prot · G60949 · 1982-12-31 00:00:00 — Jagtror atf man kan säga atf infe heUer var särskilt klar i sindeklarafion beträffande storstäderna. Men vad vi vet - det har vi erfarenhet av- är atf har vi infe' balans här, kan en överströmning mycket snabbt ske frånfolktandvården fill privaftandvården på folktandvårdens bekostnad. Förlängdreglering av anslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen Det finns anledning att ihög grad observera det, , när vi diskuterar de här frågorna. AnL92 i (m) replik; Jag tror att den som har en fast tjänst inom folktandvården infe"strömmar någonsfans". Man är facksam för att man har ett fast jobb,Def är irite bara att gå över till privat verksamhet. Där råder stor osäkerheti dag.. Närdef gäller tandläkare i glesbygd - jag vet infe vad det är för mätare som detfalas om här - är def stycken av ca 40 sökande som har fått möjlighetatt vid sidan av etableringskonfrollen etablera sig i glesbygd. Det är mångainstanser som skall passeras, och det är många som skall penetrera problemeninnan den enskilde tandläkaren får möjlighet atf bosätta sig i en glesort,trots aft där finns en mängd patienter som önskar hjälp - så är def. AnL 93 (): Def har varit intressant att lyssna på en som är både moderat ochtandläkare. Jag skall be aft få tala i egenskap av folkpartist och patient, 1den här frågan är nämligen tandläkaren och pafienfen ense, liksom folkpartistenär överens med . Vii folkparfiet, som etf liberalt parfi, har i princip en negafiv inställningfill etableringskontroll. Den principiella inställningen har ändå infe hindratoss från atf i vissa situationer vara öppna för aft både etableringskontrolloch kvotering kan vara vägar att snabbare nå olika mål. Vihar t, ex, - som väl är allmänt bekant - en positiv inställning fillkönskvotering i många fall. Vi har fidigare också haft en viss förståelse förden etableringskontroll som existerar för privatpraktiserandetandläkare. Syftet var vid införandet så pass gott atf vi fick lov atf låtaändamålet helga medlen. Men,herr falman, råder inte den brist på tandläkare som vi hade , är def bara en tidsfråga innan vi har etf alltför stortöverskott på tandläkare. har vi ett läge där landstingen inte kan ge allanyutexaminerade sysselsättning. Vi har hört det i debatter avdetta slag, är det därför dags atf ta bort, infe atf förlänga, den efableringskon-troUsom existerar. Jag vill bara nämna, också som etf bevis, attriksförsäkringsverket, . och Tandläkarförbundetalldeles har lämnat en rapport fill tandvårdsdelegafionen med enprognos . Den innebär - precis som nämnde - aft uppfill 175 nylegifimerade tandläkare inte kommer atf kunna beredasanställning inom folktandvården. Eftersom prognosen rör som börjar omnågra veckor är den faktiskt - i motsats tiU flertalet prognoser från olikautredningar - mycket tillförlitlig. Under sådana förhållanden är det märkligtom regering och riksdag skulle konservera bestämmelser som kan hindra de nyatandläkarna från atf öppna praktik. Def är bl. a. av den anledningen som jag imofion 1982/83:78 har yrkat avslag på regeringens proposition och som jag nuvill yrka bifall till reservafionen av m.fl. AnL94 (): Det är ett par inslag i senaste inlägg som är såfrapperande atf jag tycker att vi skulle få fastslaget om menar vad han säger. DetgäUer talet om den befarade överströmningen som i harvarit inne på. Tror verkligen att alla som är tandläkare ifolktandvården är def bara därför att de inte får lov aft vara tandläkare någonannanstans? Tror infe att def finns några människor som vill varatjänstefandläkare? Visom har träffat dem vet aft def faktiskt förhåller sig på det sättet att deallra flesta, de ojämförligt flesta, är stolta och glada och nöjda med sintjänst som tjänstefandläkare. De har börjat utbilda sig en gång för att blitjänstefandläkare, de har blivit dét alldeles frivilligt, och de tänker förblidet. Def är väl inte konstigt? På alla områden är det faktiskt så atf flermänniskor föredrar tryggheten i en