prot · G60924 · 1982-12-31 00:00:00 — För att förbättra trafiken krävsomfattande åtgärder på såväl kort som lång sikt. Jag har vid en överläggning med SJ:s ledning fåttförsäkrat att SJ för att klara den kommande vintertrafiken nu har vidtagit allade åtgärder som varit möjliga. För Uppsalatrafiken kan jag informera om att bl.a. följande åtgärder bUr klara till . SJ harorganiserat om sin snöberedskap och höjt beredskapen väsentligt. Personalen harförstärkts, och den maskinella utrustningen har förbättrats. Ett stort antalväxlar på flera stafioner mellan och har byggts in ochförsetts med elektrisk uppvärmning. Även på bangården här i harväxlarna förbättrats. - Informationentill kunderna kommer att förbättras bl. a. genom att , m. fl.stationer ansluts fill det system för automatisk tåglägesinformation som nufinns i . - Tidtabeller ochtrafikuppläggningen har ändrats för att ge ökade möjligheter att hålla tidernatrots eventueUa tågstörningar. - För att ökadriftsäkerheten i .lokaltågstrafiken i genomför SJ ochlandstinget ett åtgärdsprogram med bl. a. omlindning av motorerna och ombyggnadav vagnarna. I regeringens ekonomisk-politiska proposition föreslås att SJ får25 milj. kr. i tillskott för att möjliggöra fortsatt ombyggnad av pendeltågen.En ny avisningshall tas vidare i bmk i . SJ räknar med att dessa åtgärderockså bidrar till att förbättra Uppsalatrafiken. Jag vill klargöra att Uppsalatrafikenstillförlitlighet också beror på hur spår kapaciteten ordnas iStockholmsregionen. För att tillgodose det framtida trafikbehovet behöverspårkapaciteten byggas ut såväl söder som norr om . För att få tillstånd en överenskommelse mellan SJ och i-Stockholms län om vilkaåtgärder som skaU vidtas och hur kostnaderna för dessa skall fördelas avser jagtillsätta en särskild förhandlare. Jag kan också nämna att i regeringens ekonomisk-polifiskaproposition föreslås att SJ får 35 milj. kr. för att göra det möjligt att sättai gång med att bygga dubbelspår mellan och . Arbetet kanstarta så fort SJ och träffat en överenskommelse om kostnadsfördelningen.Jag ser denna åtgärd som ett viktigt steg i riktning mot en lösning av SJ:strafikproblem. Om åtgärder för att förbättra tågtrafiken mellan Uppsalaoch Om åtgärder för att förbättra tågtrafiken mellan Uppsalaoch AnL 20JÖRGEN (): Jag tackar kommunikafionsministern för svaretpå min fråga. Tågtrafiken meUan och har under fleravintrar fidigare varit utsatt för svåra störningar. Det hat varit en klen tröstför Uppsalapendlarna att liknande störningar har förekommit på andra ställen.Det har varit besvärande förseningar, antalet sittplatser har interäckt till och dessutom har informationen i samband med tågförseningarna varitobefintlig eller otillräcklig. Ordföranden i , ,beskrev situationen så här i : Bara iundantagsfall håller tågen normala tider. Vi får i genomsnitt räkna med entimmes extra resfid per dag. Och vi tvingas dessutommånga gånger att tillbringa resan i överfulla sovvagnskorridorer. Det är mot den här bakgrunden inte så konstigt att demånga tusen ; Uppsalapendlarna nu frågar sig: Vad har gjorts och vad görs föratt undvika en upprepning under den nu instundande vintern? Bekymren med tågpendeln mellan och harlett till att många slutat åka tåg och i stället gått över till bil. Tyvärr harockså många tågpendlare tröttnat och flyttat från till , trotsatt de helst - vilket inte heller är så konstigt - hade velat bo kvar iUppsala, om bara pendeltrafiken hade fungerat bra. Det är enligt min mening viktigt att man underlättar fördem som väljer att pendla. Det måste vara en strävan att arbeta för valfrihetvid avvägningen när det gällei; bostad och arbetsplats genom högklassigakommunikafioner längs hela axeln . Ingen kan säga att dekommunikationerna har varit högklassiga. Jag vill gärna säga att det inger hopp närCurt redovisar ett antal konkreta åtgärder som SJ har vidtagit ochavser att vidta. Informationssystemet skall förbättras. Det är naturligtvis braom tågresenärerna på ett tåg som stannat får veta varför tåget står stilla.Det är bra om man också på annat sätt kan förbättra informationssystemet. sade i den frågedebatt jag hade med honomför sedan, Uksom säger , att den nyaavisningshallen ute i skulle vara klar i god fid före den instundandevintern. Enligt skulle den hallen få en kapacitet som är tiogånger större än de anläggningar har som finns för att avisa lok ochvagnar. Jag vill därför gärna ställa en följdfråga: Är denhallen klar att tas i bruk när vintern börjar? Jag nöjer mig i mitt första inlägg med den följdfrågantill kommunikationsministern. 