prot · G609147 · 1982-12-31 00:00:00 — frågade vad uttrycket atttillgängligheten skall hävdas starkare än innebär. Ja, precis vad somsägs. Det är inte fillfredsställande med den dispensgivning som har skett fråntillgänglighetskraven. Därför måste vi se till att vi kan hävda kravet påfillgänglighet starkare än som hitintills har skett. Hur mycket starkare äromöjligt att f. n. Dettillhör det arbete vi håller på med och har mycket stark anknytning fill fråganom vilka ekonomiska villkor som kan skapas för tillgängligheten i vårabostäder. frågade också, om jag uppfattadefrågan rätt, vem som skall bära kostnaderna för ökad tillgänglighet, framförallt kostnaderna för hissar - om det är kommunerna, landstingen,bostadsföretagen eller hyresgästerna. Ja, det skulle i och för sig finnasmycket goda skäl för att landstingen bar dessa kostnader, och i någon månprimärkommunerna. Men hitintills har varken landstingen eller primärkommunernakommit och erbjudit sig att ta över dessa kostnader. Det hävdas från båda deltagarna i debatten atttillgängligheten egentligen är en samhällsekonomisk vinst, men att den fallerpä olika konton. Den största fördelen ur ekonomisk synpunkt faller i så fall pålandstingen, och det hade mot den bakgrunden i och för sig kunnat finnas skälför att kostnaderna skulle drabba landstingen. Men något sådant intresse harjag ännu inte funnit från landstingen. Då får man överväga vilka övrigaalternativ som står till buds. Det alternativ som ligger närmast till hands äratt de boende gemensamt bör svara för att det totala bostadsbeståndet har enönskvärd tillgänglighet. Vi får försöka att finna metoder för att fördela omkostnaderna inom bostadssektorn på ett sådant sätt att vi får tillräckligaresurser för att uppnå det mål vi uppställt. Vi arbetar f. n. utifrån dessaförutsättningar. Man kanske också kan tänka sig att om alla får vara med ochbetala sin andel för tillkomsten av hissar sä kommer alla också att vilja hahiss - eftersom de ändå deltar när det gäller kostnaderna. Den sista frågan gällde hur ombyggnadskraven skallutformas. Både och har varit inne påfrågan om vilken roll kommunerna skall spela och vilka rättigheter de skall hai det här sammanhanget. För det första vill jag säga att jag ofta upplever attmånga talar om att nu skall vi decentralisera besluten, nu skall vi föra överbeslutanderätten på kommunerna, nu skall vi avbyråkrafisera. Men sägervissa debattörer: Vågar vi verkligen lämna det här till kommunerna, vågar viverkligen lämna det här till landstingen? De har ju olika värderingar och olikautgångspunkter. Men tar vi ställning för att det skall.ske endecentralisering, måste vi acceptera att det blir olika beslut, beroende på deolika värderingar som företräds av majoriteten i de skilda kommunerna. Detfinns då ingen annan lösning på problemet, såvitt jag kan se, än att man sertill att ändra på den politiska sammansättningen i kommunerna, så att devärderingar vi vill främja kan komma bättre till uttryck än f. n. Det finns ju inte något område där kommunerna kan gestotal frihet, utan det finns i samhället övergripande mål som innebär attsamhället skall och måste ta över den kommunala självstyrelsen. Ett sådantövergripande mål är att alla skall ha tillgäng till samma möjligheter fillutbildning, ett annat är den sociala tryggheten. Man kan också säga, tyckerjag, att omsorgen om de Om förbättring av de handikappades bostadsmiljö m. m. Om förbättring av de handikappades bostadsmiljö m. m. handikappadeoch fillgängligheten i våra bostäder är ett sådant här övergripande mål, därsamhället måste ta ett ansvar för att målet uppnås. Mot den bakgrunden är vår inställning, när vi nu gerplanverket - , hoppas jag- i uppdrag att utarbeta en särskildombyggnadsnorm för att vi bättre skall kunna anpassa oss till behovet av varsamförnyelse o. d., att detta icke får förenas med att det i kommunerna blirlättare att lämna dispens från kraven på tillgänglighet. Nej, avsikten är - somjag har sagt - den motsatta, att kraven på tillgänglighet