prot · G609162 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag skall bara slå fast att dessa informafioner inte kunnat övertygaoss om att det blir billigare eller för staten mer förmånligt att fullföljaprojektet än att nu förbereda dess avbrytande. Vi ser det som självklart attytterligare medel ej skall få disponeras för detta projekt, förrän det kanvisas atf avvecklingskostnaderna kommer att överstiga statens kostnader förprojektets fullföljande. Vi har i reservafion 5 utvecklat de synpunkter som vimenar är beaktansvärda, och jag yrkar bifall till reservation nr 5. Aktieägartillskott tid , m. m. Aktieägartillskott till , m. m. , herr falman, vill jag beröra reservafion nr 8,som avser sfirlingmoforprojekfet. Jag har genom atf studera gångna tidershandlingar funnit att sfirlingmotorprojektet lär kunna betecknas som en avdenna riksdags många långkörare. Då regeringen nu begär att skallställa ytterligare resurser fill förfogande med anslag om 68 milj. kr., måstedet, såvitt jag kan begripa, ske mot regeringens bättre vetande. Såvitt jag har funnit vid min genomgång av handlingar,dokument och beslut i rörande detta projekt har redantidigare sagt ifrån "hit men infe längre". Det är därför förvånandeoch beklagligt atf näringsutskotfets majoritet fillstyrker det i proposifionenbegärda anslaget på 68 milj. kr. och därmed förlänger statens engagemang t. o.m. är 1985 för en del av sfirlingmotorprojektet. Vi moderater anser att inte bör tillstyrkaförslaget. Om de delprojekt av sfirlingmotorprojektet som United harträffat överenskommelser om med amerikanska affärspartner är vad de av deansvariga företrädarna för Stirlingbolaget uppger vara skall de redan nu kunnafinansieras pä kommersiella grunder. Vi yrkar därför avslag på regeringens yrkande, och jagyrkar bifall fill reservafion 8. Under defta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 164IVAR (): I tilläggsbudget III, som behandlas inäringsutskottets betänkande nr 52, vill jag kommentera fre ärenden och börjarmed statens vattensfallsverks förvärv av 84 083 aktier i . Ärendet är i flera avseenden intressant och kan ha enprincipiell betydelse. Proposifionens uppgifter om förvärvet är mycketknapphändiga. Det har inte heller varit möjhgt att som stått fillbuds få fram det material som är nödvändigt för en acceptabel analys avförvärvet. Föredragande statsrådet konstaterar att förvärvet görsfill en lägre nivå än vid förvärv av kraffrörelse. Några bevis fördetta redovisas infe. Aktierna har ett nominellt värde av . och förvärvastill ett pris av . I en tidigare uppgörelse var priset . Efterinförandet av den särskilda vatfenkraffsskatten har omförhandling skett ochpriset alltså sänkts med ea , vilket kan synas anmärkningsvärt litet medhänsyn till att regeringspartiet i andra sammanhang har hävdat attvattenkraftsskatten har inneburit en mycket betydande sänkning av värdet påvattenkraft. BGK redovisade 1981 en vinst pä 9,9 milj. kr. Det kannoteras att BGK:s resultat belastas med 8 milj. kr. avseende räntor ochkursförluster för 3;e kärnkraftsaggregatet i . Genom delvis avyttring av oljelager har BGK gjort en försäljningsvinstpä 7 miljoner och har upplöst lagerreserver med 15,6 miljoner. avsattsfill investeringsfonden, men någon avskrivning utöver plan har inte gjorts. Finansiella intäkter överstiger finansiella kostnader med13,4 milj. kr. Utan detta stora finansnetto och vinsten på oljeförsäljningenskulle BGK visat ett negativt resultat efter planenliga avskrivningar. förvärv av 84 083 akfier innebär, enligt vårinformafion, att ökar sitt akfieinnehav från 23,6 till . Dendirekta avkastningen pä de 337,4 milj. kr. som vill investera idetta aktieförvärv torde bli mycket liten. Vi har ingen möjlighet att bedöma värdet av desamordningsvinster som kan göras, men vi är synnerligen tveksamma fill att dekan vara av den storleksordningen aff ett företag som 1981 infe har gett någonegentlig vinst kan ha ett värde som överstiger i balansräkningen redovisadetillgångar med mycket mer än en