bra anställning framför def äventyrliga iaft vara sin egen företagare. Så är def med tandläkare också. Def är infe allsså att alla tandläkare inom folktandvården är tvångskommenderade på något sätt,någon sorts tvångsrekryterad arbetskraft i folktandvården. De är där därför atfde vill vara där, och de kommer att stanna där fill pensionsåldern. Jagskulle gärna vilja veta: Menar verkligen att folktandvårdensrekrytering bara bygger på att man måste se fill atf tandläkarna inte kan fåjobb någon annanstans, atf de tvingas att bli tjänstefandläkare, för annars bUrde det infe. Jag tror att defta är en utomordentlig underskattning både av vårförträffliga folktandvård och av våra Uka förträffliga tjänstefandläkare om manresonerar på detta sätt. Beträffandeden regionala obalansen står ännu i denna stund och klagar överaft vi har en regional obalans när def gäller fandvårdsresur-serna, Def har vi- mellan 0,95 tandläkarfimmar per försäkrad fill ungefär 2 tandläkarfimmar perförsäkrad, Det är riktigt, Den obalansen fanns också, och denfinns än i denna dag. Omman nu anser att den finns och att den är skadlig - den behöver inte alltidvara skadlig - är def på def sättet att om man har uppnått ett läge där även detandläkare som har minst antal fimmar per försäkrad har fillräckligt medarbete, så gör det inte dem någonting om andra till äventyrs har ännu mer. Detblir en samhällsekonomisk fråga, , och där, i ett helt annatsammanhang, kan vi komma in på det här med storstadsområdena. Menom den regionala obalansen finns kvar och om den bedöms som icke önskvärd ärdef en väldigt konsfig slutsats drar, Hans hållning skulle varaalldeles rimlig om def faktum att vi alltjämt har en regional obalans voreresultatet av en lång tids fri etablering. Då skulle jag kunna förstå om mansäger aft vi inte kan ha def på detta sätt längre, att vi måste reglera dettaområde och se fill att vi får en bättre spridning av tandläkarna. Förlängdreglering av anslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen Förlängdreglering av anslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen Men är ju den regionalaobalansen resultatet av stenhård reglering, Def är ju detta som harlett till def resultat vi har , till just den obalans vi har . Dådrar slutsatsen att detta är bra, och det skaU man fortsätta med.Det är detta som jag infe kan begripa. Vad är det för logik i att å ena sidanklaga över atf vi har en dålig fördelning av tandvårdsresurser över landet ochå andra sidan benhårt hålla fast vid att vi även i fortsättningen skall haprecis samma styrinstrument, som har lett fill detta resultat. AnL95 (): har sutfit med som ledamot i tandvårdsuf-redningen. Denhär gången delar han infe majoritetens uppfattning, som han gjorde i def förrabetänkandet. Men jag antar aft ger mig rätt i att ni i dennautredning på mycket sakUga grunder har analyserat problemen och behoven. JagviU läsa upp vad som står tandvårdsufredning. Tandvården under80-talet: "Vi finner def nödvändigt aft efableringsbegränsning avprivatpraktiserande tandläkare kan ske även efter 1982 för atf säkersfällafolktandvårdens utbyggnad och därmed en förbättrad regional balans. Med hänsynfill atf syftet med reglerna främst är aft uppnå en bättre regional fördelningbör ansvaret för fillämpningen överföras fill som är statensplaneringsorgan i dessa frågor," Jagär övertygad om atf man i denna utredning som i alla andra utredningar har haftutomordenfiigt sakliga mofiv för sitt konstaterande. Detvi nu diskuterar är en förlängning med , , och dessutometf fiUägg till lagsfiftningen som ger oss möjligheter att avläsa hurUtveckUngen kommer aft te sig. Jag tycker det är tiUräckligt för att vi ganskaenhäUigt borde kunna stäUa oss bakom förslaget om denna förlängning. Detär högst intressant aft går emot defta. Och def gör också fruAhrland. Hur övriga folkpartister gör får vi notera när vi kan avläsavoferingsresultatet . AnL 96 (): läste upp ett litet avsnitt ur betänkandet årstandvårdsufredning, där man prisar etableringsbegränsningen och säger att denbehövs för att trygga folktandvårdens fortsatta utveckling osv. Men - märk väl!