skall hävdas starkareän hitintills. Vi skall emellertid också ha klart för oss - och jag harinte uppfattat att någon av talarna här haft någon annan mening - att vi kommerinte att klara den här frågan på ett anständigt sätt genorn att skärpa normeroch regler och försvåra dispensgivningen. Vi måste se till den ekonomiskaverkligheten, för vad som kommer att hända - det är för resten redan så, ochdet är därför vi har denna situafion - är att kommunerna finner att de som ägerbostäderna inte anser det ekonomiskt lönsamt att bygga om sina hus. De avstår istället från att göra detta, och då uppkommer aldrig dispenssituationen. Därförmåste vi se fill att de åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten och föratt installera hissar blir sä litet ekonomiskt belastande, just i det speciellafallet, för dem som skall svara för att fastigheterna byggs om, att det inteuppstår ett motstånd som leder till att det inte blir någon ombyggnad. Viarbetar f. n. utifrån de förutsättningarna, och våra möjligheter att nå måletberor på vilka utvägar vi kan finna för att göra en sådan omfördelning av deekonomiska resurserna, att den som sätter in en hiss inte bestraffas utanbelönas. 77MARGARETA (): Jag uppfattar bostadsministern så, att hananser att ansvaret för de överkostnader som det oftast handlar om iombyggnadssammanhang skall bäras av de boende gemensamt. Och skall vi ta allaboende, sä ser vi till hela landet, eftersom vi ju bor allihopa. Detta kan mandå tolka så, att det är statliga medel som skall fill. Under alla förhållanden finner jag att bostadsministernletar efter möjligheter att ta det här kostnadsansvaret via samhället. Jagförstår att det ännu inte går att få något klart besked om hurkostnadsfördelningen skall ske, eftersom utredning pågår, men jag villunderstryka att ett sådant besked är mycket viktigt. Det påverkar jufastighetsägarnas intresse för att söka lösningar, som bostadsministern harsagt. Det påverkar också de boendes intresse av att acceptera förändringar. Och- framför allt - det påverkar människors möjligheter att bo kvar efterombyggnaden. Vissa ombyggnader har lett till att helt andra än de sombodde i huset före ombyggnaden har flyttat in. Alltför höga boendekostnader hartvingat många att söka sig bort. De som kommit efter har bättrebetalningsmöjligheter. Jag vill också konstatera att handikappade och särskiltäldre handikappade har lägre inkomster än motsvarande grupper i befolkningen idess helhet. Därför är det fel grupper som motas bort, varvid de inte får någonnytta av de åtgärder som vidtas. Jag vill bara i all korthet säga att vigivetvis inte skall föra en politik som driver bort de svaga grupperna frånderas bostäder, så att de får sämre möjligheter, utan den skall främjamöjligheterna att bo kvar. Hissarna är-hur löjligt det än kan låta att så stortavseende fästs vid dem; det är ju mycket annat som inverkar på tillgängligheten- en viktig fråga när det gäller de handikappades möjligheter att bo kvar isina bostäder. Det gäller inte bara dem som är i traditionell meninghandikappade, utan det gäller framför allt den .ständigt ökande andelen aväldre personer i befolkningen. Vi kommer framöver att ha en stor grupp avpersoner , och de kommer att ta i anspråk en stor del av samhälletskostnader. Men det skulle vara ur samhällsekonomisk och alldeles säkert urhumanitär synpunkt fördelaktigt, om vi gemensamt kunde finna former somunderlättade för dessa grupper att bo kvar i sina bostäder. Därmed skulle viförbättra möjligheterna till utökning av öppenvården inom åldringsomsorgen. Det var mot den bakgrunden som jag sade att det i och försig finns goda skäl för att landstingen skall betala omfördelningen. spelardet inte så stor roll om denna görs på annat sätt, men det är vår strävan attfinna former för att både de som på grund av ålder har svårt med rörlighetenoch de som av andra orsaker är handikappade skall få inte bara ökademöjligheter att bo kvar i sin bostad utan också ökade möjligheter att socialtoch kulturellt leva