prot · G609162 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är infe så aff överskottsmedel som Vattenfallfår utan vidare inlevereras till staten. inlevererar en ränta pä detstatskapital som verket disponerar. En annan sak som händer om förvärvet förs som eninvestering är att man skapar möjligheter fill avskrivning pääteranskaffningsvärdet, som gör att ganska mycket pengar samlas iVattenfalls kassakista genom det sysfem som här tillämpas. Det är fakfiskt enrätt stor skillnad mellan de tvä hanferingssäften. Om ett sådant här ursamhällssynpunkf meningslöst aktieförvärv skall genomföras, så skall detta i såfall ske med företagets interna medel. Vår åsikt här grundar sig på aff vibedömer det förfarandet vara en större uppoffring för , somdärmed blir utsatt för en något litet hårdare prövning. Sedan vill jag fillägga att med socialdemokraternas sättatt se det är en ökning av budgetunderskottet med 337,4 miljoner tydligen ettplus, jämfört med nästkommande års budgetunderskott. Jag noterar med tillfredsställelse atf socialdemokraternainte har några principiella invändningar mot att försäljervattenkraft. Jag tycker att regeringen skall försöka göra allvar av de tankarnaoch se till aff detta blir någonting som händer'i praktiken. sade beträffande affdefta skulle kunna innebära förluster i miljardklassen. Låt mig dä påminna omvad en regeringsföreträdare sade vid vår hearing i näringsufskottet, nämligenatt dessa förluster i första hand bestäms av hur energin placeras ienergisystemet. Det uttalandet var i viss mån bakgrunden till att jag villepoängtera de framtidsvärden som finns i gasen. De som vill beakta dem fårmöjlighet att aktivt verka för atf gasen får en sådan placering och en sådanleveransom-fatfning atf gasinfrodukfionen faktiskt blir en ganska bärandeinvestering. Självfallet är infe introduktion av gas något som skall göras somett självändamål, men den diversifiering av värt energisystem som den innebärkommer att få ett framtidsvärde som ingen bör försumma att beakta. 169LENNART (): Jag kan infe underlåta atf ändå beteckna detsom har reserverat sig emot, bl. a. akfieägartillskoftet fillSveriges , som småtterier. Det handlar om ett engångsbelopp sombehövs för att klara en specifik finansieringsfråga. Den kan bolaget interimligen klara på den korta period som står till förfogande, utan man mästetänka sig det här tillskottet. Det behöver inte nödvändigtvis påverkaföretagets kalkyler. krav på affärsmässighet står ju fast. Jag ärsäker på att regeringen kan hålla i minnet vilka fillskott bolaget härutöverhar fått. Affärsmässighet innebär ju även att det som fillskjutits i form aveget kapital också skall förräntas. Det här är närmast en finansieringsfråga,och inte någonfing som har att göra med lönsamhetskalkyler. anledningatf påpeka att det är viktigt att skiljer mellanfinansieringskalkyler och kostnads- och intäktskalkyler. påstår att socialdemokraternasställningstagande när det gäller behovet av ett reviderat Sydgasavtal och enminskning av de stora kostnader som man kan se som ett akut problem innebär attvi har närmat oss den moderata ståndpunkten. Så är inte fallet. Moderaternasaft ju i regeringen vid det tillfälle då defta sällsynt ogynnsamma avtalslöts. Om man skall tala om reträtt pä senare fid på något håll, sä är detmoderaterna som retirerat från ett avslag på dessa 74 miljoner och godtar nuatt man under vissa villkor betalar ut 74 miljoner. Där har vi alltså denverkliga reträtten, så bör inte försöka blanda bort korten på denhär punkten. >Ivar , företrädare i den härfrågan, säger att ingalunda innebär risker förmiljardförluster. Som det nu är, är det tyvärr så. Vi blev i utskottet upplystaom aff det kan bli fråga om förluster pä mellan 500 och 2 000 miljoner. Det kannaturligtvis infe accepteras atf man i då budgetunderskotten är så storasom de är gör ytterligare påspädningar. talade om behovet avatt bekämpa de stora budgetunderskotten. Det måste naturligtvis gälla alla deprojekt som har att ta ställning