prot · G60915 · 1982-12-31 00:00:00 — Skolministern beskriverhelt riktigt att inslag hån de olika ämnena skall studeras satnlat. Men detbetyder verkligen inte att man inte även fortsättningsvis skall kunna skiljamellan äpplen och päron --1, ex. mellan bergskedjor och föreningskunskap,mellan himlakroppar och arbetsmiljöfrågor. Det framgår tydligt i Lgr 80 skall kunna göra det. Det är inte sant som skolministern säger i svaret,att det är endast i begränsad utsträckning man kan avgöra till vilket enskiltämne olika huvudmoment i de både kursplanerna hör. Att man har använt sig avandra rubriker för huvudmomenten än de traditionella hindrar ju inte att deenskilda ämnena fortfarande går fullt ut att identifiera. Låt mig ge ett parexempel. Under rubriken : Tidsperspektivet kanvi läsa: Min orts historia. Några olika historiska källor och metoder. Etturval av historiska längdsnitt som belyser olika utvecklingsHnjer i vårt land. Hör intedetta hemma under ämnet historia? Om skolbetygen i samhälls' och naturorienterande ämnen Eller: Människans omgivning: Jordens byggnad. Läge,avstånd, utbredning. Jordens klimat- och vegetafionsområden. Är intedetta geografi, herr skolminister? Jag skulle kunna ta många exempel som visar att det ärfullt möjligt att avgöra till vilket ämnesområde huvudmomenten hör. Skolministern är felinformerad när han påstår att det ifimplanen för högstadiet inte anges vilket timtal varje särskiltorienteringsämne skall ha. Enligt beslut med anledning avläroplanspropositionen avsätts två veckofimmar av den naturorienterandesektorns ämnen för teknikämnet. uttalade också att religionskunskapäven fortsättningsvis skall vara ett särskilt ämne. Dessutom glömmer skolministern bort att tala om - medveteteller ej - att i föreskrifterna för timplanerna räknas de ämnen upp som ingår iresp. Detta görs också i kursplanerna - jag citerar: "Denaturorienterande ämnena är biologi, fysik, kemi och teknik. Desamhällsorienterande ämnena är geografi, historia, religionskunskap ochsamhällskunskap." Det här står att läsa på s. 113 i Läroplan förgrundskolan. Jag vill råda skolministern att slå upp och se efter! Inte med ett ord berörs i svaret lärarnas ansvar ochinflytande vid utformningen av de lokala arbetsplanerna. Deras ämneskompetensoch pedagogiska kunnande är ju en absolut förutsättning för att eleverna skallkunna få de goda kunskaper och färdigheter som skollagen föreskriver. Och detär utifrån deras vilja att uppfylla skollagen man skall se deras motstånd motblockbetygen, liksom alla de brev vi fått från dem med anledning avregeringsbeslutet. Gemensam planering är inget nytt som har uppstått isamband med Lgr 80. Det kan jag personligen intyga från min verksamhet somSo-lärare på högstadiet. I vår årskursplanering under Lgr 69;s tid vinnlade vioss om att t. ex. eller skulle behandlas i deolika ämnena inom So-blocket - för den övergripande helhetens skull. Men manmåste komma ihåg - oberoende av hur man vill tyda den nya läroplanen - att detfinns mycket inom de enskilda ämnena som inte kan infogas i samverkansprojektutan måste studeras ämnesvis. Det kan röra områden som man intekan strunta i med tanke på fortsatta studier i gymnasieskolan. Den förändring av arbetssättet som skolministernförespråkar i sitt svar är inte överensstämmande med beslut medanledning av läroplanspropositionen. Där finns inget krav på enämnesövergripande uppläggning av undervisningen. Skolministerns aviseradeförslag fill SÖ om övergång till nytt arbetssätt har därför ingen förankring igällande läroplansbeslut. Därför anser jag att ett beslut om betyg i varjeorienteringsämne för sig icke skall ha karaktären av övergångsbeslut i avvaktanpå en snabb förändring av arbetssättet i orienteringsämnena på högstadiet,innebärande en generell övergång till gemensam betygsättning. Eleverna skall harätt att få sina prestationer i enskilda ämnen bedömda, även i fortsättningen. Avläroplanen framgår också att samverkan är önskvärd även med och mellanandra