ett fullvärdigt hv, genom att kunna umgås med andramänniskor utan att vara hindrade av att deras bostäder inte är tillgängliga. Jag kan inte finna annat än att vi på denna punkt harprecis samma uppfattning. Vi får väl, var och en på sin kant, hjälpas åt medatt finna formerna för att förverkliga det som vi önskar och vill. Om förbättring av de handikappades bostadsmiljö m. m. 79MARGARETA (): Jag vill bara tacka bostadsministern för deupJDlysningar som vi har fått. har härigenom fått en vissförhandsanvisning om kommande förslag, och det är min förhoppning att detkomplicerade arbetet med stadsförnyelse kommer att få en mer social inriktningän vad fallet varit . Det var det som var avsikten med mininterpellation. Vi är många som hoppas att regeringens kommande s. k.ROT-program skall bli en verklig stimulans i den riktningen. Många grupper avhandikappade har rätt att vänta sig resultat. Vår fördelningspolitik måstekunna omsättas i handling. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1982/83:412 om langningen av spritdrycker har frågat mig i vilken mån jag tror att langningen avspritdrycker kan minska om Systembolaget på prov etablerar en lördagsöppenjourbutik i . Ensärskild expertgrupp har utvärderat den försöksverksamhet med lördagsstängdasystembutiker som pågick .1981. Syftet medutvärderingen var att ta reda på om lördagsstängningen ledde.fill någraförändringar i alkoholkonsumtionen eller i olika företeelser som kan ha medalkoholkonsumfion att göra, t. ex. våldsbrott. a. att polisens omhändertaganden av berusade personer på lördagaroch minskade påtagligt. Även antalet fall av misshandel, lägenhetsbråkoch ordningsstörningar minskade betydligt som ett resultat av försöket. När detgäller bl. a. alkoholkonsumtion och besök vid sjukhusens akutmottagningar gavtillgängliga data däremot inte belägg för att försöket hade haft någon effekt. Expertgruppenkunde inte få några säkra uppgifter om förändringar av langningens omfattningunder försöket. Av den enkät som sändes ut till samfliga polisdistrikt framgickatt ansåg att omfattningen av langningen var oförändrad underförsöksperioden. Defördelar som kunde redovisas som ett resultat av lördagsstängningen ledde tillatt fattade beslut om att Systembolagets butiker skall hållaslördagsstängda i framfiden. Det förutsattes att effekterna av en permanentlördagsstängning skulle följas noga med avseende på- olika alkoholpolitiskafaktorer. Motdenna bakgrund anser jag att det är angeläget att de långsiktigaalkoholpolitiska verkningarna av lördagsstängningen följs upp , när man harfått erfarenheter av . För min del anser jag att manmåste överväga att ompröva frågan, om det visar sig att de positiva följder somtidigare har kunnat noteras inte är bestående eller om lördagsstängningen t. o.m. haft negafiva konsekvenser utöver den sämre service till invånarna som denfaktiskt innebär. Jaghar tidigare i är tillsatt en särskild arbetsgrupp som kommer att studera delångsiktiga effekterna. Arbetsgruppen beräknas redovisa sina resultat . I avvaktan på detta är jag inte beredd att f. n. förordanågon förändring av öppethållandet. 81 (): Jag ber attfå tacka för svaret. Närriksdagen fattade beslutet för , , att stängaSystembolaget fr. o. m. , var faktiskt bådestatsrådet och jag tveksamma. Då var statsrådet riksdagsman, och av riksdagenshandlingar framgår att vi båda var tveksamma till om antalet berusade personer,antalet ingripanden på grund av lägenhetsbråk, antalet misshandelsfall ochantalet ordningsstörande handlingar hade något sam- band med lördagsstängningen. Vi sade också då att ingenentydig totaleffekt av de tidigare försöken kunde konstateras. Vi pekade på deuppenbara riskerna för ökad langning. Därför är det naturligt att jag frågar omstatsrådet är lika tveksam som för bara . har det som sagt gått , och uppgifter om ökadlangning kommer in. Dessa uppgifter är naturligtvis inte särskilt vetenskapliga- det är mycket svårt att studera denna verksamhet vetenskapligt. Förut såldes spriten mera öppet