar har fört i denna fråga, och det må varavärt ett uppskattningens ord. IDB-debattenhar under gångna år varit mycket intensiv - och inte 4 protokoll 1982/83:160 , m. m. Jag noterar med tillfredsställelse atf det finns ett klimatsom medger en mera saklig analys. Jag skall inte uppta kammarens tid med att försöka göra ensådan analys -det finns de här i kammaren som, om de vill, kan göra detbetydligt bättre än jag - men låt mig ändå peka på ett par saker. Medlemskapet i IDB har hela fiden varit handelspolitisktmotiverat. Detta markeras också av aff kostnaderna för medlemskapet allfid harbokförts som en handelspolitisk kostnad. Det har också funnitsen bred majoritet i denna kammare som erkänt, att handelspolitiskt har medlemskapeti IDB varit riktigt. Indirekt har vi dock, utan att någon protesterat, utannågon debatt, lämnat betydande belopp i biståndspengar till IDB. lämnarnämligen via biståndsanslaget betydande bidrag fill Internationellafonden för jordbruksutveckling. Denna fond har ingen egen biståndsverksamhetutan bedriver sin verksamhet via och utvecklingsbankerna. IDB harfått stor andel av de medel som har disponerat. Jag har velat göra dettapåpekande för att poängtera att det sannolikt inte är via medlemskapet i IDBsom vi har tillfört IDB:s verksamhet de största beloppen, utan det har vitroligen gjort via bisfändspengarna, och defta helt utan någon debatt. Även om det skulle varit frestande att göraflera kommentarer, skall jag med hänsyn till kammarens pressade tidsschemainfe göra det, utan bara än en gång lyckönska regeringen till att för en gängsskull ha gjort en förnuffig kovändning och visat sig kunna fillämpa enhelhetssyn pä problemen som leder fill balanserade slutsatser. Jag yrkarbifall till reservafion 1. 41EVA (vpk): Efter att ha hört de bägge inledande talarnaskulle jag vilja ställa frågan till : Hur känns det egentligenatt fä så mycket beröm från och ? Hur känns det attlyckönskas till det beslut ni har fattat? Krämarpolifikens triumf, var rubriken påGrafias ledare . Och förvisso är det så. I detta betänkande fas alltså ånyo upp medlemskapi IDB. Det finns tvä mofioner, fru talman, där man ställer sig kritisk fillmedlemskapet: dels en partimofion kommunisterna - vi harkonsekvent motsatt oss detta medlemskap - dels ock en mofion frånsocialdemokraterna, med i spetsen, som i stort sett följerupp den linje man fidigare hade från socialdemokrafiskt håll i opposifion. Som någon talare tidigare påpekade, inträdde i IDBvåren 1977, strax efter den första borgerliga regeringens tillträde. var moderafen Burensfam handelsminister. Krifiken frånfackföreningsrörelsen och socialdemokraterna var mycket stark. LO gick heltemot förslaget. Argumentet för ett inträde - som vi har fått höra frånmoderaterna och - var kort och gott att därmed skullekunna öka sin export. Argumenten emot var däremot mänga, och kan kortsammanfattas sålunda. IDB fyller funkfionen att vidmakthålla ,Reaganadministrationens och de multinationella bolagens grepp överLatinamerika. Det har sagts, men det tål atf upprepas, att när varpresident i och försökte vrida över resurserna fill folkflertaletsförmän, dä ströps alla internafionella krediter till , däribland de somIDB stod för gentemot . Det förtjänar atf upprepas, inte minst därför attvi upplever fioårsminnet av den blodiga kupp som Pinochef genomförde ochsom lett fill omfattande nöd och fattigdom bland det chilenska folket, blanddess arbetare. lyssnade jag på när han stodpå och höll ett flammande brandtal för de chilenska arbetarna. Hurställer han sig fill att bidra med ytterligare 38 milj. kr., som ettinstrument för förtryck av gruvarbetare? Och infe bara Chiles.Nicaraguas lån efter Somozaregimens fall blockerades av IDB. PåJamaica bedrev man samma politik, vilket ledde till aff den progressivepolitikern snabbt ersattes av högerdikfatorn Seaga. har,vilket vi tidigare debatterat här i kammaren, beviljats omfattande lån av IDB,bl. a. fill motorvägsprojekt tvärs igenom befriade områden, lån vars udd ärriktad direkt mot FDR/FMLN. Jag skall infe uppta kammarens tid med atf upprepa all denstatistik som finns och som bevisar atf IDB:s län går till de rika länderna,däribland och Argenfina, länder där svensk industri har exporfintressen,där kapitalistinfressena härskar. Defta är, fru falman, krämarpolifik. har den egenskapen att han, liksom på sintid som ju disputerar på en usel avhandling, endera hållersig undan eller vänder kappan efter vinden. Det är välkommet att närvarande och kan försvara denna helomvändning frän socialdemokraternassida. Jag återkommer fill