ämnen, t. ex. mellan bild och slöjd, mellan So-ämnen, musik och bild. Jagvill fråga skolministern: skolministern att prestafionerna även i dessaämnen skall vägas samman med varandra eller med betygen i orienteringsämnena? AnL 35 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på minfråga. De livliga diskussionerna och demonstrationerna mot blockbetygen vidhöstterminens början hade en sådan styrka och utbredning att man varken kundeeller borde låta bli att påverkas av dem. Något av detta märks också istatsrådets svar. Enligt min uppfattning var det en rimlig och klok väg atthelt undanröja de hinder som ligger i vägen för att man skall kunna ge betyg ienskilda ämnen. Det betyder inte att man ifrågasätter läroplanens intentioner. I en orkan finns det ju en kärna av lugn, och också i detstormväder som rådde vid höstterminens början och som säkerligen drog många medsig fanns det en kärna av berätfigande, av argument som man fill stor del intekunde underlåta att instämma i. Som ansvarigt statsråd under snålblåsten slets man mellanviljan att instämma i de berättigade kraven från elever, föräldrar och lärareoch den lojalitet till läroplanen och dess formuleringar som man var bunden av. Det är vikfigt att notera att kritiken från skolan integällde läroplanen som helhet, dess grundläggande idéer om samverkan över detraditionella ämnesgränserna eller det perspekfiv som utgår från helheten - f.ö. en idé som har stor aktualitet inom modern vetenskap. Nej, kritiken gälldeprimärt att eleverna inte fick betyg i de enskilda ärnnen som de fakfiskt läseroch som i av landets högstadieskolor är fullt urskiljbara. Erfarenheten att helheten ofta är mer än summan av sinadelar inrymmer en pedagogisk ansats. Sådana perspektiv ligger till grund förläroplanen och har präglat den, bäde i Mål och rikthnjer och i kursplaner. Ur min synpunkt är det väsentligt att konstatera att manmycket väl kan kritisera blockbetygen utan att man för den skull kritiserar enintegrering av undervisningen. Man kan, omvänt, mycket väl vara för ett sådantpedagogiskt grepp som, där det faller sig naturligt, utgår frånhelhetsperspektivet inom ett arbetsområde utan att man för den skull villförsvära sig åt en integrering tillämpad som en doktrin. En erfarenhet som vi kan göra äv den diskussion som harförts om läroplanen är att det stora flertalet lärare ställer sig positiva integrerad undervisning där den förefaller naturlig och okonstlad, där, medandra ord, det pedagogiska stoffet får styra formen. Däremot väcker idénmotstånd, som enligt min mening är berättigat, om integrering blir entvångströja i vilken stoffet på ett konstlat sätt pressas in. Det finnsämnesspecifika områden som behöver sin egen tid. Alla vet vid det här laget att skolorna har stor frihetatt forma och omforma sin egen pedagogiska profil. Flertalet anser säkert attdenna rikedom i form och färg är en vinst för skolan - det är det vi arbetarför. Det finns många variabler som tillsammans skapar en skolas speciella form. 7 protokoll 1982/83:10-15 Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen Om skolbetygen i samhälb- och naturorienterande ämnen Ett av de stora glädjeämnena som var förknippade meduppgiften som skolminister var att få resa ut i landet och ta del av denorganisatoriska och pedagogiska aktivitet som griper omkring sig och för vilkenden nya läroplanen - det tror jag att jag vågar påstå - har varit eninspirationskälla, inte minst genom sitt praktiska grepp och öppnandet av nyavägar. Jag vill gärna passa på tillfället att lyckönska vår nye skolministertill möjligheten att ta del av den rika pedagogiska verksamhet som växer framute i skolorna. Ett inslag i skolans liv som också i fortsättningen kommeratt variera- det föreställer jag mig i alla fall - är graden av integrering.Redan nu finns det skolor som har en helt genomförd integrering, medan andraskolor har funnit eller kommer att finna att en mindre grad av integrering passardem bättre. I dessa skolor blir således