prot · G60943 · 1982-12-31 00:00:00 — I det här fallet pågårdet en översyn som redovisats i utskoftsbefänkandet. håller på att arbeta med mål och innehåUnär det gäller barnomsorgen, och defta finns redovisat i den rapport som vpkåberopar i sin reservation och som talade om alldeles . Defarbetet gäller hur man skall få fram arbetsplaner för def första för förskolanoch för det andra för fritidshemmen. Parallellt med arbetar UHÄför sin del med en översyn av alla utbildningsplaner. Def sägs att UHÄ harmålsättningen atf man skall försöka vara klar med def arbetet . Praxis är aft man avvaktar utredningar, och det tyckerutskottet att vi skall göra också här. Def är nämligen bra om socialstyrelsenförst får fram mål och innehåll i barnomsorgen och UHÄ sedan kan görautbildningsplaner som passar till detta. Ofta kommer annars krifik mot atf manpå utbildningssidan gör utbildningsplaner som infe passar för den verksamhetsom utbildningen gäller. Därför tycker jag att vi skall hålla oss tUl den härordningen. Def kommer förmodligen att bli ett samråd mellan ochUHÄ på den här punkten. Sedan vill jag säga aft def infe står iutskoftsbefänkandet aft vi är nöjda med tillståndet som def är, utan vihänvisar tvärtom till atf def pågår ett arbete i med justdefta. Den sista punkten som vpk far upp gäller en förlängning avutbildningen för förskollärare och fritidspedagoger från två och etf halvt årfill . Man kan naturligtvis allfid diskutera att förlänga en utbildning,och man kan också hävda att människorna med en längre utbildning bUr bättreskickade i sitt yrke. Men som så ofta är det en kostnadsfråga. Vi kan räkna mycket grovt på det här fallet och säga attdet tas in ca 4 000 på förskolarlärarlinjen och drygt 1 000 påfrifidspedagoglinjen. Då rör det sig alltså om en volym på ca 5 000 personer.Om man då räknar med en årssfudiekostnad på . - jag tror atf det ärmycket lågt räknat - och säger att utbildningen skall ökas med etf år, även omdet egenfiigen handlar om , kommer man upp i en kostnad på75 milj. kr. Det är en summa som vi inte har fill vårt förfogande.Och dessutom kan man lägga till en förlängning av barnskötarnas utbildning. Avdem som fas in i gymnasieskolan på vårdlinjen är def ungefär 1 800 som går på denhär grenen för barn- och ungdomsvård. Det gör atf volymen och kostnaden kan bliännu större. Och vi har alltså infe resurser fill detta f. n. Den moderata reservafionen gäller aftsamhällskunskapslärarna skall ha fillräckliga kunskaper i försvars- och säkerhetspolitik.Man kan naturligtvis hålla med om atf det är bra om de får bättre kunskaper pådetta område, såväl 4 protokoU 1982/83:43-44 Grundläggande högskoleutbildning m. m. Grundläggande högskoleutbildning m. m. som på aUa andra. Men när def gäller att öka på inom någotområde måste man - om man inte vill förlänga utbildningen - minska inom någotannat område.. Och anvisar infe vad man skall minska på. Det är somvanligt: när man kräver ökning säger man inte var någonstans det skall ske enminskning, och def är ju synd. Dessutom kan man faktiskt säga att det finns anledning attknyta an till försvars- och säkerhetspolifiken även under andra huvudmoment ändem som tagit upp. Med lika stor rätt och med samma mofiveringskulle man kunna kräva atf dessa moment inom geografi, historia ochreligionskunskap skulle utökas i lärarutbildningen. Och de samlade kraven skuUedå leda fiU en förlängning av utbildningen - om man infe vill fa bort någonfingannat - vilket i sin tur skulle leda till en ökning av kostnaderna. Moderaternaär ju försikfiga med ökning av kostnader för staten, och de borde då kanskefundera över detta också här. Jag kan också säga aft när en lärare under en förberedelseför sin undervisning upptäcker brister hos sig själv kan han eller hon väl tareda på mer och läsa in vad man inte kan. Fortbildning i def vardagliga arbetetär en bra metod även på defta område. sade att lärarna själva har sagt atf bristen påläromedel är ett stort krux. Möjligen kan def vara så, men då borde väl deftaegentligen leda fill aft man sätter in resurserna på atf förbättra läromedlenpå det här området, i stället för atf utöka tiden. Jag kan slufiigen säga aft metoden med att fortbilda sigsjälv när man under lektionsförberedelse stöter på sådant som man inte tidigarekan tillräckligt, är en ganska bra och naturlig metod för att förkovra sig. måste gå att använda även när det gäller lärare - många andrayrkesutövare får använda den. Och jag tror atf den kan vara väl så bra somdetta atf förlänga utbildningen. Med dessa ord, fru falman, ber jag aft få yrka bifall fillutskottets hemsfällan. AnL 34 EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: sade beträffande vårt krav påförlängning av utbildningen för förskollärare och barnskötare att detta skullevara en kostnadsfråga. Vi anser emellerfid att den här verksamheten är såangelägen och aft bamen är så vikfiga att def måste få kosta. Som jag framhölltidigare vore en satsning på detta enligt vår mening en investering förframtiden, medger att han inte är nöjd med nuvarandeordning. Som väl alla känner fill sker nu en översyn, och det är naturligtvisbra. Vi behöver en uppsframning av verksamheten, och vi behöver klaraformuleringar när def gäller barnomsorgens mål och innehåll som kopplas till enkommande läroplan. Får jag tolka så, aft en förändring kommertill stånd bl, a, när det gäller en gemensam utbildning? Nuvarande ordning ärinte bra. AnL35 () replik: sade aft samhällskunskapslärarna kan lita fillfortbildning. Det tycker jag aft man skall göra i det här sammanhanget, men jaganser infe att defta räcker. Man behöver fa in försvars- och säkerhetspolitiki utbildningsplanerna för lärarna, så att man är säker på atf den övervägandedelen av lärarkadern har fillräckUga kunskaper i ämnet för aft på ettfillfredsställande sätt kunna undervisa i def. Som jag framhöll genom def citatjag refererade till tycker lärarna att de har otillräckliga kunskaper och,vilket också berörde, atf def infe finns tillräckligt braläromedel att bygga på. Lärarna försätts härigenom i en ganska svår situafion,som gör aft de kanske inte fullt ut kan fullfölja läroplanens intenfioner, utanlåter ämnet stå åt sidan för en del andra. Defär infe så som påstår att vårt förslag innebär att def bUrkonflikt mellan försvars- och säkerhetspolitiken och något annat ämne.Försvars- och säkerhetspolitik skall enligt läroplanen ingå i undervisningen,och därför behöver jag enligt min uppfattning inte fa upp någon diskussion omkostnader. Detta leder alltså inte fill ökade kostnader. Våruppfattning är atf ämnet bör tas in i utbildningsplanerna för lärarna och atfUHÄ i samband med översynen av dessa bör få uppdraget atf utarbeta dem så atfundervisning i försvars- och säkerhetspolitik på ett tillfredsställande sättkan meddelas lärarna för att de sedan skaU kunna föra ut dessa kunskaper filleleverna. Grundläggandehögskoleutbildning m. m. AnL 36 ()replik: säger att vi inte är nöjda, men jag konstaterade baraaft utskottet inte talar om humvida man är nöjd eller infe. Utskottet tar inteupp den frågan, men eftersom vi i utskoffsbetänkandet talar om atf det pågår enöversyn, kan detta kanske ses som en fingervisning i det här sammanhanget. EvaHjelmström sade också att de här utbildningarna är så vikfiga atf man är bereddatt acceptera atf det blir ökade kostnader. Också från vårt håll tycker vi attdet är viktiga utbildningar, och som jag sade kan man alltid diskutera hurlånga de skall vara. Def är mycket möjligt aft det till en viss gräns finns ettsamband mellan utbildningarnas längd och kvaUteten man får på människor i olikayrken. Var den gränsen går kan jag inte säga exakt, men def som i dagens lägeär avgörande är inte den frågan, utan det är kostnadsfrågan. Man får, som jagockså sade tidigare, följa en viss ordning och först awakt a vadsocialstyrelsen kommer fram fill i sin översyn. Sedan får UHÄ påutbildningssidan dra konsekvenserna av vad redovisar ochförändra utbildningsplanerna, så atf de anpassas fill den verksamhet som bedrivsinom förskolan. En förändring som innebär atf man förlänger utbildningen förförskollärare och fritidspedagoger är vi inte beredda att göra . Vi anseratt det för stunden kosfar för mycket. Sedanhelt kort fiU . Han påstod själv att lärarna har sagt att def på dethär området inte finns särskilt bra läromedel. Då menar jag atf man i ställetfår se på läromedelssidan och undersöka om man kan få fram Nr 43 bättre läromedel för def här ämnesområdet. den RuneRydén säger att def inte är någon konflikt med andra ämnen. llä'' ffdet inte behöver vara det, men det bUr trots allt en konflikt med --------------- fiden.SkaU man lägga in nya moment, blir def alltid en konflikt med fiden. Grundläggande ''1 tis" 'it lösa den konflikten så,atf man minskar någon annansfans utan högskoleutbildning ökar på,blir def fotalt en ökning av fiden, vilket medför större m. m. kostnader. Det sambandet kan man inte springaifrån, vilket jag också påpekat i mitt första anförande, AnL37 () replik: sade atf def infe finns några läromedel och aft manaUtså bör undersöka den sidan och se till aft def kommer fram adekvataläromedel som lärarna kan använda för atf undervisa i freds- ochsäkerhetspolitik. Jag delar denna uppfattning, men på moderat håll tycker viinte atf detta är tillräckligt. Lärarna måste också, enligt vår åsikt, fåfUlräckUgf goda kunskaper för atf med hjälp av nya goda läromedel på etf tillfredsställandesätt kunna ge eleverna undervisning i de här frågorna som vi på moderat håUanser vara så vikfiga att vi är vilUga atf prioritera dem, fiUsammans medannat, inom ämnet samhällskunskap. AnL38 () replik: Def var inte jag som påstod aft def infe finns några bra läromedel pådefta område, utan det var som sade atf lärare själva framhållitdetta. Själv har jag ingen kunskap om läromedelssifuatio-nen på def härområdet, men eftersom åberopade lärare som sagt att läromedlen ärdåUga, drog jag slutsatsen aft def är bäst aft korrigera på läromedelssidan -om def är där skon klämmer. Förste vice falmannen anmälde aft aft fill protokollet få antecknat atf han inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL39 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela aft anslag om kvällsplenum nu uppsatts. AnL40 (): I det betänkande som vi just nu behandlar tas det ju upp en lång radmofionsyrkanden på olika områden när def gäller den högre utbildningen. Def ärbara aft konstatera aft många av förslagen vart för sig är mycket bra. Mångaförnuftiga synpunkter förs fram motionsvägen. Men vi har en etableradarbetsfördelning, där UHÄ gör utbildningsplaner och där linjenämnderna görlokala planer och kursplaner. I praktiken är det naturligtvis ogörligt atttänka sig aft skulle träda i UHÄ;s och linjenämndernas ställe ochbörja lägga sig i hur de här lokala planerna och kursplanerna skall se ut ochföra in den ena pusselbiten här och den andra där. Vi har inte möjlighet häratt skaffa oss den detaljkunskap om verksamheten ute på de enskilda högskolornasom är nödvändig för att kunna göra ett sådantarbete. När man ser litet närmare på innehållet i de lokala planerna och ikursplanerna, visar det sig också ofta atf en hel del mofionsyrkanden faktisktär mer eller mindre tillgodosedda. Def är bara def aft motionären infe har haftmöjlighet aft tränga in så djupt i planverksam-heten aft detta har upptäckts.Därför har vi genomgående sagt oss atf vi inte kan begära att skallta ställning fill de oHka detaljerna när def gäller den högre utbildningen,utan måste inskränka sig till atf dra upp de allmänna rikfiinjerna. Idet föreUggande betänkandet behandlas också en principiellt vikfigcenferparfisfisk mofion, nr 1814, av Chrisfina Rogesfam m. fl. I motionen fasdef upp en hel del allmänna principer om grundskoleutbildningen. Etf huvudsyftemed mofionen är att bl. a. skapa förutsättningar för en minskning avstadiegränsernas betydelse i . Det som behandlas i def härbetänkandet är yrkanden beträffande lärarutbildningen som måste blikonsekvenserna av etf sådant synsätt. Vi vill alltså ha en mer övergripandelärarufbUdning, där