prot · G60953 · 1982-12-31 00:00:00 — Om man som jag har denuppfattningen, aft de förslag som vi lägger fram leder till aft vi dels kan fåen högre nybyggnation än vi eljest skulle ha fåft, dels fill att vi får enstörre omfattning när det gäller ombyggnader och att vi får ta hänsyn tillvilka krav det ställer på lånemedel, räntegaranfier och annat, så kommer jagfram fill belopp som vida understiger de intäkter som redovisats. Def är enganska meningslös exercis, eftersom def inte finns någon i förväg bestämdutgångspunkt när def gäller de kostnader som man skall räkna med och infe räknamed. Men jag noterar med tillfredsställelse att huvudinvändningär aft vi inte gör av med fillräckligt mycket pengar på det bostadspolitiskaområdet. Det skall emellerfid sannerligen få fillfälle attmedverka till . Det är nog litet överdrivet att reflektera över vilkaintäkter vi skall få 1985 och att ställa dem i relation till utgifterna 1983.Rolf vet ju inte vilka utgifter vi kommer att föreslå pä defbostadspolitiska området . Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. rn. Det är välklokast att i varje fall hålla sig till def år som vi kan överblicka, både närdet gäller intäkter och när def gäller utgifter. AnL 103 (vpk) replik; Av mitt anförande i debatten tidigare framgåratt det resonemang som jag utvecklade beträffande neutraliteten gälldeförhållandet mellan privatägda och allmännyttiga hyreshus. Med utgångspunkt ietf resonemang om bruksvärdesprincipen pekade jag på det förhållandet att deprivata hyreshusägarna tillgodogör sig en vinst i samma takt som bruksvärdethöjs hos allmännyttan - bl. a. på grund av hyreshusavgiffen. Vidare pekade jagpå det förhållandet att de privata fastighetsägarna, genom att de har en annanform av taxering på sina fastigheter än de allmännyttiga bostadsföretagen har,får förmånen att kunna dra av hyreshusavgiften i sin deklaration. Följaktligenkommer hyreshusavgiffen för deras del att kännas mycket litet. Och det varnärmast detta jag ville framhålla. Resonemanget om neutralitet får alltså hänföras till vadjag har sagt, och det kommer också att framgå av protokollet. AnL 104ROLF () replik: Jag har aldrig på något vis anklagatsocialdemokraterna för ätt infe göra av med tillräckligt mycket pengar.Diskussionen gäller att vi beskattar boendet och får in en viss mängd pengarfill statskassan. Då säger socialdemokraterna aft def är fråga om enomfördelning av pengar - genom olika subventionsåtgärder, som vi kanske kommeraft diskutera , förs medel över till andra delar av boendet som infebeskattas. Då har jag pekat på att intäkterna till statskassan kommer att klartöversfiga de utgifter som har redovisats. Sedan kommer bostadsminisfern dragande med en eventuellvolymökning. Men departementet har sagt atf man infe skall räkna med någonsådan i det här sammanhanget. Vi skall också komma ihåg att socialdemokraterna ,när vi diskuterade hyreshusavgiffen, sade att mofivet för införandet av den varatf få en budgeteffekt som gav en viss mängd pengar, i det fallet 490 milj. kr.Sedan har socialdemokraterna ökat ut den grupp som skall drabbas avhyreshusavgiften, och är vi alltså uppe i större siffror. Jag menar att det är rimligt aft def ändå redovisas försvenska folket hur mycket pengar som fas in på hyreshusavgiffen, hur mycket somsatsas på åtgärder-av olika-slag inom det övriga boendet och hur mycket somstrålar fillbaka till ekonomi- och budgetminisfer . Det var den kopplingensom jag gjorde. Det tas alltså ut mer av boendet än vad som sätts in. Med detta har jag inte sagt af t ni infe gör av medfillräckligt mycket pengar. vet mycket väl atf jag tycker attni gör av med för mycket pengar. AnL 105 Bostadsminisfern HANS : . Herr talman!Vi skall väl infe fortsätta replikskiftet så mycket längre till, men ett faktumär atf gör gällande att vi tar in för mycket i intäkter iförhållande till de utgifter som vi har. Jag delar inte hans uppfattning, menhan driver den med stor envishet och stor energi. Om man vill åstadkomma jämvikt på den här punkten kan manantingen sänka infäktsuftaget - men def vill vi inte, eftersom vi vet att detkommer aft bli för litet i framfiden - eller också öka utgifterna. Qch RolfDahlbergs inlägg i debatten kan jag inte befrakta som annat än en direktbeställning fill bostadsministern om att föreslå regeringen att se till attutgifterna på bostadsområdet blir litet större, så att vi får paritet mellanintäkterna från hyreshusavgiffen och insatserna på bostadsstödet. Jag skall medintresse framföra de synpunkterna från . Till ; Jag accepterar hans beskrivning - detär möjligt att jag infe uppfattade aft han avsåg just förhållandena inomhyreshussekforn. Men, , om det är på detta sätt och man nu har denuppfattningen aft det skall vