prot · G609114 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:114 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott och riksdagenslönedelegation Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny ledamot iarbetsmarknadsutskottet efter anmält nuvarande suppleantenGustav och som ny suppleant anmält . Vidare har socialdemokratiska riksdagsgruppen som nyledamot i lönedelegafion efter anmält nuvarandesuppleanten och som ny suppleant anmält . vice talmannen förklarade valda till ledamot i arbetsmarknadsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () ledamot i lönedelegation () suppleant i lönedelegation () Om åtgärder mot arbetslösheten i 2 §Svar [lå fråga 1982/83:371 om åtgärder mot arbetslösheten i ; län Herr talrr an! har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att minska arbetslösheten i kommande vintergenom byggande av möjliga vägobjekt. Jag instämmer med när han nämnervägbyggandets betydelse för människornas levnadsvillkor, för näringslivet, försysselsättningen och för trafiksäkerheten. Jag vill här erinra om att regeringen i oktober förra åretbeslutade om fidigareläggningar av stafiiga investeringar för drygt 1 miljardkronor för att minska arbetslösheten bland byggarbetare . fidigare lades statliga investeringar för 63 milj. kr., varavvägbyggen för 48 milj. kr. Jag kan bl. a. nämna väg 723 mellan Skåre ochJärpetan och väg 885 mellan Fredros och . Regeringen följer sysselsättningsläget mycket noggrant,och just nu pågår arbetet med kompletteringspropositionen i regeringskansliet.Naturligtvis gör vi i det sammanhanget bedömningar om eventuella behov avytterligare åtgärder i förhållande fill årets budgetproposition med hänsyn fillhur vi nu bedömer sysselsättningsutvecklingen . 3BERTIL , (c); Jag vill först tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga om ytterligare satsningar på Värmlandsvägarna. Att sysselsättningssituationen i är allvarlig hardiskuterats mycket häi i . ligger illa till och har nästefter den största arbetslösheten. De löften som gavs ,bl. a. i valrörelsen, av socialdemokratiska talare om ökad sysselsättning har,trots att vi nu har en socialdemokratisk regering, ingalunda vänt trenden.Arbetslösheten ökar. Nuläget är det, att vi har 1 500 fler arbetslösa än ett årtidigare. har vi 1 000 fler i beredskapsarbete. kan mankanske räkna med att denna arbetslöshet sjunker något, men framemot höstenkommer den säkert att öka igen. Då får vi en ny arbetslöshetstopp - vissa arbetenstannar av och en ny kull kommer ut som behöver få arbete. Vi kommer säkert attfå en rekordarbetslöshet . Det är naturligtvis bra att rrian harsatsat på beredskapsarbeten och att det nu är 1 000 fler som har sådana - mendet behövs också. Det gjorde Fälldinregeringen på sin fid, och det har ocksådenna regering nu gjort. Arbetsmarknadsministern nämner i svaret de satsningarsom har genomförts och som har fått del av. Det är bra att allt görs för att skapasysselsättningsmöjligheter. Det gäller i stort, men det är viktigast förungdomen. Det är dyrbart och slösaktigt att inte utnyttja ledig arbetskraft.Den maskinpark som entreprenörer och åkare har utnyttjas inte heller. Ocksådetta är irrationellt. Även de behöver arbete för sin utkomst. En satsning påvägbyggandet ger många kringeffekter och därmedsysselsättning åt många i andra hand. Vårt vägbestånd behöver rustas upp. Det skulle i sig sättafart på investeringar i företag och därmed ge högre sysselsättning ochproduktion. Projekteringen av behövliga vägutbyggnader ligger långt framme, ochjag har till arbetsmarknadsministern överlämnat en lista på vägar som verkligenbehöver rustas upp. Det är viktiga vägbyggen allesammans. Trafiksäkerhetenskulle också främjas, något som är mycket angeläget och lönande. Ensatsning på vägar är något som ger gott resultat ur ekonomisk synpunkt. Arbetsmarknadsministern instämmer i mitt synsätt när detgäller en satsning på vägarna. Det är bra. Arbetsmarknadsministern säger ocksåatt regeringen följer sysselsättningsläget och att arbetet medkompletteringspro-posifionen nu pågår i . Det är just därförsom jag har ställt denna fråga. Det är viktigt att man i detta arbete tarhänsyn till situationen i . Jag vill frågaarbetsmarknadsministern: vi, mot bakgrund av de siffror som jag här harnämnt och med tanke på den situation som onekligen väntar , påräkna merpengar ? Om åtgärder mot arbetslösheten i Först vill jag något kommentera det somBertil talade om i inledningen, nämligen de löften som gavs ivalrörelsen. Vi gav löften om satsningar på sysselsättningspolitiken, men visade i valrörelsen också klart att vi inte har några trollkonster till vårtförfogande och att vi inte kan vända en negativ utveckling. Vi sadedessutom att arbetslösheten kommer att bli besvärlig under detta år. Om man skall bedöma vad regeringen har gjort för ,kan det vara bra att läsa vad länsarbetsnämnden i skriver i sinsenaste prognos, som är daterad . "Arbetslösheten i med för dagen 6,7 %av den yrkesverksamma delen av befolkningen utan arbete är något lägre änunder januari månad 1983, då man även kunde notera en liten minskning fråndecember månad föregående år. Kurvan över antalet arbetslösa vänder således nunedåt igen, mycket tack vare massiva insatser i form av beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning." Sedan redovisar länsarbetsnämnden, precis som BertilJonasson gjorde, hur många fler människor som sysselsätts genomarbetsmarknadspolitiska insatser. Detta är alltså resultatet av de sysselsättningsinsatsersom regeringen gjorde - och utan vilka situationen i Värmlandskulle ha varit ännu mycket värre än den är. Men trots dessa insatser ärläget i allvarligt, och därför bedömer regeringen nu utvecklingeninför kommande höst och vinter. Regeringens arbete med detta pågår. Vi haralltså inte tagit ställning , men jag tror att jag vågar göra den bedömningenatt regeringen kommer att anse det nödvändigt att satsa ytterligare medel föratt bekämpa arbetslösheten. Omkostersättningsmedel till ungdomar med multipla födoämnesallergier 5 (); När arbetsmarknadsministern säger att det inte är lätt att vända enutveckling kan jag givetvis förstå detta mycket väl. Jag har klartför mig den situation som man i hela världen lever med och som vi häri Sverigeinte har kunnat undgå. Det är lågkonjunktur, och det har varit besvärligt, ochen sådan utveckling kan man inte undkomma, eller vända på en gång. Det är svårtför vilken regering som än sitter. Det poängterades kanske alldeles för litet ivalrörelsen att vi befann oss i en situation där det var svårt. Vadjag här har sagt, och det står jag för, är att man inte har lyckats vända dennatrend. Men jag säger också, som jag sade förut, att vi är tacksamma för att vihar fått mera pengar, liksom vi fick av den förra regeringen. Det är bra att såhar skett, och det var nödvändigt. Jagskall inte nu stå här och gräla om detta. Vad jag är ute efter är att viverkligen får pengar till nödvändiga insatser när vi beräknar att få en högarbetslöshet . Det ser ofrånkomligt ut och kommer förmodligen attbli så, och därför måste vi få möjligheter att kunna ge även den nya kullensysselsättningsmöjligheter genom att bevilja pengar. Slufiigenvill jag bara tacka för det sista som arbetsmarknadsministern sade, som jagbetraktar som ett löfte om mera pengar i det läget. Överläggningen varhärmed avslutad. 3 § Svar på fråga1982/83:365 om kostersättningsmedel till ungdomar med multiplafödoämnesallergier har frågat mig om jag är beredd att medverka fill attåldersgränsen för att barn med födoämnesallergiska sjukdomar skall fåkostersättningsmedel utskrivna på recept flyttas från 16 till eller attkostersättningsmedel kommer in under läkemedelsförordningen och utskrivs tillpersoner efter kvalificerad diagnostise-ring. Enligtde regler som gäller skall lagen om begränsning av läkemedelskostnader ävenfillämpas på vissa livsmedel som förskrivs till barn med vissasärskilt angivna sjukdomar. Detta innebär att livsmedlen kan säljas på ihuvudsak samma sätt