miljard. Att i ett mycket ansträngt statsfinansiellt läge belastastatens budget med denna typ av utgifter kan i varje fall inte försvaras.Vattenfall har föreslagit att förvärvet finansieras med rörelsemedel, vilketkan mofiveras av bl. a. att förvärvet inte kommer att ge någon direktavkastningav betydelse under åtskilliga år. Möjligheterna att belasta förvärvet mednormala räntekrav föreligger sannolikt infe. I reservafion 4 föreslår tillsammans medfolkpartiet att förvärv av 84 083 skall godkännas endastunder förutsättning atf det helt finansieras med rörelsemedel och atfpropositionens förslag om att anvisa 337,4 miljoner för detta ändamål avslås.Jag skall infe upprepa vad jag har sagt förut om regeringens slösaktighet när detgäller att anvisa medel under innevarande budgetår utan hänvisar till tidigaredebatt. Den andra frågan jag vill beröra är län tillSydgasprojektet. Utskoftsma-joritefen och har ett mycket snävtsynsätt på defta projekt. I huvudsak pläderar de för att statens kostnadermåste begränsas. Detta är i och för sig en vällovlig målsättning, men den fårinfe dölja väsentliga värden i projektet. Låt mig först konstatera aff dagens problem medSydgasprojektet skulle ha varit ett passerat stadium, om 1978 hadebifallit det förslag till gasavfal som den då hade atf ta ställning till.Gasavtalet 1978 var väsenfligt fördelaktigare än det vi nu har med Danmark.Dock hjälper det föga att beklaga riksdagsmajorifetens kortsynthet 1978. Vikfigt är atf vi fullt ut beaktar det framtidsvärdesom gasen kan ha. Miljövärdet är ett känt begrepp och allmänt accepterat. Likalätt är det inte att mäta värdet av den diversifiering av vårt energisystem sominförandet av gas innebär. Gasen är en förnämlig industrirävara och enhögvärdig energi samt innebär ett viktigt komplement till den traditionellafjärrvärmen. Flertalet av de hus som har vissa fördelar av att övergåfrån olja till el skulle inom för gasen tillgängligt område sannolikt på siktha betydande ekonomiska fördelar av att ansluta fill gas. Det är självklart inte möjligt atf förutsägaprisutvecklingen på olika energislag. Pä litet är det dock myckettroligt att gasen kommer atf A ktieägartdiskott till , m. m. Aktieägartillskott till , m. m. varamycket konkurrenskraftig gentemot elström. Såsom utskoffsmajoriteten också konstaterar, innebär detsannolikt betydande kostnader att avbryta . Vad centernvill poängtera med sin reservafion är atf det finns all anledning aff göra enpositiv framtidsbedömning av gasintroduktionens värde, atf användas somunderlag för kommande beslut i denna fråga. , herr talman, ett par ord omstirlingmofomtvecklingen. Även bra och framtidsinriktade produkter har oftastora svårigheter att etablera sig i en väl reglerad produktmarknad.Sfirlingmotorn har uppenbara fördelar pä en rad tillämpningsområden. Ändå kankonkurrensen bli övermäktig frän väletablerad teknik. Den långaseriens fördelar, som infe kan förnekas, ger i det här fallet den sämretekniken fördelar som kan vara mycket svåra atf övervinna. För en positiv utveckling kan det finnassamhällsekonomiska motiv att stödja sådan teknik som sfirlingmotornrepresenterar tills den får luft under vingarna. Dét finns åtminstone ettpar teknikområden där sfirlingmotorn mycket snart bör ha en acceptabelkonkurrenskraft. Jag vill nämna undervattenstekniken och viss fillämpning förprodukfion av elström med hjälp av solenergi. Därfill skall läggassfirlingmotorns möjligheter vid viss tillämpning av värmepumpsteknik. Jag är rätt övertygad om att avslagsyrkandeär liktydigt med att vi skulle kasta ut barnet med badvattnet. Jag tror attsfirlingmotorn - må vara senvuxen - ändå är en baby med mycket godaframtidsutsikter. Liten blir stor. Det är bra om tillväxten får ske i hägnet avsvenskt näringsliv. Med den anförda argumenteringen yrkar jagbifall till reservafionerna 4 och 6 och i övrigt till näringsutskotfetshemställan i dess betänkande 1982/83:52. 