- detta var majoritefsufiåtandet. Mot detta har jag fillsammans med exakt halvakommittén reserverat mig i utredningen, . Däremotvar vi eniga när def gällde att i etf delbetänkande , föreslåen provisorisk förlängning. Def var precis vad jag sade i början av debatten.Då var också enig - åtminstone i huvudsak - och mofivet var attutredningen skulle få arbeta färdigt i lugn och ro, utan att vi ändradeförhållandena under utredningens gång. I den delen är utredningen färdig sedanetf halvår, och alltså har det motivet förfallit. AnL 97 (): Jag har redan i ett fidigare inlägg konstaterat att NUs Carlshamredenna gång hade en avvikande mening i fandvårdsutredningen, men def hindrarinte att jag tillmäter också de personer som står bakom uttalandet om enförlängning av etableringsbegränsningen stor kunskap och insikt om vad fråganegentligen gäller. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskoftetshemställan bifölls med 214 röster mot 99 för reservafionen av , fl. Föredrogs socialförsäkringsufskottets betänkande1982/83:12 om vuxenufbildningsnämndernas sammansättning m, m, (prop,1982/83:25 delvis), AnL98 (): beslutade , efter etf förslag i budgetpropositionen1981/82:100, om ändrad sammansättning av vuxenutbildnings-nämnderna. Avnämndernas nio ledamöter utser regeringen fem, och hitfills har LO föreslagittre och TCO två av de ledamöterna. Den förra regeringen ansåg def emellerfidvikfigt att representafionen i nämnderna var så bred som möjligt och föreslogdärför aft TCO skulle föreslå två ledamöter och LO två samt atf en ledamotskulle utses efter gemensamt förslag från , och hantverks- ochindustriorganisafion-Familjeföretagen, Skäletfill att förändra sammansättningen var att förmånerna inom vuxensfudiesfödetkan utgå också fill andra än arbetstagare och atf def därför vore rimligt atfäven de nämnda egenföretagarorganisafionerna får nominera en representant inämnden. Detta blev också beslut. Vi reservanter menar atf dettafortfarande har gilfighet och att def därför inte finns någon anledning attåtergå fill de regler som gällde före senaste beslut. Jag yrkar härmed bifall till reservafionen. AnL 99 (): När 1975 genomförde vuxenufbildningsreformen skedde det efterett långvarigt, ingående utredningsarbete från TCO;s och LO:s sida.Målsättningen var klar. Man ville ge fidigare lågutbildade löntagare möjlighetatt bättra på sina skolkunskaper. Löntagarorganisationerna förklarade sig då beredda attavsätta medel ur de kommande lönerörelserna för att finansiera reformen. Dettaskedde, och vuxenufbildningsmedlen öronmärktes för sitt ändamål. Löntagarnabetalar alltså solidariskt sina kamraters utbildning helt i arbetarrörelsenssocialistiska anda. Under de borgerliga regeringsåren har nuriksdagsmajorifeten beslutat naUa litet här och litet där av de här medlen.Till statskassan, till grundutbildning för s. k. analfabeter och tilluppsökande verksamhet bland företagare och företagarorganisafioner. Defta sista är def mest anmärkningsvärda. Man delar utmedel ur vuxenutbildningsavgifferna till företagarorganisafioner utan att dessasolidariskt själva erlägger avgifter. Från socialdemokrafiskt håll har vifidigare föreslagit atf s. k. egenförefagare skall erläggavuxenutbildningsavgift, en väsenfiigt lägre sådan än vad löntagarna erlägger.Den dåvarande borgerliga riksdagsmajoritefen sade nej. Trots detta, eller skall vi säga, i konsekvens med detta,beslutade den borgerliga riksdagsmajoritefen att sätta in enrepresentant för egenföretagarna i vuxenufbildningsnämnderna - de nämnder sombeslutar om fördelningen av vuxenufbildningsmedlen ute i länen.Egenförefagarre-presentanfen skulle bytas ut mot enLO-represen-tant, som då blir utsparkad. Vi socialdemokrater motsatte oss i en reservation dettabeslut. Vi ansåg att de som vill vara med och besluta också bör vara villigaatt göra någon motprestation. Vi