graden av ämnesbunden undervisningstörre. Statsrådet säger sig ha förståelse för denna skillnad. Här borde tusen blommor få blomma och graden av integration vararörlig efter en flexibel skala. Men förståelsen är tydligen tidsbestämd. förstå att förståelsen efter hand kommer att minska. Jag skulle önska attden inte gjorde det och att det snävt doktrinära som kan anas i statsrådetssvar inte fick tillfälle att sticka fram sina hörn och kantigheter, som ionödan river upp och kanske skadar. har dess bättre verkligheten själv - detsom sker på klassrumsgolvet - förmågan att slipa av och runda till taggar ochotrevligheter som upplevs som doktrinära pekpinnar. Verkligheten är inte vårvärsta fiende, utan en bundsförvant. För att sammanfatta: Läroplanens, Lgr 80:s, intenfion ärintegrering av undervisningen. Enligt läroplanen medför detta att blockbetygskall ges. Jag vill inom parentes säga att det står tydligt utsagt på s. 39 och159 i läroplanen. För dem som är intresserade är det bara att läsa innantill.Betyg skall ges i de ämnen och ämnesgrupper som finns i läroplanen ochtimplanen. Det står beskrivet på s. 159 vad som menas med det. Dessa inslag i texten har vållat de protester och problemsom vi nu diskuterar. För min del kan jag livligt instämma i den första punktenom läroplanens intenfion om ett övergripande helhetsperspektiv med integreringsom följd. Men en sådan integrering måste just av pedagogiska skäl få lov attvara varierande från skola fill skola, beroende på personlig inriktning, på hurstoffet uppfattas, på lokalernas utformning, på viljan att varieraundervisningen etc. Slutklämmen måste därför bli att betyg skall kunna sättasi enskilda ämnen också i fortsättningen och att denna fråga måste bli föremålför uppmärksamhet. AnL 36KENTH SKÅRVIK (fp): Oavsett vilka dimråder försökerlägga ut, kvarstår det faktum att den läroplan som ansvarigt statsråd skrevunder 1980 inte ger utrymme för betyg i enskilda ämnen. Där står nämligen på s.39: "Betygskall sättas i de ämnen och ämnesgrupper som upptas på högstadiets timplan samti tillvalskurser i åk 8 och 9." Läser man sedan högstadiets timplan finner man att deämnesgrupper som upptas är So och No. Det krävdes alltså ett särskilt beslut för att betygskulle kunna ges i varje ämne för sig, och det beslutet fattade ocksåc-fp-regeringen. Att läsa rätt innantill är en svår konst, och bristandeförmåga på detta område är uppenbarligen grunden fill alla de missförstånd ochdiskussioner som uppkommit i denna fråga, annars borde vi ju haft den härdiskussionen och 1980. Det är uppenbart att de människor som i första hand berörsav detta beslut - elever, lärare och föräldrar - har en mycket bestämduppfattning mot sammanfattningsbetyg, och det är vår skyldighet som polifikeratt lyssna till dem och ta hänsyn fill deras uppfattningar. ställning i betygsfrågan är klar: Elevernaskall ha betyg i årskurs 8 och 9 och i gymnasiet. Om en enadopinion vill ha betyg i enskilda ämnen i So och No, bör vi medverka till attdetta görs möjligt på ett rättvist sätt. Det nya sättet att arbeta mer integrerat överämnesgränserna - något söm är en internationell utveckling - innebär nämligenatt betyg från olika klasser och skolor inte utan vidare blir jämförbara. Dettaär frågor som måste lösas. Mot bakgrund av att socialdemokraterna i sitt partiprogramdriver frågan att betygen skall avskaffas, liksom uttalandenorn detta , finns det goda skäl att misstro socialdemokraternasvilja att lyssna till den samlade opinionen från dem som berörs av besluten.Jag vill därför fråga statsrådet: socialdemokraterna fast vid attbetygen skall avskaffas helt och hållet i ? Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen Till vill jag bara säga att vistår fast vid de beslut söm har fattats. Det gäller också betygsfrågan. instämmer i långa stycken i det svar somjag har lämnat. Hon konstaterar att man utan att ändra läroplanen kan ändra ettbetygsbeslut, som genom sin utformning har fått olyckUga konsekvenser. Låt migdå bara säga, eftersom det är på det sättet - det skall inte uppfattas som förmätetav mig att påminna om det - att det egentligen galnaste beslutet i dettasammanhang kom , när man införde möjligheten att ha två olikabetygssystem samfidigt för samma elev. Det har gjort det här problemet mycketakut, vilket medför att vi måste gå fram med en lösning som innebär att manredan i vår förändrar systemet. När det gäller strävan efter integration vill jag säga attvi står fast vid den och finner det naturligt att man när integrationen ärgenomförd, när blocket i realiteten är ett ämne, sätter ett betyg. Låt mig så säga något om invändningar härfrån talarstolen. Hon sade att det enda besked eleverna får av mig i mittinterpellationssvar är Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen att de ivarje fall får betyg i ämnena. Detta är inte korrekt. Eleverna fårett mycket klart besked om hur betygen skall sättas i den del av svaret där jagsäger att betyg måste sättas efter hur undervisningen faktiskt har varit. Detär ett mycket rent och klart besked till landets elever. De kommer att få betygi de ämnen som de har haft undervisning i.. När det gäller hänvisningen till läroplanen, timplan ochkursplaner och till det förhållandet att teknikämnet finns särredovisat med tvåtimmar vill jag hänvisa till vad som särskilt anges i propositionen, nämligenatt då ämnet teknik introduceras som obligatoriskt ämnebör det garanteras fid genom särskild markering i timplanen.I övrigt finns det ingen Uppdelning av timfiden för de i ämnesgruppen ingåendeämnena. Det.finns det däremot för de andra ämnen där påminde omatt samverkan borde förekomma. Får jag fill sist tillåta mig något som möjligen kantolkas som en liten spetsighet. Eftersom här från talarstolenantydde att jag möjligen inte hade läst den interpellation som jag svarade påoch inte visste vad jag talade om och sedan förebrådde mig för att jag intediskuterar lärarnas uppgifter och arbetssituation i detta sammanhang, vill jagkvittera den spetsigheten från hennes sida med att fråga om hon, som nuuppträder som ersättare för den som ställt interpellationen, har läst helainterpellationen. Jag har nämligen svarat på den fråga som ställdes iinterpellationen: "När kan regeringen förväntas fatta beslut om att betygskall ges i enskilda ämnen inom de samhälls- resp. Jag har sett det som min uppgift att svara på den frågan. Jag harsvarat mycket rakt: Betyg skall sättas efter hur undervisningen faktiskt harvarit, och det skall man göra fr. o. m. tack vare ett beslut som densocialdemokratiska regeringen kommer att fatta, med ändring av det beslut somden tidigare regeringen fattade . AnL 38BIRGITTA RYDLE (m): Jag får väl upprepa vad som står i statsrådetGöranssons interpellationssvar, nämligen att det är "rimligt att under enövergångsperiod vissa undantag medges från Lgr 80:s timplan och kursplaner såatt betyg sätts i varjeenskilt orienteringsämne för sig ." Litet längre ner i svaretstår följande:"De nya övergångsbestämmelserna bör kunna tillämpas redan fr. o. och bör gälla fram till dess SÖ:s bedömning föreligger. "Vi får inte veta något om när SÖ:s bedömning föreligger, men det kan den görainom , och i så fall skulle dessa övergångsbestämmelser bara komma attgälla för ett betygstillfälle. Jag anser att det inte går att hävda att sammanfattandebetyg är en ofrånkomlig följd av beslut. Det går inte att dra denslutsatsen. Frågan om sammanfattande betyg har aldrig behandlats av . Ett beslut om sammanfattningsbetyg kan leda till att någoteller några ämnen behandlas alltför snävt med försämrade grundläggandekunskaper och färdigheter som följd. Då missar man ju den helhetssyn somläroplanen eftersträvar. Att ha grundkunskaper är en förutsättning för att manskall kunnalära" sig de stora sammanhangen. Det förefaller minst sagt opraktiskt att olika lärareskall sammanträda för att komma överens om ett sammanfattande betyg. Men långtvärre är att det kan leda till betydande orättvisor för eleverna. Det