prot · G609159 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:159 21 § Svarpå interpellation 1982/83:118 om åtgärder mot arbetslösheten (forts, fränprot. 100 (): Jag skall först understryka att jaguppskattar den mer dämpade ton som arbetsmarknadsministern använder idessa frågor än den hennes partikamrater för det mesta använde undervalrörelsen. . Det finns anledning att återigen betona, att med deförväntningar som ni har skapat - för det har ni gjort - ställer det ocksåsärskilda krav på att ni förverkligar er politik och lyckas visa på resultat.Huvudpunkten i interpellation är naturligtvis att nihittills inte har lyckats visa det. Och ni har inte heller lyckats göra troligtatt ni kommer att lyckas visa stora resultat. Det är nämligen inte så enkelt,som det ibland har framställts, att klara en full sysselsättningspolitik i deninternationella miljö varav vi är en del. Det var bra att sade - jag tar det somen bekräftelse -att hon också anser att arbetslöshetstalen 127 000 resp. 48 000arbetslösa ungdomar är en mer rättvisande bild av verkligheten vidregeringsskiftet än de siffror som finns i interpellationssvaret. jag var inte ute efter att misstänkliggöra er för attdet skulle finnas politisk taktik med i bilden. Jag trodde inte ens att niville dölja detta. Men det var ju alldeles tydligt i denna skrift att det redanhär fanns en motsättning i den interna diskussionen inom socialdemokratin, mendet kom aldrig fram på samma tydliga sätt som det har gjort efterregeringsskiftet. Jag noterar att skribenten i "Mitt i tiden. Sä vannsväljarna" helt riktigt säger: "I valspurten, i agitationen, i TV-utfrägningen avOlof och i den ekonomiska TV-debatten med " - jag harreferaten av den tillgängliga, så jag behöver inte gå bara till detta citat -"fanns knappast ett spår kvar av den stramhet med utgifterna som ändåfinns inskriven i de officiella ekonomiska programmen." Det program man syftar pä är väl det somarbetsmarknadsministern också syftar på i sitt interpellationssvar. 8 protokoll 1982/83:158-159 Om åtgärder mot arbetslösheten Därför finns det en klar spänning iförhällande till det uttalande som finansministern här har gjort. Vi har frånoppositionens utgångspunkt inte fått klarhet i vilken regeringens politik pädetta område egentligen är. Vilka resurser anser ni långsiktigt står tillförfogande för de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som ni anser nödvändiga?Här finns klart motstridiga uttalanden från regeringen, och på den punkten harvi inte fått något klargörande svar. Vi kunde före pausen här notera att vi har stigandearbetslöshetstal, och de stiger fortlöpande månad för månad efterregeringsskiftet - detta trots de mycket omfattande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som ni har vidtagit. Detta borde föranleda en självkritisk granskningav den medelsarsenal som ni använder. Den tycks i varje fall inte fungera påkort sikt, trots att det är just den typ av åtgärder som borde göra det. utandet krävs någonting annat. Jag har i min inledning markerat vilka långsiktigaåtgärder på näringspolitikens, regionalpolitikens och arbetsmarknadspolitikensområden som jag menar är nödvändiga plus att det mäste sättas in speciellaåtgärder när det gäller ungdomsarbetslösheten. Där måste man vara beredd att gåmera bestämt fram när det gäller att få till stånd ett samarbete mellan denpolitiska och den fackliga sfären samt avtal som innebär att parterna också tarsitt ansvar, inte bara för sina medlemmar utan också för dem som blir derasmedlemmar eller som - i värsta fall - blir utslagna. Sedan hade arbetsmarknadsministern ett visst eldunderstödfrån olika talare, och jag ber dessa debattörer om ursäkt för att jag tar dem iett sammanhang. Jag noterade att , och Stockholm-varoch en från sina utgångspunkter - hade konstaterat att den internationellakrisen och den internationella lågkonjunkturen också gällde dessa regioner.Konstigare än så är det inte. Den trendmässiga nedgången i industrijobb som vihaft i har naturligtvis slagit överallt i . Däremotär det felaktigt när man gör gällande att skogslänen skulle ha varit särskiltdrabbade. Jag har statistik här som visar att i fråga om andelenförvärvsarbetande av befolkningen i åldern 16-64 är har en större ökning sketti skogslänen än i övriga län. 101BENGT WITTBOM (m): Låt mig först bara säga till jag nog uppfattar hennes anförande som mest fyllt av nostalgi och gamlaregalier. Att arbetsmarknadsläget försämrats månad för månad sedan vi fick ensocialdemokratisk regering är ett faktum - det kan inga besvärjelser i världenändra på. Det är därför vi har den här debatten . Får jag sedan, herr talman, ägna åtarbetsmarknadsministerns inlägg. Jag måste säga att det är med utomordentlig förvåning somjag tog del av hennes inlägg. Jag trodde inte att en arbetsmarknadsminister somtar sitt ansvar när det gäller redovisningen i av regeringens politikkunde ens tänka sig att inte behandla seriöst framställda frågor omgrundläggande förhållanden i ekonomin som påverkar utvecklingen påarbetsmarknaden genom att avfärda dem med att säga att frågeställaren inteär seriös. De här frågeställningarna finns behandlade i moderatasamlingspartiets partimotioner jag har varit i . Vadarbetsmarknadsministern nu säger är att vi inte är seriösa. Och sedan var detslut med resonerandet med moderata samlingspartiet. Jag tycker att det är enutomordentligt oförsiktig hållning som intar. Det måste ändå, herr talman, ligga i en ministers ansvaratt inför under paraplyet av interpellationsinstitutet redovisaregeringens politik. Det gör inte . Vi fordrar att fä svar påde frågor som vi framställer till regeringen och att inte avfärdas som oseriösalycksökare i den här kammaren. Vad kan då ligga bakom arbetsmarknadsministernsfullständiga ovilja att ens försöka diskutera viktiga sakförhållanden när detgäller utvecklingen på arbetsmarknaden? Det är ju inte så. det bara är AMS-paket som reglerar situationen på arbetsmarknaden. Det ärju faktiskt så att kostnadsläget i industrin, kostnadsläget i den offentligasektorn, tillväxten i ekonomin etc. faktiskt är de långsiktigt viktigafaktorerna. Men det vill inte diskutera. Hon avfärdar dem somtar upp de här frågeställningarna som oseriösa. Vad är det som ligger bakom ensådan hantering av de här viktiga problemen? Vi har försökt att fådiskutera de här frågorna med . Jag vill, herr talman, också få till protokollet antecknatatt inte svarade på några andra frågor heller, inte vad jagkunde märka i alla fall. Vad ärdet som ligger bakom detta? Ja, ursäkta mig,herr talman, om jag går långt, men jag kan inte sluta mig till något annat änatt antingen måste det vara bristande sakkunskap om grundläggande förhållandeni ekonomin och pä arbetsmarknaden, eller också-det aren förstulen tanke, herrtalman - kanske arbetsmarknadsministern som en av de interna i det s. k. inrekabinettet har ägnat sin tid åt att vara med om och formulera snitsigabannbullor mot enskilda parlamentariker i den här kammaren. Jag har, herr talman, framställt ett antal frågor.Arbetsmarknadsministern vet vilka de är. Men bara för protokollet och för attge arbetsmarknadsministern en chans att i nästa inlägg besvara dem, skall jagupprepa dem; När blir det varaktigt sänkta kostnader för näringslivet isyfte att skapa riktiga och långsiktigt trygga jobb? Hur många riktiga jobb slås ut genom den senastearbetsgivaravgiftshöjningen, som kommer att beslutas innan kammaren dennavecka skils ät? Hur många jobb slås ut i den privata tjänstesektorn genomdevalveringens effekter och andra kostnadshöjningar? Kommer eller kommer inte den offentliga sektorn att varaden viktiga faktorn när det gäller att skapa nya jobb ? Är de höga ungdomslönerna betydelselösa för den skyhögaungdomsarbetslösheten? När får vi en effektiv arbetsmarknadspolitiskadministration i det här landet? Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten Tänker regeringen över huvud tagetta sig an grundorsakerna till strukturarbetslösheten? , herr talman, vill jag notera att man frän denhär talarstolen kan uttala hur stor förståelse som helst för ungdomarnassituation på arbetsmarknaden, men jag har svårt att tro att man får nägonsärskilt stor förståelse när man så grundligt som socialdemokraterna ocharbetsmarknadsministern avvisar ett system som fungerar sä väl i andra länder,t. ex. i och . Där administreras detta system avarbetsmarknadsministerns partikamrater. När får vi ett lärlingssystem på bred bas,arbetsmarknadsministern? 102LARS ULANDER (s); återkommer med en mängd frågortill arbetsmarknadsministern. Det är i och för sig inte min sak att ge mig inpä detta. Men är det här ingen ny debatt. tar upp påståendenom AMS sä fort han överhuvud taget går ut och talar offentligt. Det måste pånågot sätt vara ett problem att man ställer frågor och begär svar på dem föratt sedan bemöta beskeden och kräva ytterligare sådana. Det kan inte finnas merän i stort sett ett svar på de frågor som tar upp. Han säger ungefär på det här sättet: När får vi eneffektivare administration av arbetsmarknadspolitiken? sitter ien utredning som arbetsmarknadsministern har tillsatt för att se över . vet också mycket väl att revisorerna, som har gåttigenom AMS organisation, har sagt att organisationen är bra. Sedan använder sig av en tjänstemannarapportsom över huvud taget inte är behandlad någon annanstans utan enbart avtjänstemännen. Utifrån den rapporten bedömer han att den administrativa delenav arbetsmarknadspolitiken inte är bra. Jag tror inte att det finns någon större anledning att gåin i någon djup debatt med om de här frågorna, för han är i detfallet döv på båda öronen. Tydligen är det tradition bland att gä ut ochklandra arbetsförmedlingen. frågar när vi skall fä en arbetsförmedlingsom fungerar. Jag vill påstå att vi har en arbetsförmedling som fungerar.Naturligtvis kan den bli bättre. Men har ju mycket storamöjligheter att i lägga fram sina förslag. Jag tycker att skall upphöra med sin traditionatt komma med dessa påståenden. Man kan inte ställa sådana effektivitetskrav påen organisation som har till uppgift att få ut de kanske svårast placerade påarbetsmarknaden - handikappade, ungdomar m. fl. Även bordebegripa att man inte kan ha något slags ASEA-effektivitet pä den verksamheten. Sedan tar upp frågan om ungdomslönerna.Egentligen är det väl inte bara ungdomslönerna som arbetsgivarna vill sänka,utan det är alla löner. Det är naturligtvis mycket svårt att gä ifrån principenlika lön för lika arbete. Före middagsrasten påstod här i kammaren attindustri- Nr 159 minister har gått ut och påstått att hanvill ha en utredning om tjpn den ungdomslönerna. harsagt att det är arbetsmarknadens on 1003 parterssak att sköta detta. Han har kanske en uppfattning, men han har i en interpellationsdebattmed i denna kammare gett det mycket q åtgärder mot klara beskedet att detta är arbetsmarknadens parters sak att klara ut. Bara några ord om lärlingsutbildningen. Dettamäste vara någon förflugen tanke, därför att om man skall följa den tankenfullt ut, betyder det att vi nu skall ta bort den mycket viktiga delenpraktiska yrken som vi har på utbildningssidan. Vi skall ta bort en stor del avden skolreform som vi för inte så länge sedan fattade beslut om. Skall man görasom i - som viftar med, och som jag tror att han kanrätt litet om - betyder det att gymnasieskolan skulle raseras, och det kan ändåinte vara meningen. I varje fall har han mycket svårt att övertyga osssocialdemokrater om detta. Den diskussion som pågår på moderat häll omsysselsättningen är inte trovärdig när det gäller de andra frågorna heller. Jag påstod i mitt första inlägg här i kammaren, att om manskulle följa den moderata sysselsättningspolitiken, skulle det betydamassarbetslöshet i detta land - den politiken är tack och lovensamma om. 103 () replik: Lät mig först bara be att lyssnapä vad som sägs i kammaren. Jag sade i mitt anförande beträffandeungdomslönerna och industriministern; "Den kontinuerligt växande ungdomsarbetslöshetenföranledde häromsistens