prot · G609100 · 1982-12-31 00:00:00 — Det här betänkandet behandlar bl. a. motion 1828 med ,och mig som undertecknare. Den handlar om forskning och utvecklingi vad gäller naturläkemedel. Naturläkemedlentilldrar sig ett betydande intresse. Många människor i vårt land förlitar sigpå de läkemedlen i sin strävan att förbättra sin hälsa. Också många läkare ivårt land ser naturläkemedlen som ett värdefullt bidrag till de övrigaterapimöjligheter som står till buds. Tidigarehade myndigheterna här i landet en utpräglat negativ inställning tillnaturläkemedel. Det var i många fall förbjudet att införa, saluföra ochbeskriva sådana läkemedel. har den inställningen ändrats genom denlagstiftning som gäller - naturläkemedelslagstiftningen. a. lett till att en lång rad naturläkemedel nu är tillg.-ngliga. Äveninjektionspreparat som länge var särskilt svåråtkomliga har åtminstone i vissafall släppts fria. Iscador släpptes fritt , men tyvärr har vi ännuinte fått möjlighet att få THX frisläppt, vilket är mycket beklagligt. Dennamer betydelsefulla roll som naturläkemedlen har fått i terapiverksamheten häri landet gör också att ett systematiskt forsknings- och utvecklingsarbete i vadgäller dessa frågor blir alltmer angeläget. Tyvärr saknas det i betydandeutsträckning. Det görs en hel del utredningar och forskningsinsatser, menbilden är ganska splittrad. Denskrivning som majoriteten har gjort i utskottsbetänkandet illustrerarsplittringen mycket tydligt. En lång rad olika organ har litet delansvar förjust forsknings- och utvecklingsdelen, och någon samlad verksamhet går knappastatt få, såvitt jag förstår. Detär därför angeläget att vi, som vi föreslår i motionen, får ett särskilt organsom skall kunna få ett samlat ansvar för forskning och utveckling kringnaturläkemedel. Det skulle vara möjligt att skapa ett sådant organ medutnyttjande av befintliga resurser och kompetens inom bl. a. socialstyrelsenoch de organisationer som på ideell basis arbetar med de här frågorna. Jagbeklagar den litet njugga inställning som majoriteten har visat i den härfrågan - att man inte vill föra den framåt på det sätt som motionen föreslår.Däremot ser jag med tillfredsställelse att det finns en reservation, nr 3, medRune som första namn och med reservanter från , folkparfietoch . Jag vill, herr talman, yrka bifall fill den reservationen ochi övrigt till utskottets hemställan. Anslagtill , m. m. Anf.112 (): Jag funderade fakfiskt, om jag skulle gå upp i talarstolen eller ta detfrån bänken. Jag tror att jag kan ta det enkelt från diskussionssynpunkt. Enrad motioner har behandlats i socialutskottets betänkande nr 18, och jaghänvisar där fill vad som sägs i betänkandet. Jag yrkar bifall fillmajoritetsförslagen och avslag på samtliga reservationer som det har yrkatsbifall till. Jagkanske ändå skall säga några ord om vårdutbildningen. På det området pågårberedning, och biträdande socialministern har här i kammarensagt att ärendet skall beredas skyndsamt, dvs. att behörighetskommitténsarbete skall bedrivas skyndsamt. För dem som har kommit in på skolorna kommerproblemen att lösas. Detfinns alltså ingen anledning att göra någonting ytterligare. Om man skullebifalla reservafionen når man, såvitt vi i majoriteten kan se, inte ett dugglängre. Med dessa få ord yrkar jag bifall till utskottetshemställan i socialutskottets betänkande nr 18 och avslag på de reservationersom det har yrkats bifall till. 113 (vpk): Jag kommer inte att bli lika kortfattad som . Anslag till , m. m. I det här betänkandet behandlas enmotion om åtgärder för en bättre styrning, både utbildningsmässigt ochfördelningsmässigt, av läkarresurser. Utskottet framhåller att den fortgående ökningen avläkarkåren gör att problemen med snedfördelning av läkarresurserna är avövergående natur. Med hänsyn till den lämnade redovisningen över åtgärder somman vidtar och är beredd att vidta för att få till stånd en bättre fördelningav läkarresurserna i landet är, säger utskottet också, något inifiafiv.medanledning av motionen inte erforderhgt. Det är en mycket märklig slutsats som utskottet drar. Mankan nästan få det intrycket att problemet med läkarfördelningen nyligenuppstått och snabbt kommer att avhjälpas. Låt mig erinra om att dåvarandestatsrådet både 1979 och 1980 besvarade frågor om den sneda läkarfördelningen.Statsrådets svar var att det inte då fanns någon anledning för regeringen attvidta några ytterligare åtgärder. Hon gjorde alltså då samma bedömning somutskottet nu gör. Men hur länge skall människorna i de berörda regionernavänta innan det här problemet är löst? Tag