prot · G609123 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:123 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1§ Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1982/83:410 om beskattningen av författares royaltyinkomster har, mot bakgrund av att enligt tidningsuppgifterhar planer på ett nytt skattesystem för författare och att förslaget synes gåut på att författarna i förväg skall erlägga ett schablonmässigt skatteavdragpå av sina royaltyinkomster, frågat mig om jag anser det motiverat ochlämpligt att författare i förväg beskattas för sina royaltyinkomster. Ersättningtill författare i form av royalty betalas i regel ut en gång , närmarebestämt . Detta leder med nuvarande uppbördsbestämmelser inormalfallet till att en väsentlig del av den preliminära skatt som hänför sigtill ersättningen skall betalas redan innan författaren över huvud taget harfått någon ersättning. Denna ordning kan naturligtvis medföra vissalikviditetsproblem. Det är vidare uppenbart att det kan vara svårt för enförfattare att i förväg beräkna det ekonomiska utfallet av sin litteräraverksamhet. Erfarenheten visar också att det inte sällan måste görasfyllnadsinbetalningar eller att kvarskatt uppkommer. Mot bakgrund av vad jag nuhar sagt anser jag det värdefullt att förslag till ändradepreliminär-skattebestämmelser i detta hänseende utarbetas. Jagvill tillägga att huvudtanken bakom det förslag som arbetar påär att den preliminära skatten på författarroyalties inte skall betalas in iförskott utan att förlagen skall göra avdrag för den preliminära skatten isamband med att ersättningarna betalas ut till författaren, dvs. uppbördenskall ske efter liknande regler som gäller för löntagare. Ombeskattningen av författares royaltyinkomster Om beskattningen av författares royaltyinkomster 2JAN-ERIK (): hade jag tillfälle att haregelbundna kontakter med författarna, konstnärerna och övriga kulturarbetarevid de regelbundna överläggningar som hölls mellan regeringen och KLYS. Ett avde äldsta klagomålen gällde just utformningen av skattesystemet förkulturarbetare. Efter mycket bearbetning av ett antal budget- ochekonomiministrar lyckades vi komma så långt att en kulturskattekommittétillsattes. Detta hälsades med mycket stor glädje av de berörda författarna ochkonstnärerna. När man nu ser uppgifter om att håller påmed en egen modell, undrar man ju i vilken relation detta förslag står till detarbete som kulturskattekommittén utför. Jag är medveten om de problem som finansministern pekar påi sitt svar. Det är förvisso inte lätt för en författare att veta om han överhuvud taget får någon royalty när hösten kommer eller hur stor den skall bli.Men att döma av de kontakter jag har haft med författare reagerar man tämligenenhälligt på detta förslag, som man inte tycker är särskilt väl utformat.Framför allt reagerar man mot att detta sker somkulturskattekommittén prövar just dessa frågor, och gör det i ett sammanhangdär kulturarbetarna själva är företrädda. Jag tycker alltså att det naturliga är attkulturskattekommittén snabbt avslutar sitt arbete och att regeringen sedan, ikontakt med KLYS, , KRO och andra försöker utforma ettförslag som är så rättvist som möjligt och som tar rimlig hänsyn till despeciella arbetsvillkor som gäller för författare och konstnärer. Jag skullegärna önska att finansministern ville svara just på frågan om hur det härförslaget skall ses i relation fill kulturskattekommitténs arbete. Jag tror att det är viktigt att man hållerisär å ena sidan de materiella skattevillkoren för kulturarbetarna, författareoch andra, och å ändra sidan det sätt på vilket deras skatt skall betalas,själva uppbörden av skatten. Jag är inte säker på att harfull insikt om vilket av dessa två problem som han diskuterar. har koncentrerat sitt arbete till demateriella skattereglerna, dvs. till frågan om man skall ha speciellaskattevillkor för kulturarbetare. däremot har tagit upp ettproblem som är alldeles oberoende av de materiella skattevillkoren, nämligenhur man