på gator oeh torg. I dagkan man inte gå till och vinka med en hundralapp om man vill ha enhalvpanna, utan går det mycket mera dolt till. Man får först gå till herrPettersson på och betala vad det kostar, och sedan går man till enannan adress och hämtar. Men tjänar pengar gör langarna - skattefritt. Jag kan förstå om somliga nästan får hjärtflimmer när deupptäcker att en riksdagsman har vågat aktualisera tanken på att öppna enjourbutik . I tidningarna har man skrivit att jourbutiken skullevara öppen under hela helgerna, men det är alltså inte riktigt, det gällde baralördagsförmiddagarna. Men snälla ni som är oroliga, har vi faktiskt jourbutikerlitet här och var. Gå t. ex. till och titta - men gå försiktigt, förjourbutiken rör på sig. Den är som sagt illegal, oeh försäljarna har intespriten med sig, utan man kan möjligen fä en adress. Statsrådet har tillsatt en arbetsgrupp som skall utvärderaeffekterna av lördagsstängningen av systembutikerna. Det är bra. Men dettaskedde , och ännu har inget sammanträde hållits. Jagtycker det är anmärkningsvärt. Jag skulle vilja veta: Anser statsrådetverkligen att det skall ta , innan en statlig utredning kommer igång med detta arbete? Jag finner det mycket viktigt, och det upplever jag attockså statsrådet själv tycker, speciellt när jag läser det näst sista stycket isvaret. Om langningen av spritdrycker Det är alldeles riktigt att jag tillhörde detveksamma när beslutet om lördagsstängning fattades . Jag var en av demsom tyckte att vi borde ha haft , men det var enmajoritet av ledamöter som fattade detta beslut. Att det har tillsatts en arbetsgrupp är helt i enlighetmed beslut. Denna grupp, , började sitt arbete med attsamla in uppgifter. Det pågår alltså ett arbete inom ramen för gruppensverksamhet utan att den därför ännu har satt sig ned vid någotsammanträdesbord. Gruppen måste ha ett visst material först. Det är mycket svårt att veta om langningen har ökat. Jaganordnade en konferens dit jag kallade representanter förSystembolaget, , och . Det var mycket svårt att få fram några siffror, men man saderent allmänt att man inte trodde att langningen hade ökat. Inför denhär debatten har vi haft kontakt med ordningspolisen i Om åtgärder mot användningen av teknisk sprit iberusningssyfte Stockholm.Deras bild av lördagsstängningen är att den har gett ett ökat utrymme för demsom langar sprit. Det tror jag att vi kan vara överens om. Men polisen har ingasiffror eller bevis för den förändring som har skett. En allmän uppfattning ärdock att langningen har ökat. Det skall bli intressant att få del av denutvärdering av lördagsstängda systembutiker som vi kan förvänta . 83 (): Att jag påpekade att arbetsgruppen ännu intehar haft något sammanträde trots att den tillsattes för tre månader sedanberodde helt enkelt på att - som säkert minns -1, o. m.majoriteten av ledamöter var litet tveksam till lördagsstängdabutiker, även om man fattade beslutet att det skulle vara en permanent ordning.Riksdagen lade faktiskt in en liten brasklapp i beslutet, som innebar att man,om det skulle visa sig att nackdelarna blev stora, med kort varsel skulle kunnarätta till misstaget. Det var därför som jag menade att det är viktigt att ensådan här arbetsgrupp kommer i gång snabbt. Å andra sidan är det inte alltidnödvändigt att man träffas på ett sammanträde för att en arbetsgrupp skallbörja arbeta. Med det besked som statsrådet nu har givit mig bör jag kunnakänna mig lugnad. Det är viktigt att vi följer utvecklingen när det gällerlangningen. Också jag har varit i kontakt med folk inom Systembolaget, densociala världen och även polisen. Överallt framhålls att langningen är ettmycket besvärligt problem, som det är svårt att komma åt, så vi får säkerligenanledning att återkomma. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1982/83:471 om åtgärder mot användningen av teknisk sprit iberusningssyfte har frågat socialministern omregeringen avser att föreslå åtgärder i syfte att minska risken förförgiftningsfall till följd av att teknisk sprit används i berusningssyfte. Arbetet inom regeringen är sä fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Hanteringen av alkoholhaltiga preparat regleras i lagen(1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat.Socialstyrelsen är tillstånds- och tillsynsmyndighet. All hantering av teknisk sprit, etanol, är i principtillståndsbunden. Godkända alkoholhaltiga preparat får säljas fritt. Det ärdock inte tillätet att sälja alkoholhaltiga preparat till personer som kanantas använda dem för att berusa sig. Olovlig försäljning liksom olovlig reningmedför straffansvar. Etanolenär ofta svår att ersätta med andra preparat som inte kan användas Etanol är bl. a. ett mycket bra lösningsmedel och är iförhållande till flertalet andra sådana mindre giftig. I samband med ansökan om fillstånd att få köpa teknisksprit eller sälja alkoholhaltiga preparat prövar regelmässigtom det går att använda andra, från missbrukssynpunkt mindre begärliga ämnen änsprit. Om det inte går, överväger styrelsen om det är möjligt att tillsättadenatureringsmedel för att förhindra missbruk. För att få en uppfattning om hur omfattande det kändamissbruket av alkoholhaltiga preparat är har tidigare i årskickat ut en enkät till samtliga kommuner. Resultatet av denna undersökningberäknas vara klart . Jag kommer därefter att överväga omytterligare åtgärder är nödvändiga. Om åtgärder mot användningen av teknisk sprit iberusningssyfte 85BÖRJE (): Jag vill först tacka statsrådet för svaret på den fråga jag har förmedlat till ochriksdagens kammare. Bakgrunden till min fråga är kontakter som tagits frånläkarhäll, vari anförts att den tekniska spriten pä senare tid kommit att spelaen större roll bland alkoholmissbrukare. På sina håll har till sjukhuseninförts patienter som varit allvarligt förgiftade av teknisk sprit. Jag är väl medveten om att all hantering av teknisk spriti princip är fillståndsbunden. Alkoholhaltiga preparat som är godkända fårsäljas fritt. Detta gäller dock inte om missbruk kan tänkas förekomma. tycksdet vara så att missbruk förekommer. Och frågan blir då: Vilka ytterligareåtgärder kan vidtas från samhällets sida? Målet för tillståndsgivningen inom området är ju att sökamotverka att teknisk sprit oeh alkoholhaltiga preparat missbrukas ellerförorsakar skador. Vid bedömningen av en ansökan skall regelmässigt prövas bl.a. om det går att använda andra medel än sprit - medel som då skulle verkamindre begärliga för missbrukare. Om detta inte är möjligt av tekniska skäl, övervägsmöjligheten att tillsätta ett eller flera denatureringsmedel för att hindramissbruk. Vid en denature-ring blir produkterna så långt möjligt obrukbara förförtäring, utan att dén legala användningen försvåras eller omöjliggörs. Idetta system ligger givetvis problem inbyggda. Det kan påpekas attdenatureringsmedlen inte får vara hälsovådliga. Det lär vara så att det vid finns eninformell arbetsgrupp kring denatureringsmedel, I densamma ingår representanterför generaltullstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsen och AB Vin- &Spritcentralen. Jag vill fråga om denna arbetsgrupp lämnar någon regelbundenredovisning till eller har regelbundna kontakter med . Får jag vidare fråga sjukvårdsminister den här arbetsgruppen - som jag förstår följer utvecklingen med skärptuppmärksamhet - finns det någon direkt forskning på gång som förhoppningsvisskulle kunna leda fram till att det i allmänna handeln kan tillhandahållasspolar-. Om åtgärder mot användningen av teknisk sprit iberusningssyfte förgasar-oeh tändvätskor liksom rengöringsmedel av en beskaffenhet som gör dessapreparat omöjUga att missbruka i berusningssyfte? Om så inte skulle varafallet, är statsrådet beredd att ta något initiativ i avsikt att få till ståndsådan forskning för framtida tillverkning? Under /81 hade att ta ställningtill en proposition 179, där man på s. 33 och 34 behandlar frågan om olovligrening av teknisk sprit, som där kallas illegal renaturering. Här redovisas enstatistik över beslagtagna