21Kommunikationsministern : Herr talman! Jag kan på svara, att jag hade tillfälle att besöka avisningshallen i går. Såvittjag förstår kommer den att invigas under den här månaden. Detinnebär således att den kommer att vara klar att tas i bruk, därest vi skullefå en vädersituation liknande den vi hade mellan jul och nyår . Jagvågar säga, vilket jag också förmodar att har klart för sig,att man gör allt vad som kan göras. Det innebär att även resenärerna frånUppsala kommer att få en bättre trafikstandard. Däremot kan jag naturligtvisinte lova att det aldrig mer kommer att bli fråga omtrafikproblem vad gäller Uppsalatrafiken. Det är omöjligt att helt gardera sig.Det är i stort sett ogörligt att lämna garantier för att det inte bUrstörningar, därest det blir kraffiga oväder. I varje fall är det inte ekonomisktrimligt att hålla en sådan beredskap att man allfid kan klara exceptionellaförhållanden. Till saken hör också att vissa av de åtgärder på det här områdetsom vi tagit upp i gårdagens proposition ger effekt först . Detgäller exempelvis utbyggnaden av dubbelspåret i . OmArnös trafikförbindelse med fastlandet AnL22 (): Jag har naturHgtvis full förståelse för att kommunikationsministerninte kan lova att det aldrig kommer att bU störningar i pendeltrafiken ellernågon annan trafik. Och det är ju inte heller det saken gäller.Uppsalapendlarna har liksom andra resenärer säkert full förståelse för att detkan uppstå störningar i trafiken i samband med ett snöoväder. Det man inte harförståelse för är att förseningarna är regelmässiga, långa och återkommer dagefter dag, . Man har inte heller förståelse för attinformationen om förseningarna varit otillräcklig eller obefintUg. På depunkterna - det vill jag gärna säga - verkar det som om nutar krifiken, som varit omfattande, både här i och i massmedia, påallvar genom att presentera ett program för att komma till rätta med svårigheterna. Detär klart att det finns en viss kvardröjande skepsis hos luttradeUppsalapendlare. Jag vill uttrycka den förhoppningen -jag är övertygad om attkommunikationsministern delar den - att denna skepsis skall vara borta när denhär vintern är över. Skulle så inte vara fallet finns det ju frågestunder här iriksdagen också . Än en gång - tack för svaret! Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på fråga1982/83:62 om Arnös trafikförbindelse med fastlandet AnL 23 Kommunikationsministern.CURT : harfrågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att amöbornaockså fortsättningsvis skall ha en direkt förbindelse till fasfiandet i det egnalänet. Nuvarande färja ochfärjelägen är utslitna och måste ersättas för att amöborna skall få en säkerfärjeförbindelse. Flera olika alternativ har OmArnös trafikförbindelse med fastlandet En investering i nuvarande färjeled eller en broförbindelse överGrönsö visade sig bli orimligt dyra. Detsamma gäller för en ny lindrivenfärjeled mellan och . Farleden måste då av säkerhetsskäl flyttastill Arnöfjärden väster om . Meden ny lindriven färja fill Oknö får de ganska få bofasta amöborna en säker ochbra förbindelse till fastlandet. Den valda lösningen är mellan 9 och 15 milj.kr. biUigare än de andra alternativen. Jag är givetvis medveten om att det ibörjan kan uppstå vissa problem för öborna, men jag är övertygad om attkommunen, och öborna själva skall kunna lösa dessa problem. AnL24 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret, även om dettyvärr inte