prot · G60977 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:77 Om kommunala kurser för utbildning av tekniker ochkvalificerade yrkesarbetare 1 § Justerades protokollet för . Med ändring av den preliminäratidsplanen tar kammarens frågestund sin början . 3 §Svar på fråga 1982/83:237 om kommunala kurser för utbildning av tekniker ochkvalificerade yrkesarbetare har frågat mig hur jag ser påansökningar från kommuner om att få inrätta tekniska och yrkesinriktade högrespecialkurser i gymnasieskolan. Som konstaterat vill regeringen ökadimensioneringen av de högre specialkurserna. Den ökning regeringen föreslagiti årets budgetproposition uppgår till . Regeringen har också föreslagit ensärskild, "fredad" ram för dessa kurser. Eventuella omfördelningar avplatsantalet mellan olika slags kurser bör vidare bara få ske så, att ramen förde högre specialkurserna blir större. Beslut om inrättande av utbildningar i gymnasieskolan tasnumera i de flesta fall av länsskolnämnderna. beslutar främstom studievägar som innebär att en ny utbildningssektor etableras på en ort samtom lågfrekventa utbildningar (på fem eller färre orter). Genom beslut om möjlighetertill utökning av den yrkesinriktade utbildningen även på vissa mindre s. k.icke-gymnasie-orter är dessa numera jämställda med de större gymnasieorterna idet avseende frågat om. Regeringens förslag i budgetpropositionen Om kommunala kurser för utbildning av tekniker. om ettregionalt utvecklingsarbete och beslutsrätt i tre län i fråga om högrespecialkurser är ännu ett exempel på regeringens strävan att främja deyrkesinriktade högre specialkurserna. En sådan försöksverksamhet bör kunnagagna en snabb och effektiv utveckling av dessa kurser i hela riket, vilket jagser som mycket viktigt. När det gäller det närmaste tidsperspektivet kan jag ocksånämna att regeringen - för att underlätta planeringen i kommunerna /84 - redan utfärdat provisoriska föreskrifter om elevplatser igymnasieskolan. Beslut om att inrätta studievägar tas sedan av de instanseroch i den ordning jag beskrivit. Anf.3 (): Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret på min fråga. Det var ett positivt svar. Det är viktigt med en kvalificerad yrkesutbildning. Dehögre specialkurser som jag har nämnt i min fråga är exempel på just denna typav utbildning. Ungdomar som skaffar sig sådan utbildning har även i dagens lägeganska lätt att få jobb - det är ont om kvalificerade yrkesarbetare.Näringslivet behöver välutbildad personal. Därför är det viktigt att kommunersom är villiga att satsa på sådana här specialkurser också får möjlighet attgöra det. I min hemkommun har man bestämt sig för attförsöka komplettera en tvåårig elteknisk linje vid gymnasieskolan där med enhögre specialkurs i industriell elteknik.. Kommunen har också i årets budgetanslagit medel för iordningställande av lokaler och för inköp av undervisningsmaterialm. I mitt hemlän saknas denna kurs, medan alla gymnasieorter tvååriga eltekniska utbildning som är grunden för att man skall kunna gåkursen. Innan kommunen lämnade in sin ansökan för att fä anordnadenna högre specialkurs hade kommunen samrått med branschorganisationerna ochövriga regionala instanser, bl. a. länsskolnämnden. Samtliga ställde sigpositiva till förslaget och tillstyrkte det. framhöll man att den snabbatekniska utvecklingen inom industrin fordrar mera ingående kunskaper om t. ex.elektroteknik. avslog emellertid kommunens ansökanutan motivering. Det berodde kanske på att det inte var sålätt att inrätta en sådan här utbildning på icke-gymnasieorter. Men det hindretär avlägsnat, som utbildningsministern nämner i sitt svar. har länsskolnämnden i beslutatatt inrätta en sådan här kurs i . Men det finns ett problem isammanhanget, nämligen att länsskolnämnden inte har möjlighet att besluta omstatsbidrag. Därför kan man säga att beslutsrätten inte är fullständig. När man fattade beslut om inrättande av denna högrespecialkurs i industriell elteknik, gjordes det under förutsättning att, somman säger, statsbidrag beviljas. Det är som beviljarstatsbidraget. Man kan då vara litet ängslig, därför att skolstyrelsenavstyrkte och sade nej när den hade denna fråga underbehandling. vill dåbara framhålla nödvändigheten av att fattar detta beslut omstatsbidrag , så att kommunen har god tid på sig att förberedadenna utbildning. Vi hade ett liknande problem med en social servicelinje förungefär en månad sedan. Först sade nej, sedan sade den ja,men det positiva beskedet kom så sent att kursen