skall göra med människor som har en inkomst av så speciell typ somroyalty, som i allmänhet utfaller en gång , som är svår att beräkna iförväg och som därför skapar speciella problem när det gäller uppbörden. Jag hoppas att det framgick av mitt svar, och att Jan-ErikWikström fick det klart för sig, att avsikten definitivt inte är den som haruppgivits i pressen, nämligen att författarna skulle betala sin skatt innan dehär fått sin royalty. Avsikten med den översyn som gör är attuppnå motsatsen: skatten skall dras med att pengarna betalas ut. detmotsatta - många får betala preliminärskatt innan de har fått sina Nr 123 Jan-ErikWikströms andra fråga, den om kulturskattekommittén, är enkel håller nära kontakt med kulturskattekommit--------- -- tén.Enligt de uppgifter som jag har inhämtat röner förslag Qffi beskattningen ingetmotstånd i kulturskattekommittén. Det står alltså inte i någon som helst av författares motsättningtill det arbete som där bedrivs. 4 (): Jo då, jag är medveten om att det förvissointe är alldeles samma sak. Men det blir alltid konstigt om man väljer att seallting ufifrån aspekten hur staten hanterar dessa frågor, om de handläggs avriksskatteverket eller kulturskattekommittén. De arma författarna står härmitt emellan, och de upplever att det i båda fallen rör sig om frågor som haratt göra med deras speciella arbetsvillkor. Efter vad jag har hört från ledamöter i kulturskattekommitténhar det inte förekommit sådana kontakter att man kan säga att detta förslag harlagts fram med kulturskattekommitténs goda minne. Men det avgörande är attkulturarbetarna får göra sina synpunkter gällande innan man slutgiltigt tarställning till förslaget, oavsett när detta sker. På den punkten verkar det somom finansministern och jag är överens. Ett sådant här förslag kan alltså inteleda till beslut förrän kulturarbetarna fått tillfälle att framföra sinasynpunkter. Det är tydligen ytterligare en sak som måsteklargöras för : Det finns inget förslag. Det pågår inomriksskatteverket en översyn av uppbördsbestämmelserna. Jag är övertygad om attbåde kulturskattekommittén och andra berörda kommer att ha möjlighet attframföra sina synpunkter innan ett förslag tas fram. Jag vill inte påstå attJan-Erik är ute i ogjort väder, men han är ute i mycket, mycket godtid för att diskutera det förslag som ännu inte finns. Jag hoppas att det med detta skallvara klarlagt att den oro som har spritt sig bland författarna enligt minmening inte är särskilt berättigad. Jag hoppas också att kulturskattekommitténsarbete skall kunna utföras i full harmoni med det arbete som pågår inomriksskatteverket. 6JAN-ERIK (): När tidningsuppgifter av detta slagpubliceras, söker sig naturligtvis författarna till sina vänner. Jag har haftmånga telefonpåring-ningar från oroliga författare. Det är därför som jag harställt frågan, för det är viktigt att vi får klarlagt vad det är som faktisktgäller. Sedan kan man diskutera hur långt detta förslag harkommit. Jag tror att det är mycket angeläget att även lär sigatt på ett tidigt stadium hålla kontakt med just den kategori som det härgäller. Författarna och konstnärerna har av tradition uppfattat det så, attskattemyndigheterna Om åtgärder mot arbetslösheten i och inte harvelat ta deras speciella arbetsvillkor på allvar. Jag har hävdatatt det är mycket viktigt att staten tar hänsyn till författarnas ochkonstnärernas speciella arbetssituation. På den punkten hoppas jag attfinansministern och jag är överens. Det är klart att jag har förståelse för attJan-Erik vill framstå som kulturarbetarnas bäste vän och högstebeskyddare. Men om det var enbart klarhet som sökte i dennafråga hade ett enkelt samtal med och dess ledning kunnat gefullt entydiga besked om vad det gäller. Såvitt jag har kunnat utläsa i pressenhar också redan fill kulturarbetarna och andra gett debeskeden om vad syftet är med det man håller på med. De erforderligakontakterna med den utredning som sitter finns alltså redan. 