prot · G60994 · 1982-12-31 00:00:00 — 13 § Svar på fråga1982/83:274 om radarövervakningen av det svenska luftrummet 64 FörsvarsministerANDERS THUNBORG: har frågat mig om jag anser att den radarövervakning av detsvenska luftrummet som förekommer i fred är tillfredsställande, eller om jagser den demonstrerade möjligheten för främmande militära helikoptrar attoupptäckta landa i militärt känsliga svenska kustområden som ett tecken på attförbättringar behövs. Vårtmilitära luftbevaknings- och sjöbevakningssystem är uppbyggt för att i förstahand svara mot de krav som kan ställas på oss i en neutralitetssituafion ellerom vi kommer i krig. Det består av ett stort antal radarstationer och opfiskabevakningstorn, vars information matas in till ett antal ledningscentraler.Fullt krigsorganiserat ger detta system en god övervakning av havet ochluftrummet i anslutning till och över vårt territorium. Undernormala förhållanden i fred är det inte ekonomiskt rimligt att hålla hela luft-och sjöbevakningssystemet i gång. Med utnyttjande av fredsorganisationensbegränsade resurser hålls därför endast ett så stort antal radarstationer igång att dessa - tillsammans med ett antal civila radarstationer ochkustbevakningen - täcker större delen av vårt land och de närmasteomgivningarna. Detta system är undernormala förhållanden i fred i huvudsak avsett att ge informationom verksamheten i stort till sjöss och i luften samt att med stor sannolikhetupptäcka överträdelser av våra tillträdesbestämmelser. Systemet gerföljaktligen inte någon fullständig garanti för att svårupptäckta mål i vissavädersituationer -1, ex. en liten helikopter som flyger mycket lågt och sakta ikraftiga snöbyar - skall bli upptäckta. En enstaka helikopter utgör inget hotmot vår säkerhet. Denna ambitionsnivå när det gäller övervakningssystemetbedömer jag som rimlig under normala förhållanden i fred, eftersom vi harskapat ett flexibelt och snabbt system för att höja vår beredskap. Med mycketkort varsel kan vi förstärka övervakningen, om det skulle bli nödvändigt medhänsyn till verksamheten i vårt närområde. Sådana anpassningar sker relativtofta. Jag anser således att den radarövervakning av det svenskaluftrummet som förekommer i fredstid är tillfredsställande. Om radarövervakningen av det svenska luftrummet Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 65 (): Jagberattfå tacka statsrådet försvaret. Detär i huvudsaken redogörelse för dagsläget när det gäller övervakningen av detsvenska luftrummet, framför allt den krigsorganisation som finns sedanåtskilliga år tillbaka. Och försvarsministern verkar vara ganska nöjd med detsystem som vi har och anser att det fyller de rimliga krav som kan ställas ifredsfid. Problemet är dock att en rad incidenter under de senasteåren har visat att vi drabbas av det ena missödet efter det andra när detgäller förmågan att upptäcka enstaka intrång på vårt territorium. I detaktuella fallet gällde det en oskyldig militärhelikopter på flykt, och där hademan vänligheten att själv knacka på i en stuga och be att de skulle kontaktanärmaste polis- och militärmyndighet. Men vi kan inte ta för givet att det ärnågonting som kommer att inträffa varje gång. Det kan vara ett enstaka flygplan som på lägsta höjd ochmed låg fart smyger sig in längs den svenska kusten för att i ett visst lägelandsätta t. ex. en sabotagegrupp. Det kan vara en helikopter som tyst ochförsynt närmar sig vitala svenska försvarsinstallationer för att göra en snabbinsats. Det kan vara en underrättelseoperation även i djupaste fred som riktarsig mot vitala svenska försvarsintressen. Vi vet bättre än vad vi vissteför bara att detta är en verklighet som vi måste ta starkt ökadhänsyn till i vår försvarsplanering. Den utveckling som skett i vår omvärld tyder på att viunder kommande år kan komma att tvingas ägna den här typen av hot mot vårt landökad uppmärksamhet. Det gäller också det som försvarsministern kallar fredstid,och det gäller också de omfattande operationer som kan förekomma