165OSWALD (vpk): Jag skall beröra reservafionerna 6 och 7, somhandlar om nafurgasintroduktionen i . Det är ett märkligt förhållande att bland allavästeuropeiska indusfristater ensamt visar sä litet intresse för introduktionoch användning av naturgas, eftersom de stora industrinationerna pä kontinenten-exempelvis - har satsat och satsar mycket hårt på naturgasintroduktioni sitt energisystem. För är det uppenbarligen inte kommersielltlönsamt, som det sägs. Utskoftsmajorifeten skriver också atf det skall varakommersiellt lönsamt för att man skall fortsätta att satsa på naturgas iSverige. Då kan man fråga sig varför det inte är lönsamt i vårt land, när allaandra stora industrinationer i uppenbarligen finner det mycketlönsamt att satsa på naturgas. Mot bakgrund av den energipolifiska diskussionen och deenergipolifiska åtgärder som har företagits i i slutet av 1970-taletoch är det ganska lätt atf finna svaret. Man har medvetetgjort sådana satsningar, i strid mot både folkomröstning och riksdagsbeslut,atf en sä oerhörtbra energikälla som naturgas har ställts offside. Framför allt har man settfill, atf elproduktionen har slussats in i det svenska energisystemet på ettsätt som över huvud taget infe var förutsett när vi diskuterade de här frågornafidigare. I första hand är det alltså elvärmen som är en bov i det här dramat.Man har - vilket vi lätt kan konstatera, om vi tittar på energibalanser,energiförbrukning och annat - kört in el i värmesystemet i på ett sättsom gör att andra energislag, t. ex. naturgasen, nu inte har någon chans atfbli, som det sägs, kommersiellt konkurrenskraffiga. Det är självklart att kommuner och enskilda i det härlilla påbörjade projektet i inte är intresserade av att satsa på enny energikälla som naturgas när de billigare kan fä samma energimängd genom el.Hela boven i dramat är den medvetna politik som har förts: att dumpa elströmmeni värmesystemet. Vi kan konstatera - vilket vi kanske återkommer fill i morgon- att elenergin har fått en realprissänkning , som gör affden ligger långt under i pris jämfört med andra energislag och därigenomnaturligtvis blir konkurrenskraftig och slår ut de andra. Det är också intressant att vid de utfrågningar vi harhaft med olika representanter i näringsutskoftef har det aldrig av någon kunnatlämnas étt fillfredsställande svar på frågan, vilken roll elanvändningen ivärmesystemet spelar i det här sammanhanget. Varken av Svenska Petroleumsrepresentant eller av industridepartementets representant har det kunnat lämnasnågra konkreta och uttömmande svar på frågan, vilken inverkan elpriset kommeratt ha om säg tre eller eller hur det har bidragit till attstoppa nafurgasintroduktionen i . Det är naturligtvis där vi har boven idramat. har tidigare talat om naturgasens fördelar -jag behöver inte gå in på dem. Det säger sig självt, utan större utläggningar,atf naturgas har stora fördelar. Det stora intresse som visas för naturgasen iEuropa i övrigt är naturligtvis också någonting som talar för dess fördelar. Man har sagt i vissa sammanhang att det infe är någon idéatt satsa på naturgas, eftersom det är samma energislag som olja. Man menar attolja och gas kommer "ur samma hål", som någon representant inäringsufskottet uttryckte saken, vilket är en grov förenkling och dessutom ettfelaktigt påstående. Man tar nämligen i många fall ut naturgas ur fyndigheter ifält där man över huvud taget inte tar ut någon olja - och vice versanaturligtvis. Det är alltså, som det uttrycks i reservationen och som harnämnts här fidigare, fråga om en diversifiering av den svenskaenergianvändningen, som är mycket angelägen och som det vore värt att satsa på.Både naturgas och olja behövs inom det svenska energisystemet under överskådligtid. Det är stor skada att vi fortfarande sfär och stampar på samma fläck somett u-land i fråga om nafurgasanvändning i jämförelse med de övrigaindustrinationerna i . Vi har från vpk:s sida i en motion, undertecknad av BerfilMåbrink och mig själv, tagit upp möjligheterna till naturgasimport fränSovjetunionen via . Vi känner alla fill det stora intresse som harvisats i