Grafia, och inte bara- fill Grafia.Det var många LO-tidningar och fackföreningstidningar som skrev samma sak. "Grundfrågan gäller den systemafiska roll som IDBspelar för länder och folk. Och därvid är det helt klart atf IDBär en viktig länk i det system som snärjer länder och permanentarderas beroende och underutveckling. tog socialdemokraternasdåvarande internationelle sekreterare upp IDB-frågan i ett falsom han höll i . Han sade då: 'Det är en fläck på baner attsvenska skattepengar går till blodbadet i genom medlemskapet iInteramerikanska .' " är han kabinettssekreterarepå UD och medverkar till blodbadet. Per säger atf utskottet har vissa surakommentarer till vårt medlemskap. Ja, utskottet framhåller, och det med rätta,att våra möjligheter att påverka är marginella. Men vi är bundna av tidigareregeringars åtaganden, säger utskottet. Jag tycker mig, fru talman, ha hörtprecis samma argumentation beträffande såväl JAS som andra principiellasolidaritetsfrågor. , m: m. , m. m. Jag skulle vilja rekommendera att läsa densocialdemokratiska mofionen, där det framhålls just att möjligheteratf påverka är små, aff har vetorätt osv. Jag skulle vilja ha någraklargörande besked frän . Jag skall inte genera honom ånyo medatt läsa upp vad han fidigare har skrivit, även om det möjligen kunde roakammaren. När tänker sig den socialdemokratiska regeringen attSverige skall lämna IDB? Hur länge skall fortsätta, och jag med minaskattepengar, att medverka till ett förslavande av folk? Hur kanman samfidigt som man säger nej fill en rad andra, progressiva, biståndsprojekt- bl. a. till - säga ja fill 38 milj. kr. , fru falman, hur kan socialdemokraterna" såhär i efterhand ha kommit på att vi skulle vara så bundna och bli så lurade? Dehar dock suttit med en omfattande utredningskapacitet. De kan inte ha varithelt omedvetna om vad den borgerliga regeringen gav sig in på. Om socialdemokraterna var sä medvetna om defta mäste jagifrågasätta infe bara , och andrasocialdemokraters finansiella och politiska insikt, utan då måste jagifrågasätta hela den socialdemokrafiska regeringens insikt i hur man skallagera. Detta inger farhågor för framfiden, och det bådar verkligen illa. Med detta,fru talman, vill jag yrka bifall till reservafion 2. 42LENNART (); Jag vill börja med att yrka bifall tillnäringsutskottets hemsfällan i dess betänkande nr 50 och avslag pä samtligareservationer. I övrigt kommer jag att koncentrera mitt inlägg fill Sverigesfortsatta medlemskap i . Lät mig däkonstatera atf när det gäller IDB så har såväl de borgerliga parfierna som vpkreserverat sig på var sin sida om strecket så att säga. Vpk säger nej tillfortsatt medlemskap och fortsatt kapifalpåfyllnad. De borgerliga partiernaskiljer ut sig när det gäller motiveringen för agerande inom IDB ochbeträffande bakgrunden till att vi har hamnat i den situation som vi faktisktär i . Det torde infe vara någon hemlighet för denna kammare attnär det gäller IDB och dess länepolifik sä har svensk socialdemokratiinvändningar pä flera punkter. Sammanfattningsvis kan man säga att det gär förmycket kapital fill reakfionära regimer av typen och och förlitet till mera framsfegsvänliga regimer av typen , ochBolivia. Det satsas vidare för litet pengar på projekt till stöd förlandsbygdens utveckling och för mycket till sådant som visserligen kan getillväxt men som knappast kommer de fattigare befolkningsgrupperna till del. Det militära förtrycket i mänga latinamerikanska länderoch IDB:s skeva uflåningspolitik var grundläggande orsaker till atf svensksocialdemokrati sade nej, när borgerligheten 1977 drev igenom svensktmedlemskap i . Däremothar vi aldrig förnekat atf medlemskapet ger ökade möjligheter för svenskexportindustri i . Vad man kan diskutera är hur stora dessafördelar är, men atf de finns där torde vara otvetydigt. Inte minst deltar juIDB allt oftare i finansieringen av basinvesteringar av typen gruvor, vägar,elektrifiering, hamnar osv., och där är svenska företag ofta starka påmarknaden. Reglerna är sådana att om man inte är medlem i banken får maninte heller vara med och bjuda på IDB-finansierade projekt. Detta hade vi väl i och för sig haft råd med att varautan, om infe ytterligare faktorer som talar emot ett utträde hade kommit in ibilden på senare fid. Genom aff gå in i IDB har de borgerliga regeringarna defaeto bundit oss fastare fill medlemskapet än vi frän början hade klart föross. Genom bankens regler och de åtaganden som gjorts sitter fast medinbetalningar fill banken och med garantiförbindelser, som - vad vi än beslutarhär - kommer att gälla fill långt