och samma villkor som gäller för receptbelagda läkemedel. Fråganom att dessa regler för läkemedelsrabattering skulle gälla även för personeröver har tidigare aktualiserats genom en motion till 1978/riksdagi anslutning till en proposition om förenklade regler för tillhandahållande avspecialdestinerade livsmedel för barn . Socialförsäkringsutskottetunderströk därvid att specialdestinerade livsmedel inte var att hänföra tillläkemedel och att reglerna för prisnedsättning på läkemedel i detta sammanhangdärför knappast var rättvisande eftersom dessa livsmedel ivarierande omfattning ersatte vanliga livsmedel. Jag delar socialförsäkringsutskottets uppfattning attlösningen av de här aktuella problemen för personer inte i förstahand ligger i ett utvidgat system för läkemedelsrabattering. I den mån denallmänna försäkringen skall ersätta merkostnaden för vissa kostersättningsmedelbör det ske inom ramen för handikappersättningen. Denna kan utgå för personersom är och som fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattningatt de bl. a. får vidkännas betydande merutgifter. Mot denna bakgrund har jag inga planer på att föreslånågra sådana förändringar i regelsystemet som tar upp i sinfråga. Jag vill tillägga att det vid sidan om handikappersättningenfinns möjligheter att få bidrag från vissa landsfing för utgifter förspecialdesfinerad kost. Om kostersättningsmedel till ungdomar med multipla födoämnesallergier 7BENGT KINDBOM (c): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Utgångspunkten för frågan är att barn kan fåkostersättningsmedel utskrivna på recept, medan detta inte är möjligt för deungdomar som har svåra födoämnesallergier. Dessa ungdomar och derasfamiljer har svårt att förstå att de bara därför att ungdomarna har fyllt 16 årskall svara för den större delen av kostnaderna, som i svåra fall rör sig omtusenlappar, samfidigt som det inte inträffat några förändringar ihälsotillståndet. Preparaten är mycket viktiga för ungdomarna just underpubertetsåren, då de äter mycket, har god aptit och behöver ett stort närings-och kaloritillskott för sin utveckling och tillväxt. Socialministern ger i sitt svar inte någon lösning pådessa problem för de ungdomar som har drabbats av denna sjukdom. Med anledningdärav vill jag fråga vad socialministern anser vara lösningen på det härproblemet. Socialministern delar socialförsäkringsutskottets uppfattning, attlösningen inte ligger i att låta kostnadsersättningsmedlen komma in underläkemedels-rabatteringen. Rättvisefrågan, som socialförsäkringsutskottet har tagitupp, löses inte heller, för om landstingen tillämpar olika regler blir det juföga rättvist. Det kan också vara en svår och komplicerad väg att ge stödet viahandikappersättningen, eftersom det då blir en bedömningsfråga från fall tillfall. Den rättvisefrågan känner jag väl till, eftersom jag själv är allergikeroch just nu drabbas av pollenallergi. Jag har också födoämnesallergier, men deproblemen är mycket små, eftersom jag kan undvika de födoämnen jag inte tål.Däremot kan jag inte undvara sprej , men för kostnaden för den fårjag stöd. Ungdomar som har problem och som inte kan skydda signär det gäller födoämnen har emellertid inte möjlighet att få stöd. Jag får väl återkomma till dessa frågor och försökamotivera dem bättre för att få en rättvis lösning av problemet för det fåtalfall det gäller. Som jag påpekat avser jag här sådana fall där man gjort enkvalificerad diagnostise-ring. 6 protokoll 1982/83:113-115 Omtidpunkten för förslag till om förskolebarnens hemspråksstöd Det är inte nödvändigt att försöker motivera dettabättre. Det räcker med den motivering som har gjorts. Jag är helt medveten omatt problemen finns. Jag är själv icke allergiker, men jag harfödoämnesallergiska barn och vet därigenom att problemen existerar - något somjag känner till också på annat sätt. Denlösning som tänker sig, nämligen att höja åldersgränsen från 16till , undanröjer inte problemen för de aktuella sjukdomsgrupperna. Behovav