i ett s. k.skymningsläge mellan fred och krig och som syftar till att med begränsade ochdolda insatser slå ut t. ex. vårt politiska och vårt militära ledningssystem. Om radarövervakningen av det svenska luftrummet innan detstorkrig som vi så ofta planerar för och talar om ens har hunnit börja. Allt detta måste påverka vår försvarspolitik.Helikopterincidenten, fillsammans med andra incidenter, visar på en radbrister, och de bristerna kommer att ta att göra någonfing åt. Den fråga som självfallet inställer sig är vilken hänsynförsvarsministern är beredd att ta i den fortsatta försvarsplaneringen fill denya krav som vi med stor sannolikhet vet kommer att ställas på den fredstidaoch den krismässiga övervakningen av det svenska luftrummet och av territorieti övrigt. När försvarsministern säger att systemet ärtillfredsställande, tror jag att det är en sanning med modifikation. Och närhan säger att en enstaka helikopter inte är ett hot mot vår säkerhet, är det ensanning som dock bör förses med den väsentliga modifikationen att 15 hehkoptrari 15 enstaka områden, eller ett mindre antal, de facto kan vara ett mycketallvarligt hot mot vår säkerhet. Jag är naturligtvis inte nöjd med att detunder speciella omständigheter kan inträffa händelser som den härhelikopterincidenten. Men även med mycket stora och för oss helt orealistiskaekonomiska insatser går det inte att eliminera incidenter av den här typen. Glöm inte bort att inte ens med dess mycketstora resurser på detta område lyckades upptäcka och förhindra denna helikopteratt ge sig iväg. hade möjlighet att se den ände svenska myndigheterna. Jag vill också i sammanhanget nämna att polacker underförra året flydde till med två små flygplan. Båda dessa upptäcktes avden svenska luftbevakningen. I det nu gällande försvarsbeslutet ligger en planmässigtillförsel av modern radarmateriel och i början av 1990-talet.Denna satsning kommer - förutom att den ger bättre radartäckning - också attskapa ett flexiblare och uthålligare radarövervakningssystem. Jag anser att denambitionsnivå vi har under normala fredsförhållanden vid luft- ochsjöbevakningen - kopplad fill vår förmåga att mycket snabbt höja beredskapen -innebär att vi rimligen uppfyller de förpliktelser som vår alliansfria politik,syftande fill neutralitet i krig, kan ställa på oss i detta avseende. Skulle det visa sig att vi får flerincidenter, får vi naturligtvis se om vi behöver höja incidentberedskapennågot. 67CARL BILDT (m): Jag är alldeles övertygad om att även denpolska försvarsministern har en del frågor att svara på fill berördamyndigheter, men är det den svenske försvarsministern som jag ställerfrågorna till. Det allvarliga är ju att det här rörde sig om eninflygning av en helikopter som inte gjorde något som helst försök att döljasig. Det leder också, som försvarsministernväl vet, till en del publicitet utomlands, som inte är så där alldelessmickrande för förmågan hos det svenska försvaret i detta hänseende. Det tyckerjag måste leda fill en reaktion på den svenska sidan av den ena eller den andratypen. Speciellt besvärande blir ju detta i och med att frågornaegentligen inte går att besvara på det sätt som försvarsministern gör.Försvarsministern förutsätter att problemet skulle ha kunnat lösas om vi barahade kopplat på de radarstationer som finns. Såvitt jag förstår var detfaktiskt så att vi i det berörda området vid den berörda tidpunkten till stordel hade den radarövervakning som skulle vara aktuell även i ett mera verkligtfall, och det räckte inte riktigt för att klara av denna situation. Det kommer nya radarsystem . Förvisso, de kankomma att innebära förbättringar. Men jag tror att denna i och för sig fredligaoch alldeles oskyldiga incident - som vi inte skall göra större än vad denfaktiskt är- tillsammans med annan utveckling i vår omvärld, tillsammans medandra incidenter och tillsammans med en del annat dock visar att det finnsanledning att ägna beredskapsfrågorna ökad uppmärksamhet, att det också finnsanledning att