till i dagens situafion. har inte längre sä stor energipolitiskbetydelse att vi kan riskera att förlora dessa väldiga belopp. Men minförhoppning är trots allt att regeringen skall kunna förhandla fram ett avtalsom är acceptabelt både för staten och för de inblandade kommunerna. Med detta ber jag aff än en gång få yrka bifall tillutskottets hemsfällan. A ktieägartdiskott till , m. m. 170 (); Helt kort: Tillskottet fill SGAB sker till envaluta av en krona, vilket naturligtvis betyder att det i SGAB:sfinansieringskalkyler redovisas till värdet av en krona. Det kan och kommer medsäkerhet aff utnyttjas som underlag för en speciell kalkylering av de varor ochtjänster som SGAB tillhandahåller. När det gäller ,, bryr jag mig inte om att värdera vem som slår till reträtt.Vad vi moderater sätter främst är att inte dra på skattebetalarna stora bördorför projektets genomförande. Det vill av det sagda förefalla som om detta ävenär socialdemokraters strävan. När det nu är så, kan detta uppfattasvara ett mycket viktigt besked till regeringen. 171IVAR (); säger att avtalet medDanmark om gasintroduktion är ett sällsynt ogynnsamt avtal. Låt oss ändåkonstatera atf när avtalet ingicks bedömde då fillgänglig expertis att detskulle innebära, även om infe så över , en klartlönsam gasinfroduktion. Jag tycker att detta bevisar att förutsättningarna kanförändras ganska snabbt. En av de viktigaste orsakerna fill förändringen är A ktieägartillskott till , m. m. attförbrukningen inte blir så stor som man räknat med. Jag refererade fidigarefill en regeringsföreträdare som menade atf om gasen bara fick den rättaplatsen i energisystemet, skulle förlustriskerna i stort sett garderas. Det vardet jag refererade till, . Jag gjorde infe några personligauttalanden om hur stora eller hur små riskerna skulle vara utan hänvisade tillden regering som representerar ert parti. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 1(kommittéer m. Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 75 förreservation 1 av m. fl. Punkt 4 (aktieägartillskotf fill ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamafion. Mom. 2(förvärv av akfier i ) I kontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 3 avErik Hovhammar m. fl. med 76 röster mot 65 för reservation 4 av ChristerEirefelt m. fl. 167 ledamöter avstod frän att rösta. Utskottefs hemsfällan, som i huvudvoteringen ställdes motreservafion 3 av m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 1(lån fill m. Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan ireservation 5 av m. fl., bifölls med acklamafion. Utskottets mofivering godkändes med 242 röster mot 49 förgodkännande av den i reservation 6 av m. fl. anfördamofiveringen, 14 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (naturgasimport från ) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 18 förreservation 7 av . Mom. 2(finansiering av stirlingmotomtveckling) . Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamafion. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 15 § Tele-X, m. m. Föredrogs näringsutskotfetsbetänkande /83:53 om telesatellitprojektet , m. m. (prop.1982/83:168). Tele-X, m. m. 172STEN (): I näringsutskottets betänkande nr 53redovisas utskottets ställningstagande fill regeringspropositionen nr 168 omtelesatellitprojektet . I propositionen anmäls att förhandlingar mellanSverige och har lett fram till att förslag till avtal om samarbete påtelesatellifomrädet har utarbetats. Som ett första steg i detta samarbete skallTele-X-projektet genomföras. föreslås nu godkänna detta avtal.Därigenom ikläder sig staten ekonomiska förpliktelser. Kostnaden för attgenomföra beräknas fill 1 250 milj. kr. i prisnivån januari 1982.Avsikten är atf skall svara för av finansieringen, medan Norgesfinansieringsandel uppgår fill . Det är tillfredsställande att detta avtal om samarbete påtelesatellifomrädet inom den nordiska gemenskapen kommer till stånd. a. aff ett utbyte av nordiska TV-program kan ske, om än till