industriministern att gå ut ochrekommendera arbetsmarknadens parter att starta försöksverksamhet med lägreingångslöner för ungdomar." Jag tycker att skall tala med får han reda på att det var exakt vad sade i den intervju sompublicerades i tidningen . När det gäller AMS vill jag bara säga till detta inte är nägon moderat tradition. Det är inte det det handlar om, dethandlar om statens egna utredningsorgan. Vi kan ta somexempel. har i rapport efter rapport gått igenomsamtliga av AMS tunga verksamhetsområden och i dessa rapporter kommit till slutsatsersom är utomordentligt kritiska. Det är väl en sak om AMS hade tagit fasta pädetta, men när AMS talar om hur man ser pä förslagtill förbättring av effektivitet, kontroll och styrning m. m., säger man betraktar det mesta av förslag till förbättringar pådetta område som orealistiskt och konstaterar att man fortsätter i stort settsom man gjort förut. Det kan man naturligtvis göra i hägnet av politiker sominte är beredda att kräva effektivitet. Det gårgivetvis inte att driva AMS som man driver ASEA - det begriper 117 Om åtgärder mot arbetslösheten också jag, . Men det går att driva AMSbetydligt mycket bättre än . Det har vi ord på, ochdet har vi AMS internrevisors ord på. Det beläggs också av den rapport sombeskriver den ganska märkliga arbetssituationen pä AMS. Om inte lyssna pä , sä kan han väl åtminstone lyssna på statens ochriksdagens egna utredningsorgan. Ungdomslönerna och lärlingssystemet behöver inte LarsUlander och jag träta om här i kammaren. Jag har träffat tillräckligt mångasocialdemokrater sedan vi lade fram förslaget och debatten kom i gäng för attveta att de flesta tycker som vi, nämligen att förslaget är baserat på suntförnuft. Det är inte alls så, , att ett lärlingssystem i svensktappning behöver förstöra kvaliteten i yrkesutbildningen, utan tvärtom skulleen revidering i de former vi föreslär faktiskt kunna innebära för det förstaväsentligt lägre arbetslöshet, för det andra bättre kvalitet iyrkesutbildningen och, framför allt, för det tredje betydligt lägre kostnaderför arbetsmarknadspolitiken tillsammans med en säkerhet för att de medel vi ärberedda att satsa på den faktiskt kommer de grupper till godo som i verkligmening behöver stöd och hjälp för att komma in på arbetsmarknaden. 104 () replik: Om det nu inte aren moderat tradition att ialla lägen angripa AMS, så kanske det är lättare att komma ifrån den här typenav diskussioner. säger att är ytterligtkritiskt emot AMS sätt att sköta sin verksamhet. Till det vill jag säga attBengt Wittbom och jag för inte alls länge sedan har deltagit i en hearing medbåde och , och där framkom helt andra ting. De varmycket förstående för de "kvalitetsförluster" som man måste räkna medjust i det system som AMS har på grund av den typ av arbeten som står tillförfogande. kritik är förmodligen en uppföljning av UlfAdelsohns påhopp på just AMS. har riktat in sig pä den här delen avarbetsmarknadspolitiken, och de tänker tydligen fullfölja kritiken i tron attde därigenom när några syften. Beträffande gymnasieskolan ochlärlingssystemet vill jag säga att ett lärlingssystem - icke i den tappning somBengt Wittbom förespråkar, men ändock ett lärlingssystem - kan vara ettkomplement till gymnasieskolan. men det kan absolut aldrig ersätta den. Det äremellertid precis detta agiterar för. Oavsett på vilket sätt hangör det blir detta följden av ett förverkligande av det moderata förslaget iden här frågan. 