tänka över planeringen av vår försvarsstruktur utifrån en litetannan utgångspunkt än den som har varit den dominerande i svenskförsvarsplanering . Jag såg inte så värst många tecken påden typen ,av tankar i försvarsministerns svar - men jag hoppas att de tankarnatrots allt finns också i försvarsdepartementet, när man nu ser framåt på vadsom behöver göras . Om radarövervakningen av det svenska luftrummet tar upp frågan om trovärdigheten ivår omvärld och den här incidenten. Jag tror att experter också utomlandsmycket väl förstår hur det här hänger ihop. Det var en mycket liten helikopter,den framfördes av en mycket dukfig pilot, väl utbildad i konsten att flyga iradarskugga, han flög på extremt låg höjd - under fio meter - i mycket svårsnöyra. Under sådana väderförhållanden tvingas radaroperatörerna att dra nerradarns känslighet för att inte eventuella väderekon skall skymma ellerförsvaga ekot av det verkliga målet. Då minskar också chansen att målet skallupptäckas. , jag har blivitinformerad om att åtminstone en radarstation i det berörda området icke var ibruk. 69CARL BILDT (m); lämpar sig som bekant dåligt för endebatt om vilka radarstationer som är i bruk eller inte är i bruk. Låt mig barasäga att jag tror att denna incident - i sig obetydlig, som jag sade - mera haren effekt i samband med andra incidenter när det gäller den bild som skapas iomvärlden och att den därför kanske ger anledning till en något fördjupad ellernågot större tankeverksamhet än vad den i och för sig isolerad skulle ha gjort.Jag tror inte att det räcker att vi från svensk sida hänvisar till att detsvenska luftförsvaret sannolikt är bättre än det polska. luftförsvaret ställer vinämligen svenska krav. Det skall inte jämföras med vare sig det polska, detösttyska, det sovjefiska eller det norska utan det skall uppfylla svenska krav. Låtmig sedan avslutningsvis säga att det här utgör en hotbild som vi bör funderapå. Jag tycker inte att man skall säga, på det sätt som försvarsministerngjorde i sitt svar, att en enstaka helikopter inte utgör något hot mot vårsäkerhet. En enstaka eller några enstaka helikoptrar kan utgöra ett hot mot vårsäkerhet. Det ingår i bilden utåt av vår säkerhetspolitik att vi också skallklara enstaka helikoptrar. Överläggningen varhärmed avslutad. 14 § Svar på fråga1982/83:281 om beredskapssynpunkter på fjärrvärmeanläggningar har frågat mig om jag avser föreslå sådan ändring ilagsfiftningen om beredskap att inte utomordenligt sårbaravärmesystem, utan hänsyn till beredskapssynpunkter, i stor skala kan införas ivårt kalla land. Eftersamråd med energiministern vill jag som svar på frågan säga följande. Vidutbyggnaden av fjärrvärmeanläggningar bör erforderliga hänsyn tas tillförsörjningsberedskapens krav. Fjärrvärmeprodukfioneni landet baserades tidigare nästan helt på olja. Normalt var defjärrvärmeproducerande anläggningarna byggda så att endast olja kunde användassom bränsle utan genomgripande och tidskrävande ombyggnader. Somett led i oljeersättningspolitiken men även i syfte att förbättraförsörjningsberedskapen infördes bestämmelsen att nyaeldningsanläggningar skall kunna eldas med fast bränsle. Som ett resultat avbl. a. denna bestämmelse har det totala oljeberoendet på detta område redansjunkit med en fjärdedel. Deredan befintliga fjärrvärmeverk som utnyttjar olja är, liksom andra störreförbrukare av olja, enligt lag ålagda att hålla beredskapslager aveldningsolja. Därutöver har många verk betydande kommersiella lager. Vid längrekriser måste en övergång till eldning med inhemska bränslen ske, vilket kräveren ombyggnad av värmeverken. För att förkorta ombyggnadstiden haröverstyrelsen för ekonomiskt försvar begärt och fått medel för att projekteravissa av redan befintliga fjärrvärmeverkl för omställning till inhemskabränslen. För detta ändamål har för innevarande budgetår anvisats 6,4 milj. kr.och för /84 föreslagits ca 7,5 milj. kr. Den totalaprojekteringskostnaden har beräknats till drygt 20 milj. kr. Vidarehar regeringen