8 (): Det är mig alldeles främmande att framställamig som författarnas eller kulturarbetarnas bäste vän. Jag har inte något behovav det. Jag konstaterar bara att det är till mig de ringer när förslag av denhär typen dyker upp. Jag betraktar det som helt naturligt att man i denna kammarekan klargöra frågor av denna art. Vi har haft situationer tidigare, dåförfattare har spelat en ganska avgörande roll i skattedebatten, så jag skullevilja råda finansministern att inte ge ett intryck av att nonchalera dessafrågor. Författarna har faktiskt en viss förmåga att bilda opinion. Jag villupprepa att det avgörande för mig är att de speciella arbetsvillkor som gällerför dem kommer med i den slutliga bedömningen. Det är det enda krav jag har isammanhanget. Först ett konstaterande: Jag behandlar dessafrågor med största allvar och utan någon som helst nonchalans. Till slut en fråga: Hur kan veta attkulturarbetarna inte ringer också till mig? Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på frågorna 1982/83:397 och 401 om åtgärder mot arbetslösheten iVärmland och 10Arbetsmarknadsminister : Herr talman! harfrågat mig på vilket sätt regeringen ämnar uppfylla tidigare löften om flerarbetstillfällen till och om jag anser att antalet beredskapsarbeteneller andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan utökas utan något som helstkrav på att ett läns egna möjligheter till arbetstillfällen fillvaratas. har frågat mig vilka planer den nuvaranderegeringen har för att på kort sikt bereda de drygt 6 000 arbetslösa i Värmlandarbetstillfällen och vilka åtgärder regeringen avser att vidta långsiktigt föratt skapa nya jobb inom näringslivet i . Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Vad gäller regeringens löften om fler arbetstillfällentill , så har de arbetsmarknadspolitiska insatserna ökat betydligtsedan regeringsskiftet. På kort sikt står främst arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och tidigareläggningar av statliga investeringar till buds.Arbetsmarknadsutbildningen ligger nu över fjolårets nivå ochberedskapsarbetena över fjolårets nivå i . Tidigareläggningarna har också effekt på lång sikt.Investeringar i vägar, järnvägar, broar och flygplatser har stor betydelse förnäringslivets utveckling och expansion. De ger också länen goda förutsättningaratt tillvarata sina egna möjligheter till arbetstillfällen. I byggpaket pådrygt erhöll i huvudsak sådanainvesteringar för 63 milj. kr. Enligt länsarbetsnämndens senaste redogörelse förarbetsmarknadsutsikterna i har antalet varsel minskat ochorderingången ökat inom främst stålverken, pappers- och massaindustrin ochsågverken. Här har devalveringen spelat en betydande roll. Jag är dock medvetenom de stora strukturproblem som finns inom den värmländska industrin och denfid det tar innan ett förbättrat orderläge slår igenom i ökad sysselsättning. Inom pågår f. n. ett utvecklingsarbete,där syftet är att sfimulera och initiera framtidsinriktade satsningar iMellansverige. Som exempel härpå kan nämnas en ansökan avseende ett projekt omdatatekniskt utvecklingsarbete i . , innan nya arbetstillfällen fås fram, måstearbetslösheten bekämpas med mer kortsiktiga arbetsmarknadspolitiska insatser. Vad gäller frågor vill jag säga attarbetsmarknadsutbildningen i ligger och antaletberedskapsarbeten över fjolårsnivån. I byggpaketet fickVästmanlands län tidigareläggningar av statliga investeringar för 26 milj.kr., huvudsakligen inom SJ:s och områden. Tecken på en konjunkturuppgång finns i , mensamtidigt är strukturproblemen stora, särskilt i och Surahammarskommuner samt i den norra delen av länet. Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden ilänen. F. n. pågår arbetet med kompletteringsproposifionen i regeringskarisHet.I det sammanhanget görs bedömningar om vilka ytterligare kort- och långsiktigaåtgärder som eventuellt kan bli aktuella. Om åtgärder mot arbetslösheten i och 11GULLAN (): Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Av sina egna får man veta sanningen, heter det. Det gällerockså för den . Det socialdemokratiska parfidistriktet iVärmland har 13 protokoll 1982/83:119-123 Om åtgärder mot arbetslösheten i och nyligentillskrivit statsministern och bett att vallöftena skalluppfyllas. Värmlänningarna skulle ju få jobb om socialdemokraterna fickregeringsmakten, hade det utlovats. De värmlänningar som trodde på detta är nu grymt besvikna,trots de arbetsmarknadspolitiska insatser som arbetsmarknadsministern harlämnat uppgift om. Ca 13 200 värmlänningar är arbetslösa eller iberedskapsarbete. Detta skall jämföras med 10 860 i mars förra året.Länsarbetsnämndens prognoser är tyvärr dystra. En viss konjunkturförbättringkommer inte att ge utslag i minskad arbetslöshet, säger man.Arbetslöshetssiffrorna väntas i stället nå rekord . har vi en kompletteringsproposition att vänta. Detframgår klart att regeringen är medveten om länets problem arbetslösaoch en 20-procentig byggarbetslöshet. Jag vill därför fråga: Kan vi förväntaoss ytterligare fidigareläggning av vissa byggobjekt? behöver förvisso arbetsmarknadspolitiskaåtgärder under överskådlig fid framåt - om detta är arbetsmarknadsministern ochjag överens. Men det är inte tillfälliga beredskapsarbeten värmlänningarnaegentligen vill ha, utan det är - om uttrycket tillåts - riktiga jobb. Det finns f. n. - det håller jag med om - vissa positivadrag i det värmländska näringslivet. Det gäller att fånga upp dessa.Nyföretagandet har ökat och orderingången har förbättrats inom vissa branscher,och då måste den ekonomiska politiken föras på ett sådant sätt att den underlättar,och inte försvårar, företagandet. Precis som arbetsmarknadsministern tror jag på enutveckling av databranschen i länet. Jag vill fråga: Kan vi förvänta oss enhjälp till självhjälp genom fortsatt uppföljning av det regionala projekt somav dataeffektutredningen hår förlagts till , t. ex. genom att forskningsresurseranslås till högskolan i ? Jag har ställt min fråga också mot bakgrund av att vimåste ta till vara länets egna resurser på andra sätt. Jag anser inte att vi iVärmland kan föra en politik som säger nej till nya jobb - jag tänker t. ex. påen utbyggnad av , som skulle ge 900 arbetstillfällen under entioårsperiod - och sedan ropa på hjälp från regering och riksdag. vill jag fråga arbetsmarknadsministern om hon ärberedd att inom regeringen verka för en utbyggnad av vattenkraften, vilket harförordats såväl av bygg- och elfacken som av länsarbetsnämnden. 12HUGO (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaretpå min fråga. Svaret gör mig mycket besviken. Där finns ingenting att tafasta på som skulle kunna inge förhoppningar om att arbetslöshetssituationen iVästmanland kan förbättras, vare sig på kort eller på . För envästmanlänning känns detta mycket dystert. Svaret är också ytterligare ett exempel på attsocialdemokraterna sviker löftena från valrörelsen . valtalarepå följande sätt: För att råda bot på arbetslösheten i behövs deten socialdemokratisk regering. Detta enkla budskap basunerades ut på gator och torg iVästmanland. Tyvärr var det många som kom att tro på dessa löften. Ensocialdemokratisk regering skulle rädda sysselsättningen på iSkinnskatteberg, sätta fart på gruvorna i och lösa stålkrisen iFagersta och Kolbäcksdalen. Men är det helt andra toner. Det framgår även av detsvar som jag har fått av arbetsmarknadsministern här . Vad har det blivitav alla dessa löften? Läget har tvärtom förvärrats på ett mycketoroande sätt i . gick närmare 6 500 västmanlänningararbetslösa, en ökning med drygt 1 300 jämfört med samma månad ,som 5 700 personer omfattades av arbetsmarknadspolitiska åtgärder iövrigt. Dessa drygt 6 000 arbetslösa västmanlänningar motsvarar avhela arbetskraften i länet. Det är jämfört med siffran för de flesta andra länen mycket hög siffra. I det fallet har utvecklingen blivit mycket oroande underden just för del. Det är möjligt att detta beror påatt är ett så genomindustrialiserat län. En prognos som i tagitfram visar att antalet arbetstillfällen i länet minskat under de senastetvå.