t. ex. sjukvårdsdistrikt,där 19 av 31 läkartjänster var vakanta. Hur uppfattar människorsom bor i dessa områden krav att utbildningen av läkarekraftigt måste skäras ned? Hur uppfattar dessa människor utskottets avvisandeatfityd när man säger att problemet med den sneda fördelningen avläkarresurserna är av övergående natur? Det är inte bättre ställt i Storstockholmsområdet.Stockholms läns landsfings hälso- och sjukvårdsnämnd konstaterade i samband medsitt senaste sammanträde att det äroacceptabelt att befolkningen i de södra länsdelarna skall få sämre medicinskservice på grund av att det är svårt att rekrytera och behålla distriktsläkare.Vidare konstaterar man att landsfinget beslutade om ett stoppför rekrytering av distriktsläkare till de norra delarna av länet. Syftet varatt nå en bättre balans mellan norra och södra delen. När det gäller den senarehar det varit svårt att rekrytera läkare. Men det syftet har inte kunnatuppnås. I sjukvårdsområdena i norr har man begärt dispens, och man har också iett stort antal fall fått sådan. framhåller att åtgärder numåste vidtas för att garantera en god läkarförsörjning i den södra länsdelen.Inte ens i storstadsområdena har man alltså lyckats lösa läkarfrågan. I Landstingens nr 4/83 tar en primärvårdscheftill orda: "Hälften av landets 800 läkarvakanser finns inom de tre på70-talet i förtur ställda områdena. Säg mig då, beslutsfattare, vad menar ni,när ni talar om politiska prioriteringar?" Primärvårdschefen frågar också hur utvecklingen stämmeröverens med de sjukvårdspolitiska prioriteringarna. "Som representant för en politiskt prioriterad ochvakansbelastad verksamhet utan fillgång till en enda vikarie blir man minstsagt fundersam. Men 'utvecklingen' av primärvården fortsätter enligttraditionellt 70-tals mönster i form av en aldrig sinande ström av planer,förslag, promemorier och visioner om vad primärvården skall åta sig. Det finnsanledning att upprepa det jag skrev i Landstingens nr 12/79. Detgäller att utveckla något annat än hårt pumpade pratbubblor." Vidare framgår av artikeln att antalet vikarier inomflertalet sjukvårdsområden nu har ökat jämfört med . Framför allt gällerdet län med läkarutbildning. Till detta kan läggas att antaletprivatpraktiserande kolleger företrädesvis är verksamma i de läkartätastorstadsregionerna. I sjukvårdsdistrikt i gick vad somi det närmaste kan betraktas som katastroflarm . Av 31läkartjänster på vårdcentralerna är 19 tjänster vakanta . Personalchefenvid lasarettet i konstaterar i en tidningsintervju "att någonplötsligt påkommen kris handlar det inte om. Men en redan tidigare brydsamsituation har successivt försämrats och är det nödvändigt att ta tillkrafttag för att reda upp den." Det är egentligen inte fråga om brist påläkare, säger personalchefen vidare. "På lasarettet har vi gott omsökande. Men tydligen finns det en motvilja mot att arbeta pålandsbygden." I har åtta läkare bildat ettaktiebolag. Förutom att man botar sjuka människor, köper man och säljer aktier.Också på andra håll i landet öppnar läkare privatmottagningar i debefolkningstäta områdena. hotas vårdcentraler ute i glesbygdsområdenaav stängning på grund av läkarbrist. Det är tydligen på det sättet att arbetsuppgifterna på destora lasaretten inte räcker till. I stället fyller man ut sin arbetstid genomatt öppna privatpraktik, medan det för människorna i stora områden av vårt landinnebär avsevärda problem att få besöka en läkare. Såvitt jag kan förstå är rådandeförhållanden ett bevis på brott mot vår hälso- och sjukvårdslag, eftersom deolika landstingen i enlighet med denna åläggs att erbjuda medborgarna en jämlikhälsovård. Man har ute i kommunerna försökt med olika medel. ex. byggt villor med subventionerade hyror och försökt hjälpa till att lösade här problemen. Man kan också förstå att läkarna inte är så pigga på att sökadessa tjänster, när t. ex. den situationen kan uppstå att två läkare på enfemläkarstation även får ta hand om en annan läkarstation och därutöver skallha jourtjänstgöring varannan natt. Den här situationen iippstod bl. a. iVästerbottens inland . Man förstår att läkarna flyr fältet vid förstabästa tillfälle, när sådana arbetsförhållanden erbjuds dem. Bara har otaligatidningsrubriker berättat om de stora problem som den sneda fördelningen avläkarresurser utgör, där även läkare har tagit till orda och kräver ändringar.Så sent som tar en distriktsläkare i inland tillorda i en tidningsartikel och ställer frågan; "Hälsa åt alla - fri marknadeller planering?" Men utskottet har tydligen skygglapparna påsatta och kaninte se att några initiativ bör