sådana varor och vätskor. anges 61 fall,och anges 26 fall. Jag frågar mig; Finns motsvarande statistik frånsenare år? Jag är tacksam för det svar som har lämnats av statsrådet,speciellt redovisningen av att är på gång med en enkät. De arbetsgrupper som arbetar inom socialstyrelsenhar som uppdragsgivare. Det är klart att departementet harregelbundna kontakter med i olika frågor och pä så sätt får deninformation som är angelägen att få i dessa sammanhang. Jag är för dagen inteberedd att ge några ytterligare kommentarer till den fråga som ställt. arbetar i enlighet med de riktlinjer som man därtycker är angelägna. Jag har också sagt i mitt svar att när fårresultatet av enkätundersökningen klart kan styrelsen ange andra insatser somden tycker är angelägna. Detta är en allvarlig fråga, eftersom vi kan finna attallt yngre människor använder teknisk sprit i berusningssyfte. Men för dagen ärjag som sagt inte beredd att redovisa några ytterligare åtgärder, utan jagavvaktar de resultat och de förslag som kommer att presentera. 87 (): Jag tackar för dessa ytterligare kommentarerfrån statsrådet. Jag tycker de vittnar om ett intresse för de här problemen ochockså om en berättigad oro. Det förekommer en mycket omfattande försäljning av teknisksprit. I den proposition jag åberopade redovisades det att den utgjorde ca 56miljoner liter, räknat i 100-procentig alkohol. Som en jämförelse kan nämnas attSystembolagets försäljning av spritdrycker utgjorde ca 100-procentig alkohol. Försäljningen av teknisk sprit och liknande äralltså betydligt större än försäljningen av spritdrycker. Detta ger en antydan omomfattningen av de risker från alkoholpolitisk synpunkt som hanteringen avteknisk sprit kan medföra. a. av detta skäl behöver vi ha en skärptuppmärksamhet på den här frågan. Jagar tacksam för det svar jag har fått. Låt mig också nämna att ärverksam på olika sätt. a. har ett informationsmaterial om missbruket avalkoholhaltiga preparat skickats ut till socialnämnderna ute i kommunerna.Socialstyrelsen redovisar där ettmycket intressant arbete som har gjorts i Nr147 kommun, där man genom kontakter med försäljarna av Tisdaeenden preparaten och på andrasätt har nätt en mycket stor framgång och där ly i 1933 försäljningen har minskat.Arbetet bedrivs alltså på många olika sätt. Om åtgärder mot Anf. 89 (): användningen av Till detta har jag bara att säga att jag ytterligare vill teknisksprit i understryka min tacksamhet för de synpunkter som lämnats och för berusningssyfte redovisningen av det arbete som pågår på olika håll i landet.Det är viktigt att man sprider kännedom om de insatser som görs till andrakommuner, som säkerligen behöver ha samma skärpta uppmärksamhet på dessa frågorsom exempelvis kommun. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 §Föredrogs och hänvisades Motion 1982/83:2437 tillkonstitutionsutskottet 18 § Föredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1982/83:52 betänkanden /83:24och 25 betänkande 1982/83:26 betänkanden1982/83:35 oeh 38 betänkande 1982/83:40 betänkanden1982/83:31 och 32 19 § Anmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande 1982/83:34 Radiotidningarm. 1982/83:137) 1982/83:42 Åtgärder förtekoindustrin, m. m. 1982/83:130 delvis) 1982/83:53 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1982/83:15 Vissa materielunderhållsfrågor inom försvaret (prop. 83:138) 1982/83:16 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden 1982/83:30 Anslag fill film, kulturtidskrifter,litteratur och bibliotek, m. m. 1982/83:100 delvis) TisdauenHen 1982/83:27 Anslag till utbildning förundervisningsyrken (prop. 17maj 1983 - ''') 1982/83:29 Anslag till lokala och individuella linjer och enstaka kurser m. m. (prop.1982/83:100 delvis) 1982/83:42Åtgärder för tekoindustrin, m. m. 1982/83:130 delvis) 1982/83:25 Ändradelednings- och styrfunktioner inom stiftelseorganisafio- nenför skyddat arbete (prop. 1982/83:149) 1982/83:29 Vissa åtgärder förtekoindustrin (prop. 1982/83:130 delvis) 20§ Kammaren åtskildes .