åren med 4 500. Och värre skall det bli enligt prognos. Framtill 1987 kommer ytterligare 4 000 jobb att försvinna. Det är en dyster prognos,men tillägger: Utvecklingen blir enligt prognosen, om det intesnabbt görs någonting som förändrar situationen. Det är just mot denna bakgrundsom jag ställt min fråga till arbetsmarknadsministern: Vad vill regeringengöra? Enligt min uppfattning måste politikerna ta sin del avansvaret för utvecklingen. Arbetsmarknadsministern gav för sin del inga beskedi sitt svar. Jag vill därför ytterligare fråga arbetsmarknadsministern: regeringen att göra för att motverka den djupt oroande utveckling påsysselsättningens område som klart framgår av prognos? Vad ärregeringen beredd göra för att tillföra statlig eller annanförvaltning för att bryta den starka dominans som industrisektorn har i vårtlän? Om åtgärder mot arbetslösheten i och 13Arbetsmarknadsminister : Herr talman! För att börja med densenaste talaren vill jag säga att han både läste och hörde dåligt, om han avmitt svar kunde dra slutsatsen att ingenting görs och ingenting skall göras.Dessutom skulle jag vilja påstå att hans skildring av den socialdemokratiskavalrörelsen i inte är riktig. Jag känner till den ganska väl,eftersom jag själv deltagit i den i stor utsträckning. Socialdemokraterna hade som ett av sina främsta löften ivalet att vi skulle klara sysselsättningen. Det har vi sagt väldigt mångagånger. Men vi gav aldrig några löften av det lättsinniga slaget, som skulle hainneburit att vi lät människorna tro att vi skulle klara sysselsättningen iSverige på några få Om åtgärder mot arbetslösheten i och månader.Den socialdemokratiska regeringen har suttit . Under den tiden harvi vidtagit åtgärder som kommer att ha mycket stor betydelse när det gäller attlägga grunden för en framtida trygg sysselsättning i det här landet.Devalveringen var ett sådant positivt inslag för stora delar av de industriersom finns runt om i de områden som vi talar om här . Dessutom harregeringen satsat på olikasysselsättningsstimulerande åtgärder. Det är precis så som sade, att problemen ärstora - inte minst i Bergslagen. Det hänger samman med att Bergslagen varit såberoende av industrin och att man har så många orter med ensidigt näringsliv,där ett enda företag dominerar sysselsättningen. Därför kommer fortsatta storainsatser att behövas i Bergslagen. Det diskuteras nu i samband medkompletteringspropositionen, precis som jag sade i svaret. Får jag sedan säga att det är litet konsfigt att höraGullan tala om betydelsen av att vi även fortsättningsvis fårstora arbetsmarknadspolitiska insatser i . Hon säger att vi äreniga på den punkten. Men röstade i kammaren emot ytterligare pengar till arbetsmarknadspolitiska insatser.Skulle förslag ha gått igenom här , hade detinte blivit några fler arbetsmarknadspolitiska insatser, varken i Värmlandeller på andra håll. 14GULLAN (): Regeringen gav inga löften att klarasysselsättningen, säger . Då känner statsrådet intesocialdemokraterna hemma i i alla fall, för där gavs mycket tydligalöften om att man skulle lösa alla sysselsättningsproblem. Tyvärr har devalveringen inte betytt så mycket som denkanske borde ha gjort. Det har blivit så många utgifter och skatterpå företagen att effekten av devalveringen har ätits upp i många företag. Detvet jag efter kontakter med företagen. Inom vissa branscher har det blivit enviss förbättring - det är alldeles riktigt. förslag fill arbetsmarknadspolitik skulleenligt innebära att vi inte skulle få några jobb i Värmland.Nu måste vi se arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politikentillsammans. Det är ju den ekonomiska politiken och näringspolitiken som sådansom är det grundläggande. Men även med relativt knappa resurser - här handlardet ändå om miljarder - går det att prioritera till de län som har de störstabekymren, och jag vill påstå att det är , näst efter Norrbottenslän. Det har också den socialdemokratiska regeringen fullständigt klart försig. Jag har inte fått några svar på de frågor jag ställde,nämligen om vi kan förvänta oss några ytterligare tidigareläggningar avbyggnader och om vi kan förvänta oss fortsatt stöd till den datautveckling somändå tycks vara posifivt på gång hemma i . Och var står regeringenegentligen när det gäller ? 