kostersättningsmedel kan finnas långt upp i åldrarna- det vet att helt slopa åldersgränsen har, som jag nämnde i mitt svar,prövats av för några är sedan och därvid avvisats enhälligt. Attgränsen satts vid har att göra med den generella gräns som gäller vadavser både sjukförsäkring och pensionsförmåner. Exempelvis går gränsen förrätt till handikappersättning vid . Handikappersättning är också denersättningsform som är avsedd att användas för personer vilkas handikapp medfördryga merkostnader. Därmedhar jag också sagt att om man skall lösa detta problem, som vi ju vet finns, såmåste man förbättra reglerna för handikappersättningen. Men då måste det gällaockså andra grupper, och dess värre har vi inte för tillfället råd att gå denvägen. Anf.9 (); Socialministern och jag är ganska överens om att det här finns problemsom drabbar enskilda. Vadjag menade med att jag skulle argumentera ytterligare för detta var att jagmotionsvägen kunde ta upp frågan för prövning . Det ärju den vägen vi som riksdagsmän har att gå, och det kunde alltså vara nästasteg i den här frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1982/83:386 om tidpunkten för förslag till om förskolebarnenshemspråksstöd har frågat statsrådet när en proposition omförskolebarnens hemspråksstöd är att vänta. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Jagvill börja med att ge ledamöter och andra medverkande i utredningen omspråkminoriteter i förskoleåldern en komplimang för ett väl genomarbetat och imånga avseenden intressant betänkande om språk- och kulturstödet för invandrar-och minoritetsbarn i förskoleåldern. Huvuddelen av de tankegångar och deförslag som redovisas i betänkandet riktar sig till kommunerna, till denverksamma personalen och till berörda' statliga ämbetsverk. Förslagen kan i deflesta fall tillämpas i den dagliga verksam- heten utanatt det erfordras något ställningstagande från regeringens eller riksdagenssida. Ett par av förslagen kräver dock behandling av regeringoch riksdag. Det gäller utredningens förslag att det i socialtjänstlagen skallinföras en bestämmelse med innebörden att kommunerna skall vara skyldiga attanordna hemspråksstöd för förskolebarn med annat hemspråk än svenska. Detgäller vidare utredningens förslag till utformning av det stadiga stödet tillverksamheten. Som aviserats i budgetpropositionen avser regeringen attsenare återkomma till med förslag om ett nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen m. m. Beredningen av dessa frågor pågår f. n. inomregeringskansliet. I det sammanhanget kommer också de nämnda förslagen frånutredningen om språkminoriteter i förskoleåldern att beredas. Om tidpunkten för förslag till om förskolebarnenshemspråksstöd 11GUNNEL (); Först vill jag tacka socialministern förerkännandet av kommitténs arbete. Det var lugnande att höra att propositionen är på väg,även om jag måste tillstå att jag hade väntat den under innevarande session.Vad finns det att vänta på? Utformningen av det statliga stödet fillhemspråksundervisningen och av lagen kräver visserligen att regering ochriksdag tar ställning till en del pedagogiska, lingvistiska och sociala frågorsom vi i utredningen har berört, men frågorna har också sedan utredningenavlämnade sitt betänkande blivit mycket ordentligt belysta, bl. a. genom ettsymposium som arbetsgrupp för studiet av skolans problemanordnade kring mångkulturell och flerspråklig undervisning iinvandrarländer. Språk- och kulturarvskommittén under , som också arbetar med dessa problem, hade anordnat detta symposium ochinbjudit internationellt kända forskare från världens alla hörn. De behandladedå språkliga, psykologiska och politiska aspekter på ämnet och redovisade sinaforskningsresultat. De gjorde några försynta påpekanden om att dessa resultatfunnits att tillgå . Det är ett påpekande som jag gärna villvidarebefordra fill socialministern och regeringen. Deltagarna i symposietgjorde också rent hus med föreställningen att barn måste ha ett färdigt språk,ett modersmål, innan