en i börjanbegränsad omfattning. Samfidigt initieras ett viktigt forsknings- ochutvecklingsarbete inom elekfronikomrädet, vilket pä sikt kan ge betydelsefullaindusfripolitis-ka fördelar. Den rollfördelning mellan stat och näringsliv som vimoderater eftersträvar pä näringspolitikens område innebär att statens uppgiftskall vara atf främja fillväxt och sysselsättning generellt, men inte att styrautvecklingen inom och mellan olika branscher. Staten bör - som vi framhåller ivår mofion nr 2408 - inte driva företag annat än i rena undantagsfall.Erfarenheten av verksamheten inom t. ex. Stafsförefagsgruppen visarsvårigheterna för statliga företag att nå den effektivitet och affärsmässighet sompräglar enskilt ägda företag. Erfarenheterna visar också att statligt ägande avföretag infe bidrar till den internationella förnyelse som så välbehöver. Valfrihet, mångfald och yttrandefrihet skall vara degrundläggande förutsättningarna för samhällets mediepolitik. Monopol pämassmedieområdet när det gäller såväl traditionella som nya medier skallavskaffas. Staten skall ange de yttre ramarna, men icke svara fördetaljstyrning inom dessa. Statens uppgift är således att stimulera fillvalfrihet och yttrandefrihet samt fill kvalitet i utbudet. Mot denna bakgrund är det angeläget att åstadkomma enaffärsmässig finansiering av det nu aktuella telesatellitprojektet. Det ärnaturligt att staten fill viss del kan stödja projekt på experimentstadiet, bl.a. för atf underlätta att dessa leder fram till en kommersiell verksamhet. Mendetta synsätt skall infe utesluta att näringslivet ändock i ett sådant skedehelt eller delvis svarar 12 protokoll 1982/83:161-162 TelesatelUtprojek-tet Tele-X, m. m. Vi godtar emellertid den uppläggningsom redovisas i propositionen, dels med hänsyn fill atf projektet på nuvarandestadium är av experimenfkarakfär, dels med hänsyn fill att staten medverkattill att det aktuella avtalet har kunnat komma till stånd. Vi utgår emellertid från att projektet skall initiera enframfida kommersiell verksamhet. Utskottets ledamöter från moderata samlingsparfiet ochfolkpartiet delar, som framgår av reservafionen nr 2 i betänkandet,motionärernas uppfattning att statens finansiella ansvar bör avvecklas i taktmed att satelliterna initierar kommersiell verksamhet. Enligt vår mening mästeregeringen noga följa utvecklingen pä området och ta erforderliga initiafiv idefta syfte. Vi föreslår därför i reservationen aff skall besluta attgöra ett uttalande av denna innebörd. Med det anförda ber jag att fä yrka bifalltill reservationen nr 2 och i övrigt till utskottets hemställan i den versionav betänkandet som senast blivit utdelad. 173EVA (vpk): Vi har riktat stark kritik mot Tele-X i denversion som projektet har presenterats i i näringsutskottets betänkande nr 53,och detta av en rad skäl. Vi har för det första sagt atf Tele-X kostar pengar,vilket också framhölls från moderat håll - 1 250 milj. kr. Av denna summa skallSverige svara för . har helt enkelt ingått ett uselt avtal, och deterkänner också utskottet delvis i sitt betänkande. För det andra har vi sagt att projektet inte leder tillden stimulans för svenskt näringsliv som anges i det ursprungliga förslaget.Det är ju ett faktum. Ny teknik har visat att huvuddelen - precis sombeträffande och en mängd andra sådana här projekt - kommer attförläggas utomlands. I det sammanhanget kan man påpeka att t. o. m. styrelsenför teknisk utveckling anser att i detta fall ligger fio år efter sinfid. Varför inte satsa på framtidsprojekt i stället för att försöka haka på därandra redan ligger före. För det tredje innebär inte Tele-X ett samnordisktsamarbete. Detta var ju ett av skälen för . gäller detSverige och . kan kanske tänka sig komma med. har hoppatav, och det är alltså som får bekosta projektet. Samnordiskt samarbete,som det skrivs om i propositionen, är det alltså över huvud taget inte tal om. För det fjärde får Tele-X allvarliga kulturpolitiskakonsekvenser. Det här är ett betänkande från