för de sovjetiska nafurgasfyndigheterna och hur man iopposition mot sin Aktieägartillskott tid , m. m. Aktieägartillskott till , m. m handelspartneroch försvarspolitiske partner kämpat sig till rätten att ansluta sig tillden nya gasledning som häller på atf byggas från fram fillstora industricentra i . Naturgas är inte bara en billig energikälla,utan en satsning på naturgas ger också stora, lönsamma, viktigaindustrikonfrakt i form av ledningstillverkning, olika stationer, pumpar ochöverföringsanordningar av de mest skilda slag. Det är ett incitament och enuppryckning för framför allt västtysk industri som man med näbbar och klor harslagits för mot bojkoftförsök m. m. Men i är man inteintresserad. Finländarna, som harnaturgas frän i Kouvola strax öster om , är mycketintresserade av en utvidgning av det finländska nätet och i det sammanhangetnaturligtvis oerhört intresserade av svensk medverkan. Det gäller i första handen framdragning till men också till orter som ligger väster omHelsingfors, alltså närmare kusten och närmare . Men frän sidahar intresset varit väldigt dåligt. I utskottsbetänkandet hänvisar man till atf Swedegas fåtti uppdrag att undersöka de här sakerna, göra markstudier, undersöka intressetför anslutning m. m. Men det är ju inte särskilt mycket att ta på i dennaviktiga fråga. Vi har i vår mofion pekat pä vad det skulle betyda för demellansvenska industriorterna, om man kunde få en anslutning av naturgas överÅlands hav. Vi har pekat pä möjligheterna, vilket också har refererats pä mängaandra håll, fill sammankoppling av en eventuell gasledning fränNordsjöfyndighe-terna och atf pä det sättet skulle kunna bli anslutettill det europeiska gasnätet både i väster och öster. Det är ett märkligtförhållande att intresset är så oerhört litet. Vi vet också att kommunerna ochlänsstyrelserna i berörda regioner - bl. a. kommun, län ochindustriorterna i Norduppland - är mycket intresserade av ett sådant härprojekt. Man kan inte annat än beklaga atf vi fidigare har låtit tågen gä förbioss i sådana frågor som t. ex. när det gällt naturgasimport från ,medan andra länder har "hoppat pä". Sitter vi ännu med armarnai kors är jag rädd att tåget tyvärr också den här gången går ifrån oss med alltvad det betyder av sämre energiunderlag, stora förluster i fråga omindustriorder fill svensk stålindustri osv. Jag hoppas alltså att vi, när den undersökning somutlovats i utskoftsmajoritefens förslag är färdig i slutet på 1983, skall fäen positiv framtoning av naturgasimporfen från och att vi kan fåett samarbete med , för det vill ha i den här frågan. Med detta,herr falman, yrkar jag bifall till reservationerna 6 och 7. 166LENNART (): I betänkande 52 från näringsufskottet tasblandade anslag inom värt utskoftsområde upp som regeringen föreslagit itilläggsbudget III. Jag vill börja med att yrka bifall till näringsutskottetshemställan och avslag på samtliga åtta reservationer. Det ärsmått och stort som blandas i de reservationer som är fogade till utskoftsbetänkandet.Till smätferierna vill jag tveklöst hänföra de tvä första Nr 162reservationerna, som moderata samlingspartiet ställer sig bakom. I den Onsdaeen den första av dem går man fill attack mot de ytterligare anslag sombehövs för i jypj 193 kommittéväsendetoch som det inte var lätt att beräkna i samband med I den andra reservationen motsätter Aktieägartillskott sigmoderaterna aktieägartillskotf till . Det tillskot- im Geo- fetbehövs för att fill bolaget överföra de statligt ägda lokaler som bolaget logiska AB m m Det är ett engängsproblem som blir löst genom det här aktieägarfillskottef.Detta tillskott är inte sä konstigt som försökerutmåla det hela - att det skulle innebära ett frängående av de affärsmässigaprinciper som långsiktigt har lagt fast för bolaget. Det ärinte konstigare än om ett privat aktieägartillskotf skulle ha skett till ett privatföretag eller liknande. Vi kan alltså inte rikfigt förstå varför man vill förstoraärendet så som man har gjort från sida. därföravslag på de