de börjar lära sig ett andra språk. Barn kan alltså medrätt metodik och under i övrigt gynnsamma betingelser mycket väl tillgodogörasig två språk . Att det fenomenet på intet sätt är bundet fill språk-eller socialgrupp har också tydligt visats. Vissa barn kan ju rent individuelltbehöva stöd för sin språkliga utveckling. På det området måste särskildainsatser göras. Att vi nu får en proposition och en riksdagsbehandling avutredningens resultat kommer att innebära ett stöd för kommunerna. Det kan inteha undgått socialministern att det finns en reservafion fogad till utredningensbetänkande, där jag kräver att också invandrarorganisationer skall få rätt attordna hemspråksstöd för förskolebarn. Både för kommunerna och för Om underlättande av vårdnad av barn i det egna hemmet invandrarorganisationernaär det av vikt att staten, regering och riksdag, tar ställning till dessafrågor. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1982/83:85 om underlättande avvårdnad av barn i det egna hemmet har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att göra det möjligt för småbarnsföräldrar som såönskar att själva stanna hemma och vårda sina barn. Jag utgår från att ställt sin fråga utifrånvad som är bäst för barnen. Jag hoppas vi är överens om att barn kan upplevatrygghet och få en god omvårdnad såväl om en förälder är hemarbetande som närbåda föräldrarna förvärvsarbetar. Det är inte givet att barn upplever en störretrygghet för att en förälder väljer att stanna hemma eftersom det finns såmånga andra faktorer som inverkar på barnens och barnfamiljernas situation.E)et viktigaste för barnet är kanske att föräldrarna är nöjda och trygga i sinsituafion. Barn behöver trygghet men barn behöver också utvecklas isamspel med andra barn och med flera vuxna. Min uppfattning är att denkommunala barnomsorgen kan ge barnen både trygghet och den stimulans somsamvaron med andra barn och andra vuxna ger. Jag är medveten om att det inte alltid är möjligt attvälja mellan förvärvsarbete och hemarbete. Förutsättningen för ett sådant valär att det finns fillgång till arbete och barnomsorg. Jag är också medveten om att barnfamiljerna - och detgäller generellt -har det besvärligt ekonomiskt. Det grundläggande skälet är attreallönerna urholkats . Den socialdemokratiska regeringen hardärför vidtagit en rad olika åtgärder på det samhällsekonomiska området, som viräknar med skall återställa landets konkurrenskraft och därmed geförutsättningar för fillväxt i ekonomin och höjda reallöner. Regeringen har därutöver vidtagit en rad åtgärder som fårbetydelse för barnfamiljerna redan innan de långsiktiga målen kan nås.Barnbidragen höjdes . Flerbarnstilläggen fördubblades frånsamma datum. En proposition har lämnats till med förslag om att ävenungdomar i åldern som studerar skall berättiga till flerbarnstillägg.Livsmedelssubvenfionerna har ökats på mjölk och ost, som ju har stor betydelsei barnfamiljernas kosthåll. Vissa familjepolitiska stödformer har genom sin utformningsärskilt stor betydelse för familjer med en hemarbetande make. Detta gällerframför allt bostadsbidragen och flerbarnstilläggen. Båda dessa stöd har höjtsfrån . Jag ärmedveten om att det ekonomiska familjestödet behöver ses över ytterligare.Flera statliga kommittéer har lagt fram eller kommer att lägga framresultatet av sitt arbete. Detta gäller bl. a. familjeekonomiska kommittén ochensamförälderkommittén. Jag har därför tillsatt en särskild beredninginom som skall göra en samlad översyn av detfamiljeekonomiska stödet. När beredningen är klar är jag beredd att återkommatill med förslag till de förändringar av familjestödet som kanbehövas. 13 (): Jag vill tacka socialministern för svaret påmin interpellation. Socialministern uttrycker i inledningen av svaret enförhoppning om att vi är överens om att det är barnens bästa som ärutgångspunkten och att vi är eniga om att den kommunala barnomsorgen i deflesta fall tillgodoser behovet av en i stort sett väl fungerande omsorg ombarnen och att föräldrarna tryggt kan lämna sina barn till den kommunalabarnomsorgen. Om allt detta är vi helt eniga. Som ett talande ochotvetydigt bevis på det kan man peka på att satsningen på den offentligabarnomsorgen - både när det gäller ekonomiska resurser och när det gällerantalet nytillkomna platser inom barnomsorgen - har varitmycket kraftig. Då hade huvudansvaret för de sociala frågornaskedde utbyggnaden med en kraftfullhet som saknar motstycke. När det gällerden saken behöver vi således inte spilla särskilt många ord. Det var inteheller det som min interpellation gällde. I svaret räknar socialministern upp en lång rad åtgärder,däribland flerbarnstillägget. Detta har fördubblats. Det är utmärkt, inteminst med tanke på att socialdemokraterna var emot flerbarnstillägget däFälldinregeringen första gången, 1981, lade fram sitt förslag. Förslaget omatt ungdomar som är i åldern och som studerar skall berättiga tillflerbarnstillägg är också bra. nämner vidare höjningen avbarnbidragen fr. o.m. och säger att det är en förbättringför barnfamiljerna. Men han underlåter att nämna effekterna av devalveringenoch momshöjningen, som drabbar barnfamiljernas köpkraft på ett sådant sätt attbarnbidragshöjningen knappast kan innebära en kompensation. En väsentlig sak, som inte finns med och som mångamänniskor direkt saknar, är valfriheten när det gäller barnomsorgen. Vianser att barnomsorgen i samhället är ofullständig så länge man inte kommittill rätta med den bristen. Vi säger obetingat ja till olika former av kommunalbarnomsorg -daghem, familjedaghem och andra former av barnomsorg, som möjliggörflexibilitet och anpassning med tanke på olika förhållanden och behov.Barnomsorgen är ändå inte fullständig förrän familjen själv kan välja den formav barnomsorg som man vill ha. Vi anser att det är en omotiverad och orättvisklåfingrighet och centralism då man vill begränsa en för alla människor såviktig uppgift som omsorgen om barnen. I vår familjepolitik är alltså frågan omvalfriheten en hörnsten. Om underlättande av vårdnad av barn i det egna hemmet Om underlättande av vårdnad av barn i det egna hemmet Samhällets familjepolitiska uppgift måste vara att skapaförutsättningar för barn och föräldrar att utifrån egna förutsättningar formatillvaron så, att den bäst passar familjen. Det är familjemedlemmarna självasom bäst känner till familjens önskemål och förutsättningar. Därför är detfamiljen som måste träffa valet av omsorgsform för barnen. Med barnomsorg avservi, som jag sagt tidigare, alla former av barnomsorg - i hemmet, ifamiljedaghem, i förskola eller i daghem. Man kan tala om verklig rättvisa och möjlighet att välja omsorgsformförst när samhället också kan erbjuda ekonomiskt stöd åt den som önskar vårdaegna barn i hemmet. För att uppnå rättvisa när det gäller barnomsorgen krävsdet därför en utbyggnad av vårdnadsersättningen, vid sidan av den kommunalabarnomsorgen. Mellan dessa former råder inget motsatsförhållande, utan den enaformen utgör en komplettering av den andra. Behovet av barnomsorg är så varierande att ett samhällesom inte erbjuder båda dessa former inte på ett rättvist sätt kan tillgodose debehov som föreligger. För ensamstående skulle det tack varevårdnadsersättningen bli möjligt att korta ned den för många barn iblandalltför långa vistelsen på daghem. För flerbarnsfamiljen med tre eller fyrabarn är den kommunala barnomsorgen en lösning som inte alltid står fill buds. Ivilket fall som helst ter den sig orimlig för många föräldrar. Det blir förjobbigt. Den nuvarande ordningen är märklig. Den saken sätts verkligen på sinspets. Som jag nämnde i interpellationen kan en dagbarnvårdare tahand om alla fyra barnen i en familj - låt oss anta att det rör sig om fyrabarn - och naturligtvis få lön för mödan. Den av föräldrarna som väljer attstanna hemma för att ta hand om tre eller fyra barn får däremot ingen som helstersättning för sitt arbete. Allt fler upplever förhållandena som orättvisa,opraktiska och ideologiskt orimliga.