in . Det är den enafaktorn och det ena nya argumentet i sammanhanget -det är viktigt att ha det iminnet. Den andra faktorn, som också måste tas med i bedömningen idagens situation, är den internafionella lånekrisen och hur den slår motlatinamerikanska stater av olika politisk inriktning. Vi kan då konstatera atflånemöjligheterna pä den internationella kapitalmarknaden starkt har försämratsför många latinamerikanska länder . Detta drabbar inte minstframstegsvänliga regimer i området, som inte har lika bra relationer med detamerikanska privata bankkapitalet som vissa andra stater. Att i detta nya lägegä ut ur IDB och inte delta i den sjätte kapitalpåfyllnaden skulle direkt varaatf missgynna de länder i som vi speciellt vill värna. FörNicaragua t. ex. är IDB en av de få återstående internationella kapitalkällorna. Jag tycker att skall tänka på det, när hondiskuterar IDB i de termer som hon gjorde här i sitt inlägg. Det är viktigt,menar vi från socialdemokratiskt håll, att den kanalen hälls öppen ävenfortsättningsvis. Och i detta nya läge anser vi atf kan spela en vissroll. Det är mot denna nya ekonomiska och politiska bakgrund somden socialdemokratiska regeringen har sagt att man är beredd att ställa upp ochfortsätta medlemskapet i IDB. socialdemokrater instämmer iden bedömningen. Vi gör det dels därför att vi är bundna av de borgerligaregeringarnas beslut fill långt in pä 1990-talef, dels därför att deninternationella lånekrisen har gjort IDB viktig för framstegsvänliga regimer iLatinamerika. Låt mig sluta med att konstatera affinternationella regionala utvecklingsbanker inte är något som man gär in i ochlämnar med korta mellanrum. Personligen vågar jag ha den förhoppningen atfutvecklingen i och inom IDB skall bli sådan att ävenlångsiktigt skall kunna kvarstå som medlem i IDB, liksom vi nu är medlemmar iregionala utvecklingsbanker för andra världsdelar. År man optimistiskt lagd kanman se polifiska tecken som leder ät rätt håll, demokratiskt och socialt - lätvara i liten omfattning, om vi mäter med svenska förhållanden - i själva , m. m. Interarnerikanska , m. m. ;jag upprepar . Det gäller bl. a. länder som , ochmöjligen också . Mycket hänger naturligtvis på agerande iCentralamerika och på hur man från det hållet kan komma aff försöka utnyttjaIDB för sina politiska syften. Men det är en bedömning som vi har anledning att göraunder , när vi ändå sitter fast i deborgerliga regeringarnas IDB-politik. Med defta, fru talman, ber jag atf fä yrka bifall tillhemställan i näringsutskotfets betänkande nr 50. 43 (vpk) replik: Det är en mycket egendomlig syn man har päReaganadministrationens polifik gentemot . Fär jag ställa dendirekta frågan: Anser man att den har blivit mer eller mindre aggressiv äntidigare? Det är ju ett faktum att motsättningarna inom området har skärpts,inte minst gentemot och på grund av politik inomområdet. Men där har socialdemokraterna tydligen en helt annan bedömning än vifrån vpk:s sida, och man har skulle jag tro en helt annan bedömning än hela denprogressiva rörelsen i världen. Sedan skyller man återigen på att borgarna har bundit ossfast vid defta till långt in på 1990-talef. Jag sade fidigare att det äregendomligt atf socialdemokraterna infe insåg det. Vi insåg det, men ni kundetydligen inte inse aff detta var ett beslut som förde oss dithän vi icke villekomma. Jag tycker atf man här försöker bortförklara aff det är krämarpolifikman håller på med. Man säger att den internationella lånekrisen harförvärrats. Men på vad beror då detta? Jo, det beror ju just pä bl. a. ;s,de multinationella bolagens och bankernas polifik. Det är en sammanhängandeimperialistisk polifik man för mycket medvetet, och den följer också IDB. Låt mig citera vad som sades i IDB-ufredningen;"Sammanlagt erhöll de icke-demokrafiska regimerna in emot två tredjedelarav bankens totala utlåning ." Det finns infe några fakta somvisar pä att banken härvidlag skulle ha förändrat sin politik. Det är ettfaktum att man försökt strypa lånen bl. a. fill , atf man ströp lånentill och aff man hjälpte till att störta den progressivaregimen på . Det är ett faktum aff de få progressiva länderna inom dettaområde har svårt atf få pengar också från IDB. Jag skulle kunna fortsätta här medMats , men han återkommer förmodligen. Anf.44 () replik: Jag tror atf man kan säga att vi nu bevittnaren utveckling vad gäller IDB och dess låntagarländer som kan tänkas varaintressant på många sätt. Det är helt klart atf den polifik somReaganadministrationen försöker bedriva i infe är något som svensksocialdemokrati ställer upp på.