105BENGT WITTBOM (m) replik: Utomordentligt kortfattat: Det kan räcka medatt citera vad generaldirektör på faktiskt sadeunder hearing-en. Jag tillåter mig att göra det: "Låt oss inte tala om hur det var på AMS i går. Nej.lät oss inte ens tala om hur det är . Låt oss tala om hur det kan bli iframtiden."" Det var som jag ser det ettutomordentligt försynt men ändå oerhört effektivt sätt att tala om att det intestår väl till pä AMS , men att det kan finnas en viss förhoppning om attdet skall bli bättre. Dä är det faktiskt pinsamt att företrädare för bl. a.i talar om att de inte bryr sig om vad RRV har föreslagit närdet gäller system- och kontrollförbättringar, utan att de tänker fortsätta somtidigare. Beträffande lärlingssystemet vill jag säga attvårt syfte när vi vill försöka konstruera ett system som är avpassat eftersvenska förhållanden är att minska arbetslösheten bland ungdomar. Ert syfte,, är tydligen att bibehålla det nuvarande systemet och en rekordhögungdomsarbetslöshet. Om åtgärder mot arbetslösheten 106LARS ULANDER (s) replik; Det här blir kanske litet av pajkastning, ochjag tänkte inte ge mig in på någon sådan, men trots att jag känner fill demedel använder i arbetsmarknadspolitiska frågor tycker jag inte attde skall försöka framställa det så att andra partier i , oavsettvilka, arbetar för en högre arbetslöshet. Skulle man ha följt moderaternaspolitik, som de drev den under valrörelsen och som de driver den häririksdagen, skulle resultatet ha blivit förödande för de människor som sökerarbete - det är helt klart. Sedan när det gäller frågan om syn påAMS, sä är det icke en riktig slutsats som drar. Men jag tänkerinte heller på den punkten fortsätta debatten, eftersom förmodligen också dendebatten skulle få formen av pajkastning, och jag tänker som sagt inte ge migin på den typen av debatt. Men jag skulle vilja råda att göra enuppföljning till - det kan löna sig. Dä slipper han komma med oriktiga påståenden. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 107 (): Jag skall bara påminna om tvä årtal ochförsöka bevisa hur sysselsättningen inom industrin i skogslänen var då. År 1976var 243 800 människor sysselsatta, och var 221 550 sysselsatta - alltsåfärre. säger att det är nostalgi när jag tar framsiffror för de gångna åren. Ja, jag kan också påminna om en del saker som detkanske kan vara lämpligt att nämna vid det här tillfället. Den borgerligasplittringen gjorde ju att vi var handlingsförlamade på mänga områden.Förnuftiga beslut i t. ex. energipolitiken förhalades ju , därför attni var helt oeniga. Inom skogsnäringen kunde ni inte iregeringsställning samla er till åtgärder för att öka avverkningen. Jo, nedlagda skogsindustrier, arbetslöshet och förloradeexportinkomster på flera miljarder - helt i onödan. Jag kan hålla med om attdetta är nostalgi. Om åtgärder mot arbetslösheten men det kan vara nyttigt att också belysa hur det var förnågra år sedan. Men jag förstår att det ibland är obehagligt att höra detta. När vi avbröt debatten för middagspaus hadejag just börjat att tala om situationen för ungdomarna på arbetsmarknaden. Jagtänker nu knyta an till den diskussionen. När det gäller de yngsta av våra ungdomar päarbetsmarknaden - de som är 16,17, 18 är - kan vi glädjande nog se attarbetslösheten har minskat något. Men problemen finns fortfarande delvis kvar,och därför är det angeläget att vi gör ytterligare insatser. Därför har ocksåregeringen i kompletteringspropositionen föreslagit sådana åtgärder. Med dekompletteringar som görs där och med den vana som man börjar få ute påarbetsmarknaden att handskas med ungdomsplatser och annat tror jag att vi förde här yngsta ungdomarna funnit ett system som vi kan räkna med kommer att geoss goda möjligheter att klara problemen, så att dessa ungdomar antingen finnsi någon form av utbildning inom gymnasieskolans hägn, i en ungdomsplats eller iett vanligt arbete. Jag tror att den upprensning av olika åtgärder som varit pägäng och det ökade samarbete mellan kommunerna och staten som vihar när det gäller dessa ungdomar nu ger resultat. För den gruppen tror jag med relativ optimism kan se fram emot en utveckling där vi kan klaraproblemen. Svårigheterna är betydligt större för de äldre ungdomarna.Där har arbetslöshetstalen ökat. Det är viktigt för oss att vi försöker atthitta nya former för att motverka riskerna för en ökad ungdomsarbetslöshetbland dem som är 19-24 är. För den gruppen måste vi också försöka finna nyaåtgärder utöver dem som vi redan har vidtagit. Det finns också ikompletteringspropositionen