sfadiegränserna infe spelar så stor roll. Det gäller bådegrundutbildning och vidareutbildning av lärare. Lägetär atf LUT 74:s betänkande ligger i för beredning. Utskoffefhar velat ge regeringen chansen atf lägga fram förslag med anledning av defbetänkandet. Vi accepterar att regeringen skall få den möjligheten innanriksdagen gör några ställningstaganden. Därför har vi godtagit atf riksdageninfe nu fatfar några beslut med anledning av vår mofion. Menvi vidhåller naturligtvis vårt principiella synsätt på det här området ochförbehåUer oss rätfen aft återkomma om det inte kommer några förslag frånregeringen som tillgodoser våra önskemål. Detfinns också ett par reservafioner fogade fill detta betänkande. ganska väl redovisat hur utskoftsmajoriteten ser på dessa frågor. Jagskulle bara vilja göra den reflexionen när jag läser vpk:s reservation atf defsom vanligt inte finns någon botten i vpk:s kassakista. Vpk behöver aldrigbekymra sig över hur man skall klara resursfrågorna. Så kan givetvis etf parfisom vpk handla, som mänskligt aft döma aldrig kommer i regeringsställning. Dåriskerar man inte att råka ut för def som socialdemokraterna i dessa dagarupplever, nämligen hur den ena heliga kon efter den andra måste slaktas så aftblodet flyter. Därför kan man ställa sådana yrkanden som vpk gör i sinreservafion. Denmoderata reservafionen är exempel på just hur man plockar ut en fråga och villförsöka pressa in den i utbUdningen utan atf se till helheten. Det ärnaturligtvis ett orimligt tillvägagångssätt. Def är också på något sättbetecknande aft , av det som står i läroplanen om att man igrundskolan skall behandla freds- och försvarsfrågor, drar slutsatsen atf vibehöver en förbättrad utbildning när def gäller försvars- och säkerhetspoHfik.Fredsfrågorna däremot har de helt och hållet glömt bort i sina yrkanden. RuneRydén har visserligen nämnt fredsfrågorna i sina anföranden här,men i reservafionen yrkar man bara på en fördjupad utbildning när def gällerförsvars- och säkerhetspolitik. Grundläggandehögskoleutbildning m. m. Nr 43 Det där illustrerar kanske vilket dilemma man kommer i när man försöker den pressain sina hjärtefrågor i utbildningsverksamheten utan aft se till helheten. Jagtror inte aft vi kan hantera frågan på det sättet. Därför, fru talman, viU jag yrka bifall tiU utskottets hemsfällan i dess helhet Grundläggande ochavslag på båda reservationerna. m. m. AnL 41 (vpk) repUk: Vi får återkomma till den ekonomiska debatten. Jag vill bara uppmanaPär atf läsa våra ekonomisk-politiska mofioner. Där kommer han attfinna att det visst finns en botten i kassakistan. Vad def hela är fråga om ärvilka prioriteringar som görs, hur man fördelar bördorna och var man läggerpengarna. Vihar tofalfinansierat våra förslag. Men vi anser att barnen är så vikfiga-barnen är aUas vår framfid - atf det krävs aft man satsar på barnomsorgen ochutbildningen av förskolepersonal. Medge, , att def är Utetegendomligt att just de som skaU ha hand om de mindre barnen skall nedprioriteraspå det sätt som sker inom utbildningsväsendet. De skall klämma in oerhört många frågor i sin utbildning, något som är heltorimUgt om man jämför med hur det ser ut när def gäller lärarna för de äldrebarnen. AnL42 () replik: Vad beträffar det som sist fog upp är det naturUgfvis,som flera talare här har betygat, i och för sig önskvärt med en längreutbildning på det aktuella området. Men aft jämföra den här utbildningen medlärarutbildningen är kanske ändå litet missvisande, eftersom det ilärarutbildningen också ingår ett ganska stort inslag av inhämtande avteoretiska kunskaper, som lärarna skall vidarebefordra till sina elever. Definslaget finns inte på samma sätt i förskolläramfbildningen eller ifrifidspedagogutbildningen. Därför tycker jag aft den jämförelsen haltar något. Närdet sedan gäller frågan om det finns en botfen i vpk:s kassakista eller inte ärdef i och för sig sant aft man kan formulera motioner på etf sådant sätt aftdef kan verka som om man hade en t of alfinansiering