moderata reservationerna. Efter dessa tvä reservationer följer två andra reservationersom behandlar köp av akfier i . Det är en reservafion från och en fränfolkpartiet och centerparfiet gemensamt. Jag vill börja med atf konstatera attdet är tillfredsställande att de borgerliga partierna ändå inte har velatmotsätta sig köp. Men det är beklagligt att de inte vill beviljadet anslag som regeringen föreslår till förvärvet. Från borgerligt häll har man i stället tänkt sig andrafinansieringsformer. Sådana kan naturligtvis alltid diskuteras, men jag tyckerinte att det finns någon större anledning att ändra på det förslag som kommit.Moderaterna vill att skall finansiera köpet genom atf sälja andrafillgångar. och vill att skall fa rörelsemedelför att betala förvärvet. I olika konkreta situationer kan man naturligtvis övervägadefta, men det ena finansieringsalternativet är i stort sett lika bra som detandra, och til syvende og sidst inlevereras ändå rörelseöverskotf och liknandetill staten. Dessutom fastställer regering och riksdag investeringsbudgeten förVattenfall, och där bestäms ramarna. kan det alltså komma päett ut hur man i en konkret situation som den nuvarande har finansierat förvärvet.Vi har alltså från utskottsmajorifetens håll inga principiella invändningar motatf vid ett specifikt fillfälle av energipolifiska skäl gör sig avmed några av sina fillgångar. Men vi tycker atf det är olämpligt att man precisnu störfar sig ut och säljer, enbart för att klara det här aktieförvärvet.Inköp och försäljningar bör ses litet mera långsiktigt än vad som framgår avexempelvis den moderata reservationen. Reservafionerna 5 och 6 tar upp frågan om fortsatta låntill för att hålla det hela gående till dess att regering ochriksdag prövat projektefs fortsatta öde. Det ärdels en moderatreservation,somär krifisk till , dels en center-vpk-reservation, därreservanterna mer eller mindre reservationslöst uttalar sig förSydgasprojektet. Utskoftsmajorifetenhar intagit något av en mellanställning. Vi säger atf 171 A ktieägartdiskott till , m. m. det ärhelt klart att som det nu är infe är ett lämpligt avvägtprojekt med hänsyn fill de avtal som föreligger. De avtalen slöts underregeringen , och det har visat sig att de, om de fullföljs, kan blimycket dyrbara för svenska staten. Det är helt enkelt sä att förluster imiljardklassen hotar vid horisonten. Självfallet är defta oroande; därför ärregeringen nu sysselsatt med diskussion med de olika intressenterna omrevideringar av detta avtal. Förhoppningen är att man sä mycket som möjligtskall kunna begränsa de förluster som kan komma att uppstå. Det är ingalundasjälvklart - om man inte uppnår ett avtal som är rimligt - atf Sydgasavtaletöver huvud taget kommer att bestå. Det krävs ett givande och tagande från olikahäll för atf det hela skall gå i lås. Utskottet har sett mycket allvarligt pä den här frågan.Stora pengar är involverade, och vi har ägnat en hel del tid ät ärendet. Viavvaktar nu med intresse vad regeringen kommer atf redovisa pä den här punkten.Vi hoppas självfallet att man skall kunna komma fram till ett avtal, mensamtidigt säger vi i utskoffsmajoriteten i betänkandet att Sydgasprojektetsjälvfallet aldrig kan vara ett självändamål; det finns gränser för vad statenkan ta pä sig. För att understryka allvaret i utskottets bedömning vill jagcitera några rader ur utskottets betänkande. Vi säger pä s. 11: "Vid ett ställningstagande till frågan omSydgasprojektet skall genomföras eller inte måste det enligt utskottetsuppfattning vara en viktig utgångspunkt att de totala kostnaderna för statenskall begränsas sä mycket som möjligt. Vid en beräkning av dessa kostnader böräven beaktas samtliga de kostnader som kan härledas fill projektet i form aveventuella statliga incitament till en gasintroduktion, såsom subventioner tillinvesteringar eller skattemässiga fördelar för gas. Givetvis skall ocksåeventuella kostnader för nedläggning av projektet ingå i den analys som måstegöras vid ett ställningstagande i frågan. Utskottet