har infe ändrat åsikt och föreslår därföri nu aktuella betänkande aft representanterna i vuxenufbildningsnämnderna äveni fortsättningen skaU utses, fyra av landsfinget i berört län och fem avregeringen, av vilka tre på förslag av LO och två på förslag av TCO. Utskoftets borgerliga ledamöter, moderater ochcenterparfister reserverar sig till förmån för sitt fidigare beslut i frågan.Posifionerna är helt klara. Jag yrkarbifall till utskoftets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 144 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 19 § Utbyggnaden av hälso- och sjukvården m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande /83:10 om utbyggnaden av hälso- och sjukvården m. m. AnL 100 (); Till socialutskottets betänkande 1982/83:10är två moderata reservationer fogade. Den första gäller dimensioneringen avprimärvården. Landsting över hela landet har vid planeringen av sinutbyggnad av primärvården använt planeringsfalet ellerberäkningstalef 3,5 besök per invånare och år vid fullt utbyggd primärvård. Denenda kända, vetenskapligt genomförda undersökning som finns av hur många besökdet verkligen blir vid en utbyggd primärvård har redovisats från . Där harman kommit fram till atf det blir 2,3 besök per invånare och år. Det är alltsåen väsenfiig skillnad; det talet är nästan en tredjedel mindre. Om man nu bygger efter det ur luften gripnaberäkningstalet 3,5 medför det enorma onödiga kostnader. I vår parfimofion ochi reservationen har vi framhållit vikten av aft undersökningar görs lokalf påflera ställen i landet, eftersom befolkningsstrukturen och därmed behovenvarierar. Även om Dalbyfalef, som alltså pekar mot en mindre utbyggnad,sannolikt är riktigare än 3,5 kan det vara vanskligt att översätta det tillandra delar av landet. Vi måste ha ett fullgott planeringsunderlag, framförallt nu när vi måste spara. Därför insisterar vi på att man skall göra täta ochlokala undersökningar och atf man i dimensioneringen också skall ta med denvård som finns i enskild regi. Jag yrkaralltså bifall till den moderata reservafionen nr 1. Den andra reservationen gäller forsknings- ochutvecklingsarbetet hos Spri, som enligt vår uppfattning alltför litet inriktaspå rationalisering och s. k. produkfkontroll. Belägg för defta kan man finna iSpris häfte Publikationer 1982. Där finns det ett otal förteckningar översäkerligen i och för sig nyttiga och bra rapporter och utredningar, men manletar förgäves efter just rationaliseringsprojekt. Ett par sådana finns, mendem har jag hittat på andra ställen. Det var t. ex. en tävling om nytänkandebeträffande lokalytor inom primärvården. Den tävlingen hade anordnats av Spri.Om de förslag som sedan blev prisbelönta omsätts i verkligheten kommer man atfkunna spara . Ett annat initiativ har Spri tagit när man har bildat etfnytt samordningsorgan mellan , medicinska forskningsrådetoch just för att få fram objekfiv information kring olikamedicinska teknologiers för- och nackdelar, kostnader m. m. Men inriktningenmåste deciderat vara rationaliseringar, produkfkontroll och framför allt ettvettigt utnyttjande av resurserna. Jag yrkar bifall även fill reservation 2.1 övrigt yrkarjag bifall till utskottets hemställan. Utbyggnaden av hälso- och sjukvården m. m. Utbyggnaden av hälsO' och sjukvården m. m. AnL 101INGEMAR (): Vid nyår träder en ny hälso- och sjukvårdslagi kraft. Den ålägger bl, a, sjukvårdshuvudmännen att planera hälso- ochsjukvården med utgångspunkt i "befolkningens behov av vård", "Befolkningens behov av vård" är som alla inseringet entydigt begrepp. Något fastare konturer får begreppet i uttalanden isamband med riksdagsbehandlingen av lagen och i det samråd som skall skemellan huvudmän och staten om vårdens dimensionering och framtida inriktning.Här pågår också fortlöpande etf planerings- och programarbete och en poUtiskdiskussion som successivt ger innehåll åt begreppet. Jag avser emellertid inte att dra upp någon debatt ombegreppets innebörd eller hur def bör