av sina yrkanden, när dealdrig behöver festas mot verkligheten. Då socialdemokraterna var i opposifionhävdade också de att de hade finansierat alla sina yrkanden och förslag, mennär de sedan kom i regeringsställning och skulle testa sin finansiering mot denkrassa verkligheten höll finansieringen inte alls, och de tvingas springa ifråndef ena efter def andra av sina krav. Om vpk mot all förmodan - det vill jagunderstryka med tjocka streck - skulle komma i regeringsställning, skulle defparfiet säkerligen tvingas genomgå samma bittra upplevelse. AnL43 (vpk) replik:. Def är litet tröttsamt aft höra talet om att vi infe skulle ha täckningför våra krav. Jag upprepar vad jag fidigare sade: Läs våra motioner!Vi har precis lika god täckning som och de övriga borgerligaparfierna har för sina förslag i , ja t. o. m. bättre täckning. Detgäller även fördelningspolifiskf. Vidare hänvisar tUl atf det infe på sammasätt krävs teoretiska kunskaper inom förskolläramfbildningen. Jag tycker attdet är att underskatta det arbete som förskollärarpersonalen tvingas utföra.Visst krävs det teoretiska kunskaper också för dem. Visst krävs def att demindre barnen får lärare med en heltäckande utbildning. Också ju faktiskt att vi har rätt i vårt krav aft def skulle behövas en bättreutbildning. Och på den punkten står vi, som sagt, inte ensamma, eftersom ävensocialstyrelsen står bakom detta krav. Grundläggande högskoleutbildning m. m. AnL 44 () replik: uppmanar mig att läsa vpk:smofioner. Det är precis vad jag har gjort, och det är det som är grunden förmitt uttalande atf vpk infe för riågon ansvarsfull ekonomisk poUfik och infefar hänsyn fill den krassa ekonomiska verkligheten. säger vidare aft def skulle vara ennedvärdering. av förskollärarnas arbete när jag säger att det för dem intekrävs samma typ av teoretiska kunskaper som i annan lärarutbildning. Defuttalandet förefaller mig bottna i en enorm övervärdering från av teoretiska kunskaper. Jag tycker inte atf man skall värdera människorsarbetsinsatser med utgångspunkt i vilken volym av feorefiska kunskaper dearbetar med. Andra färdigheter - och olika typer av arbetsinsatser - är precislika värdefulla. Tendenser atf försöka använda utbildningens längd som ettslags sätt att gradera människor, något som jag tycker mig skymfa bakom EvaHjelm-sfiröms sätt att resonera, upplever jag som djupt ojämlika. Sådant visarpå en bristande känsla för solidaritet med människor som arbetar i yrken somkräver kortare utbildning. Förste vice falmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat aft hon inte ägde rätt tUl ytterligare repUk. AnL 45GUNILLA (): "Hur skall lärare kunna undervisa i någotsom inte ingår i deras utbildning? I de flesta fall anses det omöjligt. Ämnensom språk, matematik eller orienteringsämnen fordrar att läraren har ingåendekunskaper inom dessa områden för aft kunna vidarebefordra dem. När def däremothandlar om könsrolls-/jämsfälldhetsfrågor förutsätter man atf lärare skallkunna undervisa i stort sett utan utbildning. Def är knappast någon överdriftatt påstå att de här frågorna hör fill de svårare, eftersom de berör djuptrotade atfityder och värderingar både hos lärare och elever. Reakfioner somförlöjligande eller aggressivitet är inte ovanliga. Def krävs alltså godakunskaper och en mogen medvetenhet." Så börjadejag en mofion om jämställdhetsfrågor i skolundervisningen som Nr 43 jag lämnade in . Denbehandlas i detta betänkande. Onsdagenden I mofionen ville jag atf riksdagensom sin mening skulle uttala att i all 8 december1982 utbildning av lärare för grund- och gymnasieskolan skall avsättasundervis- ningstimmarför könsrolls-/jämställdhetsfrågor. Det anser inte utbildnings- Grundläggande utskottet utan föreslår attriksdagen avslår mofionen. Det finns många sätt högskoleutbildning att avstyrka mofioner, men jag tycker infe atf mofiveringeni det här fallet hör ni_ ni. tiU de mer övertygande. Utskoffef hänvisar tiU en allmänt formulerad mening iUHÄ:s utbildningsplan. Där föreskrivs aft de olikheter