näringsufskottet. Skälet fill attkulturutskottet över huvud taget har fått yttra sig i detta sammanhang är juvpk:s motion. Enligt vår åsikt är infe Tele-X den modell som man bör välja förett kulturpolitiskt samarbete i . Tele-X skall ses i ett störresammanhang. Vi har pekat pä kabel-TV-utbyggnaden, som kommer att bli rättdyrbar. Och vi har också framhållit en rad andra skäl, eftersom vi anser atfTele-X rent kulturpolitiskt inte är den modell som man bör välja. tarnäringsutskottet upp frågan. och även moderaten talar om valfrihet, mångfald, kvalitet.Det är precis det som jag tror att såväl socialdemokraterna som kommunisternastår för, ja hela arbetarrörelsen, men infe i samma mening som . Trots atf det egentligen är litet knepigt atf så här dagspå natten diskutera ett projekt pä 1 250 milj. kr., vill jag inte fa kammarenstid i anspråk längre, utan yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. 174 (): I proposition 1982/83:168 föreslårindustriministern atf skall godkänna de i proposifionen nämndaavtalen, samt anvisa 574,2 milj. kr. för under budgetåret1983/84. godkände genom proposition1981/82:175 principiella inriktning och riktlinjer för detfortsatta förhandlingsarbetet . hade i betänkande 1981/82:48 inget att invända mot projektet. Det fanns heller inga mofioner medanledning av proposifionen. Utskottet godkände vad som i propositionen anförtsom Tele-X-projekfets principiella inriktning och om riktlinjer för detfortsatta projekterings- och förhandlingsarbetet rörande Tele-X. Jag har velat ge denna bakgrundsbeskrivning,när vi i proposifion 1982/83:168 skall ta ställning till det uppdragsom gavs . Stor enighet råder kring . Utskottethar påpekat att telekommunikationsområdet kan väntas bli det dominerandeområdet för rymdteknik under hela 1980-falet. , videofjänster,datateknik och förbindelser med mobila stationer utgör fler exempel på enframväxande teknik. Vidare anser utskottet det angeläget att svensk industritar akfiv del i den teknikuppbyggnad som projektet kommer att innebära. Denstora marknaden för projektet är olika former av terminalutrustning. ÄvenTV-sidan är viktig i vad det gäller satellitmottagare. Tele-X skall ses som en spjufspetssatsning för avanceraddatakommunikation. Den har stor betydelse för den framfida konkurrenskraftenhos svenska företag. har en oerhörd betydelse för framfidensexportsatsningar. Exportsatsningar kan komma att ske för satelliter,jordstationer, terminaler och kommunikationsnät på marken. Rymdfekniken har också en växande allmänpolitisk betydelseinom områden som berör vitala nationella intressen. Det gäller t. ex.internationella och nationella telekommunikationer inkl. rundradio ochdatatrafik, kartläggning av naturresurser och miljöövervakning. Inflytande ochvalmöjligheter måste säkersfällas vad beträffar rymdfekniska tillämpningar förnafionella syften. Det är också vikfigt att rymdfeknisk kompetens upprätthållsinom landet. har i motion 2408 ansett att Tele-X-projektetsom framtida satellitprojekt skall finansieras pä ett affärsmässigt sätt.Majoriteten i utskottet anser atf det begärda uttalandet om finansieringen saknar motiv. Statens insatser har varit avgörande för att överenskommelsenmed Tele-X, m. m. Tele-X, m. m. har kommit till stånd. Vpk har i motion 2409 yrkat avslag på propositionen. Imotion 2409 anförs atf regeringen skall fa upp diskussioner med de övriganordiska länderna i syfte att få till stånd en ny Tele-X-överenskommelse insatti ett vidare samhällspolitiskf sammanhang. har yttrat sig fill näringsutskottet medanledning av propositionen. påpekar de olika studier ochutredningar som arbetat med massmedieområdet. Mot bakgrund av attTele-X-projektet utgörs av industripolitiska mål, avstyrks motionen.Under allmänna motions-fiden lämnades tvä motioner, en frän folkparfiet och enfrån vpk. I och med proposifionens förslag är de båda mofionerna inteaktuella. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 1036 och 2187. Jag yrkar bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande och avslag på reservationerna. 