fastställas. Jag vill bara peka på attockså vården är stadd i strukturomvandling - om man nu får använda en såteknisk term för så grundläggande mänskliga behov som hälso- och sjukvård.Denna omvandling går i riktning mot alltmer öppenvård. Det är enligt minmening en rikfig utveckling av såväl medicinska som mänskliga och ekonomiskaskäl. Oavsett vilka principer som ställs upp för vården ellervilken omfattning den bör ha är det nödvändigt att försöka förutse efterfrågan.Def ligger i sjukvårdshuvudmännens intresse atf se till att den blir sårealistiskt bedömd som möjligt. Def är i det sammanhanget som motion kommerin. Där yrkas- liksom i en av de reservationer som har talatom -att normtal för den framfida dimensioneringen av vårdenskall sänkas. Den forskningsrapport om förhållandena vid vårdcentralen i Dalbysom också berörde visar nämligen aft def kan räcka med 2,3vårdbesök och invånare i stället för de 3,5 som sägsrekommendera. är det emellertid så atf hela yrkandet synes varabaserat på ett missförstånd. har nämligen inte utfärdat någrarekommendationer eller föreskrifter av visst planeringsfal. Missförståndet har nog sitt ursprung i ett principprogramför hälso- och sjukvården som gav ut , Det baserades i sintur på ett förslag , som innehöll etf antagande om atf defgenomsnittliga vårdbehovet kunde uppskattas fill 3,5 vårdbesök ochinvånare 1985, Def förslaget sändes på remiss, och i det program som antogsfinns inte denna siffra nämnd- än mindre angiven som riktlinje. Det är därför,herr talman, av naturliga skäl ganska svårt aft uppdra åt en myndighet attändra ett beslut som den aldrig har fattat. Vi är säkert alla rörande överens om att det underlag somsjukvårdshuvudmännen lägger som grund för sina beslut om vårdens omfattningskall vara så realistiskt som det någonsin är möjligt. Vad som är realistisktvarierar emellertid, som också påpekade, från län till län ochäven inom länen, Def finns därför både en praktisk och en ideologisk anledningfill att det ansvaret åvilar resp, sjukvårdshuvudman. Aft defta underlag varierar framgår också av ensammanställning som hargjort av huvudmännens planer fram fill1985. attplaneringstalen varierar från 2 eller därunder fill 3,5 besök ochinvånare. Det är angeläget atf närmare söka precisera vilka nornitalsom kan och bör läggas till grund för de mer långsikfiga besluten inom värden.Det arbetet måste emellertid starfamed att man klarar ut den arbetsfördelningsom skall råda mellan de olika nivåerna inom vården. Det är precis vad mansöker göra inom def s. k. HS 90-projektet. I riktlinjerna för det arbetet sägsatt "stor uppmärksamhet bör ägnas möjligheterna att begränsalänssjukvården för att därigenom öka förutsättningarna att inom snävafinansiella och personella resursramar säkerställa en planerad utbyggnad avprimärvärden." Först när arbetsfördelningen, organisafionen och samverkanär fastlagda är def möjligt atf precisera planeringsförutsättningarna och normtalenför vårdens dimensionering. Även då bör det enligt min mening vara en uppgiftför resp. sjukvårdshuvudman och alltså inte för . Den andra reservafionen från , som handlar omSpri, berör ungefär samma fråga. Motionsyrkandet innebär atf Spri skall hjälpalandsfingen med rafionalisering och vad som kallas för produktionskontroll samtatt därför bör uttala alt den forskning som Spri initierar har dettasyfte. Spri har i sitt arbetsprogram sagt atfhuvuduppgiften för Spri är aft utifrån den.nya hälso- och sjukvårdslagensintenfioner hjälpa huvudmännen att förbättra vården inom ramen för befintligaresurser eller, för vissa delar av vården, krympande resurser. Iarbetsprogrammet ingår också projekt med inriktning mot aft effektivisera sjuk-och hälsovården. Man sysslar alltså precis med det som motionärerna vill aftman skall ägna sig åt. Såvitt jag förstår är mofionärernas önskemål därförfillgodosedda. Mot denna bakgrund anser jag att reservanterna mest ägnar sig åtatt slå in öppna dörrar. Jag ber aft få yrka bifall till