inte kunde starta förrän åtskilligadagar in på vårterminen. Det betydde en forcering, som inte är så bra. Jag hoppas att ett besked från , vilketjag utgår från blir positivt, kommer nästan , så att kommunen hinnermed att förbereda denna kurs. Det är bl. a. en ganska omfattande upphandlingsom måste göras med inköp av teknisk utrustning, och fill det kommeriordningställande av lokaler m. m. Om anslaget för Utbildning för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken vid i Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:242 om anslaget för Utbildningför administrativa, ekonomiska och sociala yrken vid i 4 Utbildningsminister : Herr talman!Jörgen har frågat mig varför i inte har fåttnågon förklaring till en ändring av den i budgetpropositionen beräknadeanslagsposten till under anslaget till Utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken, vad anledningen är tilländringen och varför inte har fått något meddelande om den. Anledningen till ändringen arenfelräkning inom , vilken jag beklagar. Felet berör istort sett samtliga högskoleenheter som anvisas medel under anslaget. Så snartfelräkningen konstaterats sändes ett skriftligt meddelande ut. Redandessförinnan kände emellertid de flesta berörda högskoleenheter till attanslagsposten var felaktigt beräknad. kommer att meddelas genomändringsblad, s. k. kartong. Sådana håller nu på att utarbetas vad beträffarhela budgetpropositionen. 5JÖRGEN (): Jag tackar utbildningsministern för svaret på mina frågor. gjorde universitetsstyrelsen i enpreliminär fördelning av pengar på de olika linjenämnderna. Bakgrunden varsjälvfallet förslaget i budgetpropositionen. Några motioner från övriga partierhade inte inkommit. a. fördelade man preliminärt en ökning på 1026 000kr., enligt budgetpropositionens förslag, avseende utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken. Dagen efter universitetsstyrelsens sammanträde fickuniversitetet en skrivelse från med rättelse avanslagsfördelningen Om anslaget för Utbildning för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken vid i underanslaget E 5.1 stället för en ökning på . meddelades nu förStockholms universitets del att det skulle vara en minskning med . Ett närmare studium av utbildningsdepartementetsrättelseskrivelse visar att det inte bara var somdrabbades av förändringar. Förändringar av varierande storlek gällde, herrtalman, inte mindre än 17 av de 18 angivna universiteten och högskolorna. För17 enheter var det, kan man säga, inte en siffra rätt. Ändringarna är avstorleksordningen från ett par tusenlappar upp till den dryga miljonen iStockholm. Det är klart att man kan göra fel, även om det är mycketovanligt att felen blir så många som i det här fallet. Men det anmärkningsvärdaär ju att man fortfarande på ansvarigt håll på inte vetvad förändringen beror på. Och det mest anmärkningsvärda av allt är attutbildningsdepartementet inte utan dröjsmål meddelat att man görviktiga siffermässiga förändringar i budgetpropositionen. har ännuinte fått något besked om den här förändringen. Därför vill jag ställa tvåföljdfrågor till utbildningsministern. Anser inteutbildningsministern att bör ha meddelande om ändringen åtminstonesamtidigt som det går ut en cirkulärskrivelse till olika högskoleenheter? Hur lång tidbehöver nu på sig för att få fram detta meddelande, såatt det når och utskott? Det är något förvånande att så stor indignation i den här frågan, för felräkningar av detta slaghar inte alls varit särskilt ovanliga. Rättelser per kartongblad har kommitpraktiskt taget . Det är nu så att har meddelatriksdagen sin ändring. Sedan är det här i huset somdet skall avgöras huruvida kartongblad skall utges. Att man var snabb med attinformera högskoleenheterna beror på en omsorg om högskoleenheterna och derasbudgetarbete, som redan är i full gång. Då skall de inte drabbas mer än vad somär absolut nödvändigt av en felräkning i departementet. Det är fråga om en felräkning, sominnebär att har fått för mycket pengar så att säga. Mendet som är för mycket där skall spridas ut pä andra högskoleenheter.Felräkningen är alltså en, men den har fått flera konsekvenser. Jag hoppas attdetta nu är klart i och att ändringarna redan finns här. 7JÖRGEN (): Jag är litet förvånad över attutbildningsministern inte klart och rakt ut här kan säga att det är rimligt så fort som möjligt meddelar riksdag, som ju skall fatta beslut iärendet. Alldeles självfallet hade det varit möjligt att meddela denhär ändringen vid samma fidpunkt som man gick ut med meddelandet omfelaktigheterna till de berörda universiteten och högskolorna. Jag vill uttryckaden mycket bestämda förhoppningen att man i fortsättningen, om det uppstårfelaktigheter av detta slag som måste rättas till, meddelar riksdagenåtminstone som man meddelar de berörda högskoleenheterna. Får jag ställa frågan: Är det aktuellt medytterligare förändringar under huvudtitel ibudgetpropositionen, eller är detta den sista förändringen som kommer? 