givit överstyrelsen för ekonomiskt försvar i uppdrag att isamarbete med studera möjligheterna att skapa ettförbättrat krigsskydd för fjärrvärmeverken. En rapport beräknas föreligga . Jag har velat nämna detta för att visa att åtgärder vidtasmed hänsyn till försörjningsberedskapens krav på den kommunalavärmeförsörjningen. ställer frågan om jag är beredd attföreslå någon ändring i lagen om beredskap. Enligt denna lag har kommun och landstingskommunskyldighet att i fred efter förordnande skaffa reservanordningför att under beredskapstillstånd kunna upprätthålla gas-, vatten- ochelektricitetsförsörjningen. Däremot omfattas värmeförsörjningen inte av lagensbestämmelser om reservanordningar. och överstyrelsen förekonomiskt försvar har genom en särskild arbetsgrupp studerat bl. a.denna fråga och kommit fram till att det bör övervägas om man skall kompletteralagen med skyldighet för kommunerna att skaffa reservanordningar även förfjärrvärmeförsörjningen. har provplanläggning pågått i ochTimrå kommuner. Jag har inhämtat att överstyrelsen avser att i anslutning tillsin rapport om krigsskydd i samråd med berördamyndigheter behandla frågan om en eventuell komplettering av lagen om kommunalberedskap på fjärrvärmeområdet. Jag kommer att överväga frågan närmare då dennarapport föreligger. Om beredskapssynpunkter på fjärrvärmeanläggningar 71ANITA BRÅKENHIELM (m): Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret, som är fillfredsställande i så måtto att jag förstår attförsvarsministern delvis delar den oro som visat över att man inte har någon möjlighet att lagstiftningsvägen ingripai samband med att kommunerna bygger ut sin värmeförsörjning. En allmän utveckling mot en rationell värmeförsörjning harlitet panikartat påskyndats av det extra stöd som från oljeersättningsfondenunder nu utgår till den som investerar i torveldade anläggningar. Jagsäger "panikartat" därför att snabbheten riskerar att driva framanläggningar som lider av uppenbara barnsjukdomar. Det hela hade antagligenmått väl av att man hade lugnat sig något. I tät stadsbebyggelse har sådan centraliserad uppvärmninggivna både miljömässiga och ekonomiska fördelar. Hur det är med det i meraspridd bebyggelse kan diskuteras. Det förekommer att kommuner för att få godtagbarekonomi för sina fjärrvärmeanläggningar tvingar in enskilda i systemet,enskilda som annars hade satsat på privatekonomiskt och - vilket är merarelevant för den här debatten - från beredskapssynpunkt bättre alternativ. har att utfärdaanvisningar för hur kommunerna enligt den lagstiftning som rör den kommunalaberedskapen för krissituationer skall förbereda det högteknologiska samhälletsöverlevnad när det gäller t. ex. el-, gas- och vattendistribution. Om kompensationen för inkomstbortfall vid repetitionstjänst klimat somvi lever i är det uppenbart bekymmersamt att mycket centraliserade och sårbarasystem kan införas för uppvärmning utan att man , kan ta hänsyn tillberedskapssynpunkter just när man bygger ut systemet. Elsystem är lättare attreparera. Man kan tända ett ljus, man kan bära vatten och man kan bärahvsmedel. Men inte minst boende i flerfamiljshus är helt utiämnade omvärmeförsörjningen brakar samman. Jag vet mycket väl att det finns beredskapssynpunkter påvad man eldar med. Här är naturligtvis inhemska bränslen en fördel jämfört medolja. Jag var mera intresserad av det tekniska utförandet avdistributionssystemen. Man kan t. ex. tänka sig parallellkopplade i stället förseriekopplade system och, som försvarsministern också har berört,reservaggregat för uppvärmning. Några bestämmelser som tvingar kommunerna attgöra sådana ingripanden finns inte. Försvarsministern är beredd att efter årsskiftet 1983-1984överväga frågan om lagsfiftning. Med tanke på att man nu forcerar framfjärrvärmeanläggningar vill jag fråga om det inte hade varit bättreatt kunna ingripa redan tidigare eller att icke ha vidtagit dessa panikartadestödåtgärder för dem som bygger ut torvanläggningar. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1982/83:283 om kompensationen för inkomstbortfall vidrepetitionstjänstgöring har frågat mig om jag kommer attverka för att förbättra den ekonomiska situationen för familjer där mannen harlämnat sin anställning för att ta vårdansvar för barn och underrepetitionstjänstgöring på grund av detta får en dagpenning på , medanhustrun i de flesta fall inte får någon ersättning för förlorad arbetsinkomstunder den tid hon övertar vårdansvaret. Ett sätt att komma fill rätta med problemetvore, enligt , att se till att dessa familjer får den sjukpenningsom hustruns inkomster berättigar fill. Värnplikfiga under repetitionstjänstgöring omfattas av ettgenerellt förmånssystem som baseras på den värnpUktiges sjukpenning, det s. k.dagpenningsystemet. Dagpenning motsvarar således av den värnpliktigescivila lön, dock . En familj med "hemmapappa" kan givetvis råka ini en brydsam situation i vad gäller barnpassning när mannen blir inkallad tillmilitärtjänst. Antalet sådana fall uppgår till 50-100 . Jag vill till en början påminna om att kommunerna enligtsocialtjänstlagen har det yttersta ansvaret för den värnpliktiges familj. Envärnpliktig kan alltså inte vägras bistånd enbart av det skälet att han fullgörvärnpliktsutbildning. Densituafion som har beskrivit i sin fråga kan inte vara Ofta går barnpassningen att ordna med hjälp av anhöriga eller genom denkommunala barnomsorgen. När detta inte är möjligt och familjens ekonomiskasituation inte medger att hustrun tar ledigt från arbetet för att vårda barnet,bör förutsättningarna för anstånd vara uppfyllda. Jag anser därför inte att detbehövs några ändringar i dagpenningsystemet. 73 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag tycker tyvärr inte att det är tillfredsställande. Frågan belyser framför allt ett jämställdhetsproblem. Ommannen i en familj arbetar i förvärvslivet och kvinnan arbetar i hemmet och tarhand om barnen, får mannen under repefitionstjänstgöring full kompensation, somförsvarsministern berättade om. Han blir alltså i stort sett kompenserad undertjänstgöringen. Om däremot kvinnan förvärvsarbetar och mannen arbetar i hemmet,utgår under motsvarande omständigheter bara . Kvinnan får i deflesta fall ingen ersättning alls. Det innebär att familjen blir hänvisad tillbesparingar eller fill att söka socialhjälp. I det ena fallet blir familjen alltså helt kompenserad förinkomstbortfall, och i det andra fallet blir den inte kompenserad. Skillnadenmellan familjerna är att mannen har tagit vårdansvaret för familjens barn,vilket vi i andra sammanhang tycker är klart posifivt. En fördjupadkänslomässig kontakt mellan småbarn och deras fäder vill vi slå vakt om. Men idetta fall gör vi tvärtom. Familjen bestraffas ekonomiskt för att den valtdenna vårdform. Det gäller dessutom familjer som redan i utgångsläget har ensämre ställning än familjer som har fått vinst i daghemslotteriet och har tvåinkomster att leva av. En familj med en inkomst på . ennormal LO-inkomst, och tre barn har en disponibel inkomst på 15 000-16 000 kr.per person och år. Jag vill bara som jämförelse säga att gränsen för vad mannormalt betecknar som u-land går ungefär vid en per capita-inkomst på 15 000kr. Vad man framför allt måste reagera mot är den sämrebehandlingen av de familjer där fadern svarar för barnomsorgen i hemmet. Det äralltså inte bara på det viset att den familjetyp som beskrivs i frågan råkar ien ohållbar situafion när mannen kallas in till repetitionstjänstgöring, utanfamiljer hänvisade till en inkomst har dessutom redan i utgångsläget en sämreställning än familjer med två förvärvsinkomster och barntillsyn. Jag vill också peka på att kostnaden för att rätta tillorättvisan är ringa. Om alternativet är att ställa upp med samhälletsbarnomsorg är kostnaden . Det jagföreslår är en sjukpenning motsvarande . Det är endast ide fall familjen offrar sina besparingar som det uppstår en vinst församhället, en vinst som jag tycker det är orimligt för samhället att acceptera. Jag är övertygad