konstaterar i sammanhanget också att ifrågavarandeprojekt infe har en så väsentlig betydelse för flexibiliteten i det svenskaenergisystemet att några betydande extrakostnader för staten av defta skäl ärmotiverade." Det är alltså helt klart atf en gasintroduktion söderifrån- med den mera begränsade omfattning som man därvid har att förutse - infekornmer att ha den betydelse från energipolitisk synpunkt som vi fidigaretrodde, och det måste också tas med i bilden. Vi säger detta för atf markera hur utskottet preliminärtser pä . I övrigt avvaktar vi regeringens fortsatta redovisningpä den här punkten. Slutligen, herr talman, vill jag ta upp reservation 8, somgäller fortsatta statliga anslag fill sfirlingmotorprojektet. Vi vill till vissdel instämma i den moderata reservafionen, dvs. i att man infe i all evighetkan pytsa in statliga bidrag till defta projekt. Vi anser oss i denna omgångkunna ställa oss bakom regeringsförslaget om sådant bidrag, men vi räknar medatt man nu måste komma fram fill en kommersiellt grundad fortsattfinansiering av projektet. Defta statliga bidragsprojekt fårinte bli något perpefuum mobile. Det har varit en lång följetong, och det ärfrågan om ett stort projekt, men det är näringsutskottets förhoppning att deospecificerade statliga bidragen nu skall komma fill ett slut och att man efterdet nu aktuella bidraget skall kunna gå vidare med en finansiering påkommersiell basis. Jag skall inte närmare gå in på de inlägg somredovisats frän denna talarstol. De har väl delvis besvarats genom det som jagi allmänna ordalag förf fram som motivering för avstyrkandena avreservationerna. Jag nöjer mig därför med att avslutningsvis ännu en gäng yrkabifall till näringsutskotfets hemställan i betänkande 52. Aktieägartillskott till , m. m. 167 (): Det är betänkligt att talesmannen förnäringsutskoftets majoritet föraktfullt viftar bort yrkanden om anslag på i detena fallet 29 miljoner och i det andra fallet 337 miljoner såsom småtterier. tid då alla ansträngningar här i borde förenas i kampen mot ettväxande budgetunderskott är det oroande att man fäller sädana kommentarer. Detär betänkligt också frän den synpunkten att det som kallarför småtterier naturligtvis är en mycket betydande del av den affärsmässigakalkyl på vilken SGAB skall bygga sin verksamhet. Om man på det här viset viftar bort 29 miljoner somsmåtterier, tar man också bort underlaget för en korrekt kalkylering av devaror och tjänster som SGAB skall tillhandahålla på marknaden. Jag menar attdet är mycket betänkligt att på det sättet handskas både med beslutom affärsmässighet och med statens finanser. Jag vill tacka för det utomordentligastöd han gav för en moderat ståndpunkt i Sydgasprojektsfrågan. Man kan välegentligen bara beklaga atf han inte fullföljer de slutsatser han inleder mednär han refererar utskoffsmajoritetens ståndpunktstagande. Det finns inte iskrivningen och fanns, såvitt jag kan erinra mig, inte heller iutskottsbehandlingen nägon ordentlig och redovisning av varför de 74miljonerna nu skall spenderas. Man har naturligtvis, , ocksåmöjligheten att försöka hejda projektet och ta på sig de kostnader som deftakanske för med sig. Då ansluter man till den ståndpunkt som intagiti sin reservation, nämligen atf projektet, såsom häranförde, varken kan eller får fortsätta atf genomföras, om det inte kan ske päsådant sätt som framgår av utskottsmajoritetens skrivning, som citerades avLennart . Jag tycker alltså atf en meraintelligent och logisk slutsats av majoritetens ståndpunkt hade varit atf nianslutit er fill reservation. Jag önskar er välkomna till denståndpunkten. 168IVAR (): inleder sitt resonemang omVattenfalls aktieförvärv med atf konstatera att det kommit ett förslag, och detvar regeringsförslaget som han då åsyftade. Det har dock kommit tvä förslag,och Aktieägartillskott till , m. m. det harockså i förslag redovisats aff aktieförvärvet skulle bekostas medrörelsemedel. Jag vill också fa upp ett litet nyansfel i LennartPetterssons framställning.