175 (): Det beslut som nu pä nytt går atffatta om TV-safellifprojekfef Tele-X är ett stort och viktigt industripolitisktbeslut. Det är ett beslut som för långt, med hänsyn till informationensteknologiskt centrala roll i samhällets utveckling. Tele-X blir med det här beslutet det första storaframåtriktade nordiska industriprojekfet. När det gäller stora ochframåtsyftande projekt har föret i den nordiska portgången varit trögt.Anledningen är att de affärsmässiga förutsättningarna ofta har saknats. Även urdenna synpunkt vågar jag påstå atf Tele-X är ett lovande och intressantframtidsprojekt. Informafionstek-nologin kommer nämligen att revolutioneramycket i vår vardag, och det är därför angeläget för små länder som ,och att ha inflytande och kompefens på grundläggandeteknikområden. Vi behöver en nordisk kompetens så långt det över huvud taget ärmöjligt, inte bara för atf klara de industripolifiska visionerna, utan ocksåför att ha möjlighet att bedöma och fa ställning fill den nya teknologinsbetydelse på andra samhällsområden, eller snart sagt alla samhällsområden.Självfallet finns det större möjligheter för de nordiska länderna atf bygga uppdenna kompetens och göra denna satsning i framfidens teknologi i samverkan änvar för sig. Nordisk samverkan garanterar ett större mätt av integritet än omländerna var för sig skulle vara hänvisade till samarbete med andrautomnordiska partner. Det finns all anledning att i det här sammanhanget hänvisatill kulfumt-skoffets yttrande, där utskottet betonar det utomordentligtangelägna i aff de kulfurpolitiska konsekvenserna vägs in i det fortsattautvecklingsarbetet. Det finns också skäl atf säga att utan det tekniskautvecklingsarbete som inletts funnes det heller inga realisfiska möjligheteratt fillvarata speciella nordiska kulturpolitiska intressen i utvecklingen avden nya tekniken. Även ur kulturpolitisk synpunkt vågar jag alltså påstå attTele-X är ett lovande framtidsprojekt. Det finnsvid det här tillfället inte någon anledning att närmare beröra Det skulle möjligen vara för atfuttrycka én viss förvåning över att den norska andelen infe blev större än somredovisats i regeringens förslag. Med hänsyn till den industripolitiska nyttanför hade en större norsk andel i och för sig varit motiverad. Det finnsockså anledning atf hoppas att man relativt snabbt kan komma till en uppgörelseom finsk medverkan. , herr falman! Detta aktualiserar på nytt fråganom det nordiska samarbetet. Mig förefaller behandlingen av Tele-X-projektetbekräfta och ytterligare motivera det förslag som framförde i , nämligen att tiden nu är inne atf lyfta ut delångsikfiga samarbetsfrågorna och diskussionen om ställning i ettstörre sammanhang, från de befintliga beslutsinstanserna till en särskildanalys i vad kallade en nordisk . Jag beratt fä yrka bifall till näringsutskottets majoritets förslag. Tele-X, m. m. 176 (vpk): Det finns mycket att säga om detta projekt på1,250 miljarder. Det kallas för ett samnordiskt projekt. Vilka länder deltar idet? står för och för avkostnaderna. Det är, som jag sade fidigare, ett uselt avtal. Och så kallar mandet för samnordiskt! Var har vi ? Var har vi ? Det är atf trollabort korten att påstå atf det skulle vara ett samnordiskt projekt. Det är infeens ett svenskt projekt. Huvuddelen av arbetstillfällena kommer att läggas utomlands. Sedan säger man atf det är en spjufspetssatsning. Vad dä?Den här tekniken är känd . Vi ligger i fiden. Viskaffar oss ingen ny information. Det har också erkänts av socialdemokratiskaindustriministrar. Vi borde i stället se framåt. Vi borde fitta.pä vad somkommer atf hända , annars sker det som har skett fidigare med svenskteknik, att vi hamnar bakom alla andra, inte minst . Vi bör också tänka pä dekulturpolitiska konsekvenser som kan få. Kulturutskottettycker jag har gjort en ganska genomträngande analys. Det är bra att viäntligen från kulturpolitiskt håll får yttra oss över denna typ av frågor.Också kulturpolitiskt är det synnerligen tveksamt om Tele-X med tvådirektsändande kanaler är det som bäst främjar kulturen i . Jagifrågasätter det, herr talman. 