15HUGO (): Arbetsmarknadsministern säger attsocialdemokraterna inte gav några löften i fråga om sysselsättningen ivalrörelsen . Det är för mig en mycket överraskande skildringav valrörelsen i Västmän-, lands län. Jag upplevde den själv på närahåll under flera månaders fid. De siftror och den statistik jag redovisat här utgår frånlänsstyrelsens prognoser och arbetsmarknadsmyndigheternas rapport för februarimånad. Det är alltså, arbetsmarknadsministern, ingenting att ta fel på. Jag skulle vilja säga till arbetsmarknadsministern attbästa sättet att sfimulera näringslivet fill nyinvesteringar och flerarbetstillfällen är att släppa taget om de socialistiska målen pånäringspolitikens område. Då tänker jag närmast på detta med kollektivalöntagarfonder. Kravet på kollekfiva löntagarfonder ligger som en förlamandehand över små och medelstora företag. I stor omfattning förlamar det ävenplaneringen och framtidssatsningarna i de stora företagen. Låtmarknadsekonomin och konkurrensen leva vidare, ! Endast ensådan politik ger nya och trygga jobb inom både näringslivet och övrigasektorer, inte bara i utan även i landet i övrigt. Det är den vägensom vi måste gå, arbetsmarknadsministern, om vi skall få fram nya friska jobbinom näringslivet. Om åtgärder mot arbetslösheten i och Man kan citera på många olika sätt, men attcitera halva meningar tycker jag faktiskt inte är just i en debatt. Vi har ivalrörelsen gett väldigt många löften om åtgärder för att klarasysselsättningen. Jag har aldrig förnekat det. Men vi gav inga löften om att viskulle klara sysselsättningen i på några få månader. Det var precis vadjag sade alldeles . Det är djupgående problem i den svenska industrin. av borgerligt styre har industrin i förlorat 160 000arbetstillfällen. Den utvecklingen kan vi socialdemokrater inte vända på etthalvår. Det kommer att ta oss . Till : Vi diskuterade hur mycketpengar man för nästa budgetår skall ge arbetsmarknadsmyndigheterna för attfördelas till olika län. Där skilde sig parti från alla deövriga partierna i på det viset att man ville ge en mycket mindresumma - en summa som var så låg att även de tidigare borgerliga mittenbrödernasade att det här kommer att leda till en kraftig ökning av arbetslösheten. Detsades ingenting då om att skulle vara undantaget från den snålhet sommoderaterna visade . Som jag sade i svaret håller vi på att resonera omkompletteringspropositionen, och det kommer säkert förslag även omtidigareläggningar av statliga byggen i det sammanhanget. Om åtgärder mot arbetslösheten i och 17GULLAN (): När det gäller svar på mina konkreta frågorkan jag konstatera att vi alltså kan förvänta oss vissa ytterligaretidigareläggningar och också ytterligare satsningar på de dataprojekt sompågår. Det tycker jag är bra. Men jag har inte fått något som helst svar avarbetsmarknadsministern vad gäller inställningen till socialdemokraterna ilänet, när de kategoriskt säger nej till en utbyggnad av somskulle ge 900 "riktiga" jobb till människor i de hårdast drabbadedelarna av länet. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på detta. Men det handlarinte bara om den saken. Vi kan se på vad som händer i undersocialdemokratiskt styre. Man utfärdar ett nybyggnadsförbud i det centralaKarlstad, något som ytterligare försvårar byggsituationen. Jag berarbetsmarknadsministern att ta kontakt med socialdemokraterna i länet, ta dem iörat och tala om att här gäller det att ställa upp även på lokalt och regionaltplan. Det är alltid så att man - och det torde inte minst enregeringsföreträdare veta - även med knappa resurser kan prioritera de områdensom bäst behöver hjälp. Jag vill påstå att bl. a. är ett sådantområde. 18 (): Arbetsmarknadsministern säger att densocialdemokratiska regeringen inte haft så på sig. Det är riktigt.