om att försvarsministern känner ett stortansvar för de människor som tjänstgör i försvaret. I det ansvaret ingårsjälvfallet att rätta Om kompensationen för inkomstbortfall vid repetitionstjänst Om kompensationen för inkomstbortfall vid repetitionstjänst tillfelfunktioner i det sociala system som berör de repetitionstjänstgörande. I dethär exemplet är det just fråga om en allvarlig felfunktion. Därför tycker jagdet är viktigt, inte minst för försvarets skull, att rätta till dennafelfunktion. Jag hoppas att försvarsministern vidtar åtgärder ungefär ienlighet med det förslag som jag har lagt fram. Låt mig till att börja med kvanitifieraproblemet. inkommer ca 2 000 ansökningar om anstånd medrepetitionstjänstgöring, där huvudorsaken till anståndsansökan är problem medbarntillsynen. Det finns en mängd variationer på detta tema och på dessaproblem. Huvuddelen av dem kan inte lösas enligt förslag. Många avproblemen kan i själva verket inte alls lösas med hjälp av pengar. Hur skall vit. ex. ställa oss fill ensamstående fäder med barn? Det är bara ett exempel. Värnpliktsförmånssystemet är emellertid inte statiskt.Allteftersom samhället förändras har det skett en fortlöpande anpassning avsystemet. I den fortsatta utvecklingen av de värnpliktigas förmåner beaktasnaturligtvis även problemet med barntillsyn vid militärtjänstgöring. Denenskildes och samhällets intressen kolliderar ofta i dessa frågor. Därmedförorsakas problem för såväl den enskilde som samhället. I en del fall är det fråga om ett helt medvetet val. Ommannen stannar hemma och tar över vårdansvaret, och familjen vägrar attutnyttja samhällets barntillsyn, kan vi inte göra mycket. Jag tycker att det dåinte är orimligt att man tar de ekonomiska konsekvenserna av sitt beslut.Någonstans måste vi dra gränsen. 75IVAR VIRGIN (m): På något sätt är det symtomatiskt attsocialdemokraterna drar gränsen just här. Som försvarsministern säger gällerdet inte så många. Det är fullt riktigt. Just därför borde man kunna varagenerös. Man borde kunna rätta till förhållandena på de punkter där det är lättatt göra det. Det förslag som jag har lagt fram, att hustrun får uppbärasjukpenning, är ett mycket enkelt sätt att råda bot på detta problem. Dessutom tycker jag att det är felaktigt att använda vägenöver anstånd. Dessa människor vill ofta göra sin repetitionstjänstgöring somalla andra. Jag tycker att man skall vidta åtgärder, som gör det möjligt fördem att fullgöra sin samhällsplikt. Det borde ligga i försvarsministernsintresse att på de punkter där det går - och jag är övertygad om att det går imånga fall -åstadkomma förändringar, som gör det möjligt att lösa dessaproblem. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på fråga 1982/83:287 om tillsättning av ordförande i utredningen omförmåner m. m. vid frivillig försvars verksamhet har frågat mig om jag har föravsikt att ta ett krafttag så att frågan om kommittéordförande i utredningen omförmåner m. m. vid frivillig försvarsverksamhet kommer att lösas. Frågan är nu löst. Axel har förordnats att fr.o. m. vara ordförande i kommittén. 77 (): Först vill jag begagna detta tillfälle tillatt hälsa försvarsminister välkommen hem från FN och New Yorktill det viktiga ledarskapet för den svenska försvarspolitiken. Till arbetethär hör ju frågor av stor både internationell och nationell räckvidd. Men detkan även röra sig om små vardagsfrågor såsom att tillsätta enkommittéordförande och få fart på ett kommittéarbete. Den fråga som jag har riktat till försvarsministern hörnog till de små vardagsfrågorna. Jag är glad över den handlingskraft somförsvarsministern har visat när det gäller att tillsäUa kommittéordförande. Jaghoppas nu att kommittéarbetet skall komma i gång. Det har uppenbarligen varitnågra turer för mycket om ordförandeskapet när det gäller denna kommitté. vill jag bara poängtera att frivilligförsvaretär ett väldigt viktigt komplement till värnpliktsförsvaret. Det har vidupprepade tillfällen fastslagits av både riksdag och regering.