innehåller så mycket positivt. Bakgrunden till min fråga - jagupprepar det här - är att regeringen så reservationslöst följt vägverketsförslag och uppenbarligen inte tagit intryck av vad som anförts av kommun,länsstyrelse, en oparfisk utredningsman, ,länsanfikvarien, de boende på m. fl. Omman tar del av alla synpunkter skall man finna att gjort en tämligenensidig analys, medan man från andra instanser haft ambitionen att göra en merallsidig konsekvensbeskrivning. Vägverkettar upp de egna ekonomiska effekterna, som dessutom grundar sig på ett tveksamtberäkningssätt. Det enda som man framhåller som negativt för amöborna i och medborttagandet av förbindelsen med det egna länet är att det blir längretill centralorten , vilket man betraktar som en ringa olägenhet. Vadsom inte framgår är att ett flerhundraårigt samband bryts, att en församlingdelas utan att direkt vägförbindelse finns, att amöbornas väg tillförsamlingskyrkan förlängs , till dagligvaruaffär från 5 till31 km, till förskola och låg- och mellanstadieskola från 12 tiU osv. Dessutomökar samhällets kostnader genom att t. ex. varje lantbrevbä-rartur förlängs med25 km. Samma förlängning av vägen blir det för sopbil, slamtömningsbil,kraftverksbil m. m. Vidare måste kraftverket lägga om elnätet fill en kostnadav ca . Jag vill ställa en följdfråga tiUkommunikationsministern: regeringen tagit del av dessa uppgifter, och hurär det i så fall möjligt att inte beakta dem vid ett ställningstagande? AnL 25Kommunikationsministern : Herr talman! Kostnaden för det alternativsom vi har förordat belöper sig till 2,5 milj. kr. Ett färjalternativ somskulle innebära att man så att säga landade i sin hemkommun skulle kosta 7,5milj. En högbro till Grönsö skulle kosta 15,7-18,2 milj. kr. Detta är dealternativ som regeringen har haft att pröva. Jag har inte haft någon anledningatt ifrågasätta riktigheten av de här siffrorna. De har lämnats av vägverketoch, i den mån det gällt flyttning av allmän farled, av . Enflyttning av den allmänna farleden kommertroligen att belöpa sig fill högre belopp än jag här har angivit. Vidare har jag erfarit att har haft diskussionermed kommunen för att försöka finna en gemensam ekonomisk lösning avalternativet högbro. erbjöd sig därvid att betala 5-6 milj. kr. föratt finansiera det alternativet. Den bedömning som vi har gjort är att den nu föreslagnalösningen innebär att amöborna får en effektivt fungerande förbindelse medfastlandet, och vägen till blir endast längre. Som jag sade imitt svar är jag medveten om att de problem som följer med denna omläggning -bl. a. förändringar som man är tvungen göra beträffande skolgång - kan te sigsvåra för öborna och att de därför känner sig irriterade. Eftersom vårt landbefinner sig i en svår ekonomisk situation har jag för mitt vidkommande fastnatför att välja det alternativ som innebär en anläggningskostnad istorleksordningen 2,5 milj. kr. Det ger dock de 15 fast boende amöborna enrafionell förbindelse. Om Arnös trafikförbindelse med fastlandet AnL 26ROSA ÖSTH (c): Beträffande flyttningen av farleden vill jagframhålla att använder av den tunga sjöfarten den västrafarleden. Den är 700 m kortare. Den är rakare och dessutom icke belagd med denhastighetsbegränsning som gäller för den östra farleden. Det är över huvudtaget inte bevisat att farleden behöver flyttas. Jag nämnde tidigare att sätt att göraberäkningar är något tveksamt. Det som har ifrågasatts är sätt attgöra kostnadsjämförelser. Man har kommit fram fill att en broförbindelse tersig, som man säger, orimligt dyr jämfört med en lindriven färja. När man jämför ett objekt med tång livslängd, i detta fallen bro, med ett objekt som har kortare livslängd, i detta fall en färja, skallman välja en jämförelseperiod som svarar mot det mer varaktiga objektetslivslängd. Den rimliga jämförelseperioden skulle alltså i detta fall röra sigom i stället , som använder sig av. Vid en sådanberäkning bUr ett broalternativ t. o. m. billigare än en färja. En bro skulle fylla en viktig