utskottetshemsfällan i dess helhet. Utbyggnaden av hälso- och sjukvården m. m. AnL 102BLENDA LITTMARCK (m): Jag måste verkligen säga att IngemarEliassons argumentering var egendomlig. Han påstår att jag har sagt atfnormtalef skall sänkas och sedan förklarar han själv aft man skall görautredningar på olika håll för atf få ett underlag. Det har också jag sagt. Jaghar aldrig påstått att talet skall sänkas utan atf man skall ha etf fastunderlag. Man skall göra täta lokala undersökningar så att man får ettrealistiskt fal. Direkfiv om talet 3,5 utgick från , somsedan tydligen infe ville använda def. Men talet används ändå av fleralandsting. Detta ligger bakom atf vi har begagnat det i vår mofion. Så säger aft man infe kan avskaffa ettfal, som aldrig har använt. Men ingen människa har begärt det.Vi har bara sagt aft man skall skaffa sig etf rejält lokalt underlag justdärför atf strukturen varierar. Utbyggnaden av hälso- och sjukvården m. m. AnL 103INGEMAR (): och moderaternasargumentering går ju ut på att detta tal 3,5 vårdbesök och invånaresannolikt är för högt. Bevis för detta hämtas i rapporten om . läggeremellerfid sjukvårdshuvudmännen infe defta fal fill grund för sin planering.Dessutom har talet aldrig utfärdats såsom norm för planeringen. Def är alltsåminst två fel i antagandet att skuUe kunna uttala någonfing. Mot denbakgrunden tillåter jag mig tycka aft def är atf slå in öppna dörrar, när manändå reserverar sig. Av den sammanställning som har gjort övervilka normtal som huvudmännen använder framgår atf genomsnittet ligger runt 2men att talen pendlar från 1,9 fill 3,5 besök och invånare. Def är heltenkelt inte sant att normtalet 3,5 skaU läggas till grund f. n. försjukvårdshuvudmännens planering. Def finns därför infe anledning aft anta attdetta normtal behöver innebära någon feldimensionering av vården. Varjesjukvårdshuvudman gör en regional bedömning utifrån sina egna förutsättningar.Därmed borde mofionärernas krav vara fillgodosedda. AnL 104BLENDA LITTMARCK (m): För atf infe skall stupa påhuvudet genom sina egna öppna dörrar råder jag honom aft läsa reservafionen,innan han går upp en gång till i denna debatt. AnL 105 (): Problemet är att jag inte kan bli klokarefast jag har läst reservafionen. AnL 106 (): Def är i så fall infe reservationens fel. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (dimensionering av primärvården) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 78 förreservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (inriktningen av FoU hos Spri m. Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 78 förreservation 2 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1982/83:16 Vissa bidrag urkyrkofonden (prop. 1982/83:66 delvis) Föredrogsjordbruksutskoffefs betänkande 1982/83:15 om oljeskydd. AnL107 (): Varje gång som def sker oljeutsläpp brukar det få stor uppmärksamhet imassmedia. Inte minst vad som händer fågellivet vid utsläpp i havet brukarväcka berätfigad indignation. Defbetänkande som vi nu behandlar är fylligt och ger en bra redovisning av vad somhar gjorts för atf förbättra oljeskyddet och vad som kommer att få fillämpningså småningom. Det är mycket som har beslutats och genomförts under de senasteåren. Samtidigtmedger utskotfsmajorifefen i defta betänkande att någon självständig forskningom oljeskador på fåglar inte bedrivs i . I likhet med motionärerna frånfolkpartiet, Kersfin Sandborg och Kersfin , yrkar jag på aft regeringenskall ges i uppdrag att på skilda sätt öka forskningsmöjligheterna ochforskningsinsatserna på just def område som mofionen och reservafionen 1 tillbetänkandet behandlar. Vianser aft det är angeläget att forskning kommer fill stånd i länder därfåglarna häckar för aft vi skall komma underfund med hur fåglarnas populafionförändras som en följd av oljeskador. Forskningen bör givetvis inriktas påskador orsakade av såväl olja som andra miljögiffer. Vi vill också understrykaatt i internationella sammanhang bör verka för sådan forskning.