177BIRGITTA () replik: I betänkandet frän utskottet betonarmajoriteten att defta är en industripolitisk satsning. Som fackutskoff har viinte kunnat göra några kulturpolitiska värderingar utan det har kulturutskottetgjort. har uträttat ett fint arbete och har pekat på olikafarhågor som kan hysas i sammanhanget. Projektet är emellertid främstindustripolitiskt. Även på det rymdtekniska området är det oerhört intressantför att vara med. Som nation har vi också ett intresse av atf delta iproduktionen på detta område.. 13 protokoll 1982/83:161-162 Tele-X, m. m. Det är rikfigt att vissa delar avsatelliten kommer atf tillverkas utomlands, men vi får ändå exportsatsningar påde områden där fillverkning sker i . Utskoftsmajorifeten pekar också påatt detta måste vi på olika sätt fa fill vara. 178 (vpk) replik: Jag skall infe förlänga diskussionen. Jag hållermed om att vi skall hänga med i utvecklingen på det industripolitiska området,men jag ifrågasätter om detta är det bästa sättet att göra det. Tvärtom trorjag att vi genom att satsa på detta projekt kommer att halka efter ytterligarei utvecklingen. Från vpk:s sida har vi sagt atf samhälletsberedskap inför den nya informations- och kommunikationsteknologin är väldigtlåg. Vi har påpekat aff den kommer aff få stora och allvarliga konsekvenserinte minst för arbetarklassen. Det har man emellertid tagit fasta på först i åroch då tillsatt massmedieutredningen. Men tyvärr tvingas jag konstatera att deninte har fått yttra sig om det här projektet. Utredningen har knappt kommit igäng, och här startar man nu ett miljardprojekf utan atf ta hänsyn till dekonsekvenser det kan få ur sociala och klassmässiga synpunkter. 179 () replik: Jag vill bara understryka vad jag sade i mitthuvudanförande, att så sent som fanns ingen avvikande mening ochinga farhågor av den art som nu drar upp. Det var dä ett enigtutskott som tog ställning till den framfidsinriktning som vi har attfatta beslut om. 180 (vpk) replik: Jag är medveten om att vi från vpk;s sidaursprungligen accepterade Tele-X, men vi blir litet upprörda när man ibudgetpropositionen motiverar projektet på tio rader. Vi förbehöll oss redandå att få studera projektet från både kulfurpolitiska och näringspolitiska utgångspunkter. Pä fio rader mofiverar man ettprojekt för 1,2 miljarder. Jag tycker att det är ynkligt av densocialdemokratiska regeringen, och jag tycker fortfarande atf den proposifionvi har fått infe är tillräckligt genomlysande för atf mofivera de pengar somskall satsas. 181ING-MARIE (): Jag vill bara tillägga till debatten attsjälvfallet har kulturpolitiska aspekter. Det har belysts avflera talare. har yttrat sig i ärendet, och jag villfill den tidigare debatten säga atf visst genomförs projektet som ettinfernordiskt samarbete. Det pågår nu en studiefas som Nordiska ministerrådethar beslutat om, där man har delat upp arbetet i fre beredningsgrupper. Programfrågor behandlas av en arbetsgrupp, tekniska ochekonomiska frågor behandlas i en annan och juridiska frågor, närmast urupphovsrättsliga aspekter, i den tredje arbetsgruppen. Man beräknar attstudiefasen skall vara avslutad iapril 1984, och därmed skall vi kunna få underlag för en bättre kulturpolitiskbelysning av den här teknikens konsekvenser. Jag tycker att det är viktigt att betona att urkulturpolitisk synpunkt kan man inte bara sätta sig pä hasorna, utan man måstese efter hur verkligheten ser ut. Vi har tekniken över oss på olikasätt, både kabel-TV och safellit-TV. Vi måste utnyttja de resurserna på ett brasätt. Därför har regeringen skärpt direktiven fill deutredningar som pågår och inriktat dem på atf de skall lägga fram konkretaförslag för att vi skall kunna möta utvecklingen pä ett i kulturpolitisktavseende så bra sätt som möjligt. Jag anser att regeringen har visathandlingskraft och angett en viljeinriktning.