funktion, inte bara förpermanent- och fritidsboende på ön utan även för det rörliga friluftslivet, därArno kommer att ha en betydande uppgift att fylla i den fortsattaMälarplaneringen. Eftersom regeringens beslut har skapat mycket storbestörtning inom kommun och län, är det sannolikt att det kommer att bli någonform av uppvaktning framöver. Min förhoppning är trots allt att kommunikationsministernär beredd att ta upp ett fortsatt resonemang i ett sådant sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. Torsdagenden .11 november 1982 9§ Svar på fråga 1982/83:61 om vattenregleringen i har frågat mig när regleringsåtgärderna för Hjälmarenberäknas kunna genomföras. Iproposition 1979/80:91 redovisade dåvarande jordbruksministern betänkandetÄndrad vattenhushållning för och uttalade att han i allt väsentligtanslöt sig fill det förslag som hade lagts fram. Kostnaderna för att genomföraförslaget beräknades till ca 8 milj. kr. Regeringenföreslog statligt stöd till fortsatt utrednings- och projekteringsarbete fören ändrad vattenhushållning i och därmed förenade åtgärder.Medelsbehovet för /81 bedömdes kunna inskränkas till 0,5 milj.kr. beslöt i enlighet med regeringens förslag. Regeringen harsedermera bemyndigat i län att disponera högst 800 000 kr.för det fortsatta utredningsarbetet. Dessa medel avsåg kostnader för att tafram detaljförslag till olika åtgärder samt en ansökan till . Ibörjan av tog i län initiativet fiU en arbetsgruppmed uppgift att ta fram ett detaljförslag tUl . Gruppen bestårav representanter för huvudintressenterna i ett blivande vattenförbund.Förrättning pågår om bildande av ett sådant förbund för , vilketbl. a. skulle ta hand om ansvaret för reglering. Efter vad jagerfarit räknar den arbetsgrupp, som jag här har talat om, med att en ansökanfill vattendomstol skaU kunna ges in . Under samma periodräknar förrättningsmannen med att ett vattenförbund skall ha bildats. Jag kaninte uttala mig om hur ansökningsmålet kan ta hos , menjag tar för givet att det genomförs så snabbt som det är möjligt. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 28 (): Jag tackarför jordbruksministerns svar. Riksdagenbeslutade om ändrad vattenhushållning i . Beslutet utmynnade iutredningar om vattenförbund och vattendom samt också hur kostnaderna skulletäckas. Jordbruksministern har här givit mig en fillfredsställanderedovisning om hur utredningsarbetet har bedrivits. Förberedelsernaför en vattendom är i stort sett slutförda, och det nuvarandevattenvårdsförbundet, som är en mindre formell sammanslutning än det kommandevattenförbundet, har tydUgen möjlighet att inlämna ansökan fillvattendomstolen. Arbetet med bildande av vattenförbundet, som ju skall ge enjuridiskt bindande bas för det fortsatta arbetet, har blivit försenat. Det ärdå ett klart besked att arbetet med denna fråga skall vara avslutat och attförbundet skall kunna bildas . berör ju tre län, och utredningensförslag om vattenförbund täcker det behov av samarbete som föreligger. liggerockså "Hur skall kostnaderna regleras?" Det har nämligen ocksåbetydelse med avseende på fidpunkten för genomförandet. beslutinnebar också ett principiellt ställningstagande till att staten skullebekosta de nya dammluckorna och rensningen av . Tidigarediskussioner i ärendet har i hög grad gällt synpunkter om eventuelltmotstridiga behov för jordbruksintressena och fritidsintressena. Det borde intevara så. I stället är återställandet av de markområden som för hundra årsedanblev bördig jordbruksmark också ett stort naturvårdsintresse. Det hartillskapats ett kulturlandskap värt att bevara. Idetta område har också de ursprungliga fågelsjöarna Östra och återskapas med fria vattenspeglar och ett rikt fågelliv som intresserarmånga människor. Blir bara regleringsåtgärderna snabbt genomförda ochvattenförbundet bildat, finns också möjlighet att hålla ett jämntvattenstånd i till nytta för såväl insjöfisket som fritidsintressena. Därförfinner jag, herr talman, det angeläget att också få fråga jordbruksministern omhan avser att föreslå fullföljande av beslut även när det gällerkostnaderna för regleringen. Mitt svar på den punktenär ja. AnL30 (): Jag tackar för det svaret, som innebär att de nuvarande problemenkommer att kunna lösas. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1982/83:71 om verksamheten vid AB AnL 31 FörsvarsministernBÖRJE : har frågat mig om jag och regeringen är beredda atttillmötesgå de önskemål om åtgärder från statens sida som framförts avföretagsledningen och de anställda vid . har medhänvisning till framförda önskemål ställt frågor om tre åtgärder, nämligen 1. tidigareläggning av vissa försvarsbeställningar, 2. aktivt stöd åt företaget i dessexportansträngningar, 3. uppmjukning av tillämpningen av nuvarandeexportregler. Försvarets behov av ammunition,' krut och sprängämnen har minskat successivt under senareår. Detta beror dels på lägre förbrukning under Om verksamheten vid AB fredsutbildningen, dels på ändrade normer för hur storaberedskapslager som behövs. riksdagsbeslut om totalförsvarets framtidautveckling framhölls att stora omställningsproblem inom ammunitionsindustrinkan förutses . Vidare framhölls att det är nödvändigt med ensamordning och strukturförändring av ariimunitionsindustrin. Jag anser motdenna bakgrund att tidigareläggning av vissa beställningar inte är någonlämplig lösning, eftersom detta skulle skapa ännu större framtida problem förförsvarsindustrin. I planerna finns upptaget en kompletteringsanskaffning avett visst antal arfilléripjäser fill svenska armén (haubits 77). Dennaanskaffning var i försvarsbeslutsdiskussionerna ett objekt på marginalen. Denansågs inte kunna inrymmas i den lägsta ekonomiska nivån - som utgörplaneringsinriktning. Med hänsyn till sysselsättningsläget i anser jagdock att den aktuella kompletteringsanskaffningen av haubits 77 nu böreffektueras. För är en sådan order värd ca 60 milj. kr., vilketmotsvarar ungefär 200 årsarbeten i . När det gäller frågorna om exporten konstaterar jag att riktlinjeroch regler för svensk vapenexport har utretts och resulterat i enlagstiftning som träder i kraft . beslut har tagitsunder stor enighet. Mot den bakgrunden finner jag att det inte är aktuellt mednågon översyn rörande tillämpningen av dessa regler. AnL 32BENGT WITTBOM (m): Jag vill tacka försvarsministern för svaret på min fråga. AB är som läns största industriarbetsplatsav mycket stor betydelse för sysselsättningen i sin region och i hela vårt län.Företaget betraktas traditionellt av människorna där som en trygg och stabilarbetsplats. Det beror dels på att man i långa fider har den erfarenheten avBofors, men det beror också på att har haft och har stora affärer medsvenska staten och svenska försvaret. kommun har i dag36 500 innevånare. Av dessaförvärvsarbetar strax under 19 000 människor. På jobbar 8 300 avdessa, dvs. av samtliga förvärvsarbetande i . Detta understrykervilken utomordentligt stor betydelse företaget har för människorna i Karlskogaoch för hela kommunen. Det är därför enligt min mening av utomordentligt storbetydelse att försvarsministern och regeringen gör vad som är möjligt för attunderlätta för företaget i den nuvarande litet besväriiga situationen. Vad gäller företagets och personalens önskemål om insatservill jag framföra till försvarsministern att det är ett bra besked för Boforssom kommer i svaret. Det ger i alla fall vissa möjligheter att överbryggaproblemen. Vad gäller reglerna för export och tillämpningen av demvill jag självfallet understryka att vi till allra största delen är heltöverens om dessa regler. Jag vill dock också säga att det naturligtvis ärmycket viktigt för ett företag som , som för sinverksamhet är så beroende av den tillämpning regeringen har av sina regler, attfillämpningen sker med långsikfig konsekvens, så att företaget kan planera sinproduktion och använda sin personal på ett sätt som är bra för både företagetoch personalen. Föratt göra diskussionen kort, herr talman, vill jag än en gång