8 Utbildningsminister : Herr talman!Jag tycker att det är rimligt att meddelas somhögskoleenheterna - det är alldeles klart. I det här fallet kom det att skiljapå ; jag beklagar det. Jag förstår fortfarande inte indignationenöver detta. 9 (): Jag noterar att vi är överens om att ärendenav detta slag i fortsättningen inte skall hanteras på det sätt som skett,utan att ambitionen skall vara att, om man räknat fel, gå ut med meddelandedärom fill universitet och högskolor som man underrättar . Det är en fullkomlig självklarhet att det skall gå till på det sättet.Därmed kan vi skilja oss från den frågan. andra följdfråga: Är detta den sistaändring som kommer? Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1982/83:85 Ändring i brottsbalkenm. (villkorlig frigivning och kriminalvård i frihet m. 1982/83:91 Ändringar iutlämningslagstiftningen och den nordiska verkställighetslagstiftningen 6 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:258av () till jordbruksministern om effekterna av höjdaskogsvårdsavgifter: Regeringen aviserar ett uttag av enkraftig höjning av avgiften på skogsmarks taxeringsvärde. Statens inkomst avskogsvårdsavgiften var /76 11,3 milj. kr. Vissa höjningar harsedan skett. /82 blev statens inkomster 55 milj. kr. budgetåret1982/83, byggd på nuvarande uttag, visar en ökning fill 274 milj. kr. Mångaskogsägare hyser stor oro för att nu aviserad avgift kommer att slå sönderkalkyler uppgjorda för ett långsiktigt skogsbruk utifrån nuvarandeavgiftsuttag. Jag villfråga jordbruksministern: l.Har regeringen undersökt vilka effekter påskogsavverkningen de kraftigt höjda skogsvårdsavgifterna har? Socialdemokraterna har varit positiva tillvirkesförsörjningsutredning-ens förslag. Av vilken anledning planeras nu ettsystem som otvivelaktigt kommer att ha till följd likviditetsproblem ochupplåningsbehov, alternativt överavverkning? 1982/83:259 av () till industriministern om regionala utvecklingsinsatser i : AB:s koncernstyrelsefattade beslut om att lägga ned sulfatfabriken i . Olikalösningar för att rädda fabriken har utan framgång diskuterats. Avvecklingen kommer därför att ske sommaren 1983.Ytterligare 250 arbetstillfällen försvinner från kommun, som är hårt drabbad av arbetslöshet. Ett stort behov föreligger av att snabbt tillskapa nyaarbetstillfällen i . Är därför industriministern nuberedd att bevilja i extra anslag för regionalautvecklingsinsatser i ? 1982/83:260av () till socialministern om extra pensionshöjning förstats- och kommunalpensionärer: Ett av valrörelsens fyraprioriterade socialdemokratiska löften innebar bl. a. en extra höjning av 1983års pensioner. Höjningen föreslogs sedermera i den s. k. löftespropositionen(1982/83:55), där socialministern formulerade sig på följande sätt: "Föratt ge en viss kompensation för prisökningar föreslår jag att enextra höjning av pensionsbeloppen genomförs . Denna höjningbör få formen av ett särskilt tilläggsbelopp till basbeloppet på ." Höjningen har genomförts. Men minst 250 000pensionärer, som pensionerats ur statlig eller , har ställtsutanför, trots att de liksom andra pensionärer skall åtnjuta s. k.värdesaker pension. Genom att avtalskoppling föreligger mellan basbeloppet enligtlagen om allmän försäkring och stats- och kommunalpensionärers slutgiltigapensionsförmåner saknar särlagstiftning om tilläggsbelopp till basbeloppetpraktisk verkan. Extrahöjningen försvinner genom samordning av den allmännapensionen med den statliga och kommunala kompletteringspensionen. Jag villmot den redovisade bakgrunden ställa följande frågor: Var man iregeringen vid framläggandet av proposition 1982/83:55 Nr 77 medveten om att stats- och kommunalpensionärernai motsats till alla andra Tisdaeen den pensionärer inieskulle få del av den utlovade extra pensionshöjningen? Vilka åtgärderavser statsrådet vidta i syfte att tillförsäkra stats- och kommunalpensionärernaden extrahöjning av pensioner som de i Meddelande om rättvisansnamn borde ha samma rätt till som alla andra pensionärer? 7§ Kammaren åtskildes .