i mäns och kvinnorssituation och villkor i och utanför skolan som påverkar studie- och yrkesvaletoch de ohka rollerna i familj, arbete och samhällsUv skall uppmärksammassärskilt i utbildningen. Def är f. ö. intressant att notera att den meningenkommer efter en uppräkning av andra gmpper, vilkas situation eleverna också börgöras särskilt uppmärksamma på, nämligen de med olika etnisk, språklig,kulturell och religiös bakgrund. Utskottet säger också atf jämställdhefsfrågor kan fas uppi kursplanerna för de kurser som ingår i Unje. Def åligger linjenämnderna aftsvara för innehållet i kursplanerna. Därmed anser utskottet att allt ärvälbeställt. Eftersom det infe är de välformulerade skrivningarna somjag vänder mig mot i min motion utan fastmer ifrågasätter den praktiskatillämpningen av, har jag låtit undersöka i vilken utsträckningkönsrolls-/jämsfälldhetsfrågorna kommer in i utbildningen av lärare. PärGranstedt undrade i sitt fidigare inlägg om vi motionärer hade försökt fördjupaoss i de frågor som vi tar upp i våra motioner. Def har jag alltså försöktgöra. Jag skall här inte ingående redogöra för de inkomna svaren utan gör baranågra allmänna reflexioner och citat. Av samtliga 18 lärarhögskolor som harfillfrågats har 16 svarat. Det är således en mycket bra svarsfrekvens. Flertalet lärarhögskolor har funnit det svårt att angetimantal och antal lärare som undervisar i könsrolls-/jämsfälldhefsfrågor.Skälen som anges är aft "de förutsätts bli behandlade", "dekommer in som moment i utbildningen", "de tas med i naturliga sammanhangsom integrerat inslag", "lärarna torde ha anledning atf fa uppfrågorna", "studerandeinfressef får styra" och "förekomstenav sådana moment beror helt på den enskilde lärarens intresseinriktning". Jag tror att vi kommer sanningen närmast om vi utgår frånatt det vid de flesta läramfbildningslinjer beror på lärarnasintresseinriktning om köns-rolls-Zjämsfälldhetsfrågor kommer med. Där def finnsorädda eldsjälar kan de nog komma med i utbildningen. Men hur många eldsjälarfinns det? Könsrolls-/jämsf älldhef sfrågorna har ingått iläroplanerna för och gymnasieskolan under mycket lång fid. Det har rått enighet om vikfen av aft ungdomar får undervisning inom detta område, något som gång på gång har bekräftats här i . För skolans jämställdhefsarbete ger lärarhög skolorna fömtsättningar genom aft utbilda lärarna och genom att sörja för exempelvis handledamtbUdning. Högskolan har därför ett mycket stort ansvar för den syn på jämställdhet som läraren kommer att föra vidare i " ungdoms- och gymnasieskolan samtför de metoder som de kommer att använda i undervisningen.Det gäller också de normer och värderingar som inte direkt utsagt finns iskolsituationen eller hos insfitutioner som styr denna. Qmvi vill få in könsrolls-/jämstäUdhetsfrågorna i skolvärlden på etf mer påfagUgtsätt, som kan ge resultat, då måste vi förändra grundutbildningen för lärare. Jag yrkarbifall fill min mofion 1981/82:980. AnL46 (): När man en fid haft möjlighet atf följa olika ärenden här i kammaren,kan man se ledamöternas engagemang i skilda frågor. Frågan om jämställdhetåterkommer rätt ofta i oUka sammanhang. Inom skolans värld har den ocksåuppmärksammats på ett positivt sätt. Som åberopade anges iutbildningsplan för varje allmän utbildningslinje, som fastställts centralt,bl. a. syftet med Hnjen och def huvudsakliga innehållet i den. Def vill jagupprepa. Iutbildningsplanerna för samfiiga allmänna utbildningslinjer inom sektorn förutbildning för undervisningsyrken ingår en föreskrift, nämligen att människanssituation och Hvsvillkor skall uppmärksammas i utbildningen samt atf deolikheter i mäns och kvinnors situafion och villkor i och utanför skolan sompåverkar studie- och yrkesvalet och de olika rollerna i familj, arbete ochsamhäUsliv särskilt skall uppmärksammas. Somvi har skrivit i utskoffsbetänkandet kan jämställdhefsfrågor också tas upp ikursplaner för de kurser som ingår i linje. Det åligger således linjenämndernaaft svara för innehållet i kursplanerna.