tas, trots att det ständigt påpekas vilketproblem den sneda fördelningen av läkare utgör. Och den fortgående ökningen avläkarkåren Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. gör inte problemet med denna snedfördelning avläkarresurserna till ett' problem av övergående natur. Tillgången på läkare harnämligen ökat. fanns det 10 000 läkare. fanns det drygt 19 000.Men detta har ju inte nämnvärt förbättrat situationen. Tvärtom tyder de mångaexemplen som beskrivs i olika sammnahang på att situationen på många håll harförvärrats. Enligt vår mening måste nu snabba åtgärdervidtas för att alla människor, oavsett var de bor, skall få en bra sjukvård.Det handlar också om att alla läkare - och detta gäller i främsta handdistriktläkare - skall få drägliga arbetsförhållanden. Jag vill därför yrkabifall till reservation 2, som fogats till detta betänkande. 114GUNNAR i (m): Redan vid 1976/tillät jag migatt motionera om att våra sjukhus borde återgå till den gamla goda seden attupprätta aktuella, analyserande och kommenterande årsberättelser, och vid dettariksmöte har jag återkommit i saken. Med den konstitutionella konservatism sompräglar den svenska verksamhet har socialutskottet liksomtidigare avstyrkt motionen. De moderata ledamöterna i socialutskottet har dock- icke oväntat - visat sig mest bildbara och har i ett särskilt yttrandeuttalat sig mera positivt till min begäran. Allra mest progressiv har dock utbildningsminister varit, ty av hennes svar på en interpellation för någon tid sedanframgick att i varje fall klinikerna vid undervisningssjukhusen i vårt land nuberäknas återta den nyttiga verksamhet som består i att ta reda på vad man hargjort , vad det har resulterat i och till vilka slutsatser för denfortsatta verksamheten en sådan återblick han föranleda. Detta bör f. ö.utbildningsr ministern i klartext ge dem till känna, för hur och när skall deannars få reda på det? Övertygad om nyttan av att med jämnamellanrum se efter vad man har haft för sig och dra slutsatser av dettaöverväger jag efter socialutskottets ställningstagande att vid nästa riksmötemotionera om att icke blott - som - justitieombudsmännen, riksdagensrevisorer, förvaltningsstyrelsen, och utan ävenriksdagens utskott bör utarbeta årliga begrundande och eftertänksammaberättelser över sin verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 8(yrkesbenämning efter viss vårdutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 67 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12(fördelningen av läkare) Nr 100 Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 14 förreservation 2 av Torsdaeen den . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (FoU om s. k. naturmedel m. m.) . Utskottets hemställan bifölls med 203 röster mot 61 förreservation 3 av m. fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1(uppdragsverksamhet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avGöte m. fl., bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 22 § Föredrogs betänkande 1982/83:19 Tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /83, såvitt avsersocialdepartementets verksamhetsområde (prop. 1982/83:101 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 23 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsätias . 24 § Anmäldes och bordladesProposition 1982/83:126 Underrätternas sammansättning m. m. 25 § Anmäldes och bordladesRedogörelse /83:16 besvärsnämnds verksamhetsberättelse för åren 26 §Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1982/83:94 av () till utrikesministern ombehandlingen i av Bahai-religiösa: Grymheterna i ayatollan KhomeinisIran fortsätter med oförminskad intensitet. Detta gäller inte minstförföljelsen av religiöst oliktänkande. dömdes t. ex. 22 medlemmar avden religiösa Bahairörelsen till döden i staden . har kraftigt förföljts av de iranskamakthavarna. De nu aktuella dödsdomarna är bara ytterligare ett tragisktexempel på de trakasserier som den blodiga förföljelsen av Bahai gett upphovtill. Förföljelserna av bahaierna har även tagit sig andradrastiska uttryck. Hem har plundrats, religiösa register har beslagtagits,heliga platser har förstörts och begravningsplatser har vandaliserats.Fängslade bahaier har regelmässigt utsatts för vanhedrande behandling ochtortyr. Khomeiniregimens behandhng av största religiösaminoritet bahaierna är ett klart brott mot angående de mänskligarättigheterna, och med anledning av det här anförda ställer jag följande frågatill utrikesministern: Kommer den att i FN och andrainternationella organ agera för ett fördömande av Khomeiniregimens brott mot demänskliga rättigheterna? 