förslag härom, som anknyter till det aktuella lägetpå arbetsmarknaden och till de önskemål som man har fört fram, bl. a. frånindustrins sida och från arbetsgivarhåll. I den uppgång som man nu ser när detgäller orderingångarna pä många företag och med det behov av nyanställningarsom man har finns det också en risk för s. k. flaskhalsproblem, risk för inte får den utbildade personal som man behöver och som kan göra detmöjligt för en att ta emot de order som företaget kan kamma hem och därmedockså möjlighet att anställa ytterligare personal. Vi har på mänga olika sätt kunskaper om hurviktigt det är att vi söker alla möjligheter till utbildning i sådanasituationer. För att ta de chanser vi nu har har vi därför ikompletteringspropositionen lagt förslag om utökningar av arbetskraftsutbildningoch om omprioriteringar av arbetsmarknadsutbildningen, just i syfte att geindustrin en chans att vidareutbilda redan anställda till sädana yrkesområdendär man vet att det annars kan uppstå flaskhalsproblem. Vi har sagt att vi är villiga att ge industrinsarbetsgivare mycket generösa statsbidrag för detta, men då anser vi att viockså kan ställa krav på motprestationer, krav på att industrin öppnar sinadörrar för ungdomarna. Vi har sagt att vi inte skall göra detta på någotbyråkratiskt sätt, så att vi fastställer, från eller regeringens sida ellerfrän sida, exakt hur det skall vara, utan vi har sagtatt den motprestationen kan vara att man tar emot en ungdom som beredskapsarbetare,att man tar emot en praktikant, att man öppnar sina dörrar för en lärling, nyanställer eller att man i nägon annan form tar in en vikarie. Det skallvara ett samarbete - en form av kontrakt, kan man säga - mellan arbetsförmedlingoch företag som avgör hur det skall fungera. Det här är ett steg pä väg mot ett system som vi påsocialdemokratiskt håll länge har talat om och som i viss utsträckning fungerarredan i dag inom den kommunala och landstingskommunala sektorn, men som enligtvår mening gör det i alltför liten utsträckning. Det gäller en kombination avåtgärder där man satsar på utbildning av dem som redan är anställda, som manvet behöver utbildning och som man vet längtar efter utbildning,som man öppnar arbetsmarknaden för ungdomarna, så att de kan fåarbetslivserfarenhet. Den kombination av åtgärder som riktar sig till bådevuxna och ungdomar tror vi pä, och därför har vi också i kompletteringspropositionenlagt fram sådana förslag. Vi har även försökt att påverka parterna att ta sittansvar i den här diskussionen. Det pågår ju förhandlingar mellan LO, PTK ochSAF om den här frågan och andra frågor som rör ungdomsarbetslösheten. Jag harhaft flera diskussioner rned parterna om detta, och jag beklagar att man ännuinte har kommit fram till några överenskommelser. Våra förslag i kompletteringspropositionensyftar också till att försöka påskynda sådana överenskommelser. Jag hade hoppats att skulle ha funnitdenna debatt sä angelägen att han haft tid att stanna kvar här- men det ärmöjligt att han har sakliga skäl för att vara frånvarande. Jag tycker att detinlägg som han hade om arbetsgivaravgiften klingade litet underligt; han hadeju kunnat medverka till att den här fattat beslut om att inte höjaarbetsgivaravgiften - , som ju säger sig vilja kämpa både för aktivarbetsmarknadspolitik, för aktiv sysselsättningspolitik och mot ett budgetunderskott,borde, tycker jag, ha kunnat ställa upp på den punkten. Får jag säga till att den debatteknik somhan representerar är litet trist, därför att han så litet lyssnar pä vad andrasäger, liksom så förut. var inne på det ochnämnde exempel. Jag kan nämna ytterligare ett exempel, ett typiskt sådant.Bengt Wittbom säger att socialdemokraterna mäste lära sig att det inte bara ärarbetsmarknadspolitik det gäller - det gäller t. ex. också kostnadsläget, somär oerhört viktigt på läng sikt. Jag vet inte hur mänga gånger sagt det. Men jag har svarat på detta, senast . skriftligt iinterpellationssvaret, där kunde läsa - om han hade velat.