tackaförsvarsministern för svaret. Jag är övertygad om att beskedet kommer attmottas med glädje av de anställda i och av företaget. Vidremiss av propositionerna 1982183:50 och 55 Primärt bör det naturligtvis vara industrins ansvar att genomföraerforderliga strukturförändringar. De nödvändiga strukturförändringarna måsteockså ske under socialt acceptabela former. Med hänsyn fill den vikt jagtillmäter behovet av en svensk försvarsindustri kommer jag att uppmärksamtfölja utvecklingen inorn denna industrigren och ta erforderliga initiafiv. Jagkommer att ha ett bättre underlag i vår. Överbefälhavaren skall nämligen dåredovisa ett uppdrag som belyser den nuvarande planeringens konsekvenser förammunitionsindustrin. Exportav krigsmateriel kan i vissa fall vara ett sätt att främja en kontinuerligbeläggning inom försvarsindustrin.' Jag vill dock betona att den svenskaförsvarsindustrins kapacitet bör vara anpassad till den svenska försvarsmaktensbehov. Planeringen av försvarsmaktens materielinköp får inte heller grundas påförutsättningen att vi skall exportera vissa kvantiteter krigsmateriel.Materielplaneringen måste alltid utgå från våra egna behov. Någon uppmjukning avreglerna är således inte aktuell. Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Vid remiss av propositionerna 1982/83:50 och 55 Föredrogsproposifionerna 1982/83:50 om vissa ekonomisk-polifiska åtgärder m. m. och1982/83:55 om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 34 (): devalverades den svenska kronan . Vimoderater krifiserade denna alltför grova chanstagning med ekonomi,och vi var oroliga för att regeringen inte skulle följa upp devalveringen meden tillräckligt ansvarsfull ekonomisk poHtik. I den proposition som nuläggs fram besannas våra farhågor. Densocialdemokratiska regeringen har skrivit ut en döbelnsmedicin. 1 bästa falllindras kanske sjukan om konjunkturen vänder 1984. Men eftersom man inte görnågonting åt sjukdomens verkliga orsaker, blir morgondagens lidanden sjufaltvärre och behandlingskraven i motsvarande mån hårdare. Det bUr tillfälle attsenare återkomma till detaljerna i regeringens förslag Vid remiss av propositionerna 1982/83:50 och 55 Jag tänker därför bara kommentera den s. k. strategisom förespråkas och de förutsägelser som regeringen gör om utvecklingen nästaår. Regeringen väntar ingen draghjälp utifrån. Deninternafionella utvecklingen förväntas bli svag. Här hemma kommer utvecklingen att förete alla klassiskatecken på åtstramning: låg ekonomisk fillväxt, hög arbetslöshet och sjunkandeprivat konsumfion. Men tvärtemot vad som brukar ske vid en åtstramning rusarinflafionen i höjden. Den positiva effekten - låga prisökningar - uteblir.Detta kallar visserligen regeringen en "produktionsexpansiv" politik- vad det nu är- men det är givetvis inget annat än gammal hederUg åtstramning.Men åtstramningen drabbar , som jag sagt förut, ensidigtnäringslivet och de enskilda människorna. Den polifiska och för den delen ocksåden fackliga sektorn undantas helt från åtstramningen. Det är inget glatt budskap regeringen presenterar. Men detär ändå delvis glättat. Prisstegringarna på är för lågt satta. Det mestatalar för att priserna stiger med betydligt mer. Att arbetslösheten inte skulleöka verkar osannolikt. Bara inom handeln och den privata tjänstesektornförsvinner sannolikt 15 000-20 000 jobb som en följd av åtstramningen. Detmesta talar - tyvärr - för nya arbetslöshetsrekord . Och skulleregeringen försöka skyla över det genom ännu mera pengar tillarbetsmarknadsstyrelsen, kommer budgetunderskottet att växa ytterligare ocharbetslösheten i stället att öka , när AMS-jobben ärslutförda och miljarderna förbrukade. Bytesbalansunderskottet förväntas bli 26 miljarder nästa budgetår.Det är ett nytt rekord. Budgetunderskottet stiger innevarande budgetår från 76miljarder till 90 miljarder enligt regeringens egen bedömning. Också det ärnytt rekord. Trots denna dramatiska ökning är siffran orealisfiskt låg, om inteslakten på de heliga korna påbörjas omgående.