27 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:350 av () tillarbetsmarknadsministern om förslaget om skyldighet för statliga myndigheter attunderrätta Samhällsföretag om förestående upphandlingar; Styrelsenför Samhällsföretagsgruppen ställer sig bakom översynsutredningens förslag attinföra skyldighet för statliga myndigheter att genom _ förfrågan underrättaSamhällsföretag om förestående upphandling. I samma syfte har man för avsiktatt uppta överiäggningar med och . ge Samhällsföretag denna särställning? 1982/83:351av () till statsrådet om våld bland iranskastuderande vid : utbröt ettslagsmål mellan två iranska grupper i C-huset på universitet.Grupperna består å ena sidan av Khomeiniregimens motståndare och å andra sidanav dess anhängare. Bråket resulterade i ren misshandel med knogjärn, påkar,knivar, karatepinnar och andra tillbyggen. studenter har uttalatsin avsky inför det inträffade. Universitetsledning, polis, invandrarbyrå,studentkår och invandrarverk står uppenbarligen hjälplösa inför dessavåldsinslag i svenskt Brev har sänts till regeringen med vädjanom hjälp. Känner invandrarministern till detta? Vad ämnarinvandrarministern vidtaga för åtgärder för att förebygga ett upprepande avdylika händelser? 1982/83:352 av Per () till utrikesministern om densvenska FN-delegationens genomgång av utrikesministerns anförande i generalförsamlingenden ; I utrikesdebatt den 16mars hävdade statsministern följande: "I sitt FN-tal sade utrikesministerBodström att 'det är uppenbart att en utländsk makt. , spelaren avgörande roll när det gäller att hålla vacklande diktaturer under armarna iCentralamerika'. Detta var ett enkelt och sant konstaterande. Anförandet fickförst ett relativt positivt mottagande bl. a. i svenska pressen. När enamerikansk FN-tjänsteman i utomordentligt överdrivna ordalag senareprotesterade mot denna del av talet, anslöt sig några yngre moderater ivrigttill den amerikanska kritiken." En av de"yngre moderater" som statsministern avsåg var uppenbarligen Statsministerns uttalande innebär i klartext en anklagelseför att jag såsom delegat i FN skulle ha valt att i efterhand ansluta mig av framförd kritik av den svenske utrikesministerns anförande igeneralförsamlingen . Anklagelsen är grav och, som utrikesministern vet,ogrundad. Den kritik jag fann berättigad framförde jag i utrikesministernsnärvaro mer än 24 respektive /ö/-e den biträdande amerikanskeFN-ambassadörens replik i generalförsamlingen. Mot dennabakgrund vill jag till utrikesministern ställa följande fråga: Kan utrikesministern bekräfta att jag vid genomgången avFN-talet framförde kritik i just de delarstatsministern hänvisade till i riksdagsdebatten? 1982/83:353 av (vpk) tillkommunikationsministern om inhemsk telefontillverkning: gick ut föratt upphandla två specialtelefoner. Den ena telefonmodellen skall levereras avteleverkets dotterbolag , men den andra telefonmodellen skall levereras avITT:s dotterbolag och . Det innebär att 20 000 s. k.minitelefoner kommer att tillverkas utomlands som har ettbetydande antal övertalig personal, bl. 144 vid fabriken i . Kommer regeringen att hindra en upprepning av detinträffade och i stället slå vakt om den svenska sysselsättningen? 1982/83:354 av () till finansministern omindelningen i kronofogdedistrikt: En effekfivt organiseradkronofogdemyndighet är av central betydelse för det ekonomiska livet ochbetalningsmoralen i samhället. Det finns förslag om en kraftig koncentration avkronofogdarna i till ett distrikt. Förslaget skulle innebära attkronofogdetjänsterna i , och dras in och att ca 45tjänster försvinner. Enligt min mening finns inga rationella motiv för dennaåtgärd sett utifrån verksamhetens effektivitet. Tvärtom skulle med storsannolikhet en indragning av de mindre distrikten innebära såväl minskadeffektivitet som minskad service till allmänheten. Det finns därför skäl attfråga: Vilken principiell uppfattning har finansministern när detgäller kronofogdemyndighetens framtida organisation, och vad innebär dettakonkret för ? 1982/83:355av () till statsrådet om svensk text påfinskspråkiga TV-program; Inom finns en finsk redaktion som sändernyhets- och aktualitetsprogram på finska. I TV sänds sådana program varjevecka. Dessa är emellertid inte regelmässigt textade på svenska, vilketutestänger de många invandrare från som inte talar finska. Medanledning av det anförda vill jag fråga kulturministern: statsrådet bereddatt ta initiativ till en överläggning med i syfte att få definskspråkiga programmen i TV textade på svenska? 28 § Kammaren åtskildes .