är jufaktiskt eleverna och deras intressen, prestationer och framtida inriktning somdet handlar om. Eleverna kan ha mycket olika intresse och fallenhet för deolika ämnena inom en sektor. Deras specialintressen kommer inte att vare sigstärkas eller uppmuntras med blockbetyg. Vilken anledning kan en elev se attanstränga sig eller visa sitt specialintresse om han eller hon därigenom intekan höja sitt sammanfattningsbetyg. Det finns ju ingen morot i form av ettkonkret resultat. Vad det ytterst är fråga om är vad man vill med betygen.Vi moderater hävdar bestämt att betygen behövs som motivation för eleverna, sominformation till föräldrar och andra och för urval till högre utbildning. Vårinställning har stöd av elever, föräldrar och lärare. Skolministernsinställning framgår inte riktigt klart av svaret, men den går att utläsa mellanraderna. Tänk om han hade velat säga: Ämnesbetygen skall vara kvar! Men detsäger han inte. I stället kryper han bakom läroplansbeslutet och påstår att ettnytt arbetssätt kräver gemensam betygsättning. Det uppdrag skolministern tänker ge ochsom skall leda till att enbart blockbetyg skall kunna ges måste uppfattas somsocialdemokraternas första steg på vägen mot ett successivt avskaffande avbetygen. Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen AnL 39ULLA TILLÄNDER (c): Statsrådet sade att det galnaste beslutet varbeslutet att ge möjlighet till två betygssystem. Men det var faktiskt så,eftersom vi var bundna av läroplanens formulering, att all tillgänglig expertismenade att man inte kunde komma ifrån blockbetygen utan att gå till riksdagen.Då fanns det ingen annan väg att gå än att ge skolorna möjlighet att ocksåsätta betyg i enskilda ämnen. Men vår avsikt var att återkomma till riksdagenoch föreslå en återgång till den tidigare ordningen. Egentligen är det hela ganska enkelt. Riksdag och regeringhar tidigare med uppslutning från alla partier fattat de beslut som leder fillblockbetyg. En bred opinion bland lärare och elever kräver att betyg i enskildaämnen skall kunna ges också i fortsättningen. Själv tycker jag att motiven förderas inställning har en stor bärkraft. Frågan måste få bli föremål förriksdagens ställningstagande. Och nog tycker jag att man i valrörelsen fickintrycket att det nu efter vad som hänt skulle finnas politisk majoritet förbetyg i de enskilda ämnena också i fortsättningen. Sedan vill jag rned anledning av det som står iinterpellationen från understryka att det var som vardet ansvariga statsrådet för läroplanens utformning inkl. de formuleringar somnumera dess bättre är väl kända. Jag upprepar återigen att vem som vill kan läsa innantillpå sidorna 39 och 157 att blockbetyg skall ges och att läroplanen tydligenanser sambandet mellan integrerad undervisning och bipckbetyg som nödvändigt. Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen I debatten är statsrådet tydligen helt överens medden expertis som jag hade livliga konsultationer med om de här formuleringarna.Men vi är inte riktigt överens om fortsättningen. kan inte komma undan det ansvar som hon harför problemen med dessa olycksaliga blockbetyg. Den lösning som vi fann är ett provisorium.Det var faktiskt en tillfällig men god lösning på problemet då. Men det hindrarinte att frågan tas upp på nytt, så att man kan hitta en lösning påbetygsproblemet som inte tvingar fram blockbetyg. Det måste vara alldeles fel att betygens utformning skallvara styrande när det gäller pedagogikens utformning och på undervisningen.Bara för att man uppifrån har bestämt att blockbetyg skall ges, måste ämnenaläsas samman. Det är fel väg att gå. I interpellation sägs att min uppfattningskulle vara den att sammanfattande betyg är en förutsättning för önskvärdsamverkan mellan ämnena. Men det är ett grundfalskt påstående. Efter 20 årslärararbete på skilda stadier har jag en helt annan erfarenhet. Samverkan hardrivits mellan ämnena långt innan sammanfattande betyg ens var påtänkta. Vadjag däremot har hävdat är att blockbetygen blir en konsekvens av starktstyrande formuleringar i läroplanen som borde ha sett upp med. AnL 40 (): Den här debatten börjar bli litet märklig.Det är ju ändå så att ämnesgrupper i sig inte är någon nyhet. Vi har haftämnesgrupper i So- och No-ämnena redan tidigare. Vi hade sådana i Lgr 69, ochdet har ju inte resulterat i några förslag beträffande blockbetyg. Jag viU upprepa vad jag har sagt tidigare. Iriksdagsbeslutet sägs inte att man skall införa sammanfattningsbetyg isamhällsorienterande och naturorienterande ämnen. Det står inte att läsanågonstans i det beslutet. Den som hänvisar till något sådant har fel. Om det nu skulle finnas en formulering i en läroplan somkan misstolkas, skall man verkligen ta tillfället i akt och se till att detklargörs vad saken handlar om. Det handlar inte om att man skall gesammanfattningsbetyg. Ämnen som ingår i en ämnesgrupp går ju klart attidentifiera och kan därför betygsättas vart och ett för sig. AnL 41 (): Jag tackar statsrådetBengt för det klara svar jag fick beträffande betygen förgrundskolan. Jag måste bara säga att jag inte känner någon direkt glädje. Jagtror att de beslut vi har just nu om betyg i åttan och nian är bra beslut. Jagtror att eleverna i dessa klasser behöver betyg. Bara några ytterligare kommentarer. UllaTilländer säger att beslutet var ett bra beslut. att hanågon önskan att föra en debatt bakåt i fiden kan jag ändå konstatera att debrev och kort som kommer från landets elever, vilka protesterar motblockbetygen, illustrerar i synnerhet de konsekvenser som just 2 septemberbeslutetfick. Samma elev kunde alltså få två olika betyg med olika värden. Det ärnaturligtvis en orimlighet. Betygen måste så långt möjligt uppfattas somrättvisa av eleverna. frågar när SÖ:s bedömning kommer attföreligga och säger att den naturligtvis blir klar redan i vår. Men hade jagförutsett att den skulle föreligga , hade vi inte lagt fram ett förslagfill annan tillämpning, av den typ vi nu kommer att föreslå. Skälet till att viinte anger någon fast tidsgräns är givetvis att vi står för det som sägs iinterpellafionssvaret, att betygen måste sättas efter hur undervisningenfaktiskt har varit. Det är grundläggande, och det vill jag gärna understryka. Sedan försöker egentligen ta upp en helintegrationsdebatt om huruvida det är bra eller ej att föra samman ämnen. Detär en debatt som ligger utanför den här interpellationsdebatten. Den borderimligen ha varit klar i och med att man antog den nya läroplanen, under vilkenfaktiskt inte mitt namn står och icke heller någon annan socialdemokrafiskskolministers. Utan där står fakfiskt namn. Det är också en ödetsnyck att det är som har framställt interpellationen. Det ärfaktiskt hon som är ansvarig för dessa föreskrifter och har satt sitt namnunder dem. Om skolbetygen i samhälls- och naturorienterande ämnen AnL 43BIRGITTA RYDLE (m): Jag sade inte att förslagkommer , utan jag sade att det kan komma . Och statsrådetGöransson bekräftade själv att det inte går att säga när förslaget skall komma.Då kan man väl få göra det antagandet att det kan komma . Beträffande läroplansutformningen och integrafionen mellanämnena vill jag säga att det ankommer på lärare och elever i de enskildaskolorna att själva fatta beslut om på vilket sätt man vill ha undervisningen ordnad,om man vill ha ämnessamverkan eller undervisning i varje ämne separat. AnL 44 (): Det beslut som regeringen fattade upplevdesfaktiskt positivt - det märktes på reaktionerna. Det berodde på att man ansågatt beslutet innebar något mycket bättre än enbart blockbetyg-Jag tyderstatsrådets interpellationssvar så, att avsikten är att man skallfå enbart blockbetyg. Det måste ändå vara mycket negativt. Betygsfrågan är envikfig fråga för många parter - elever, föräldrar och lärare - det har det häråret visat. vet vi att betygen är ett instrument som harsina brister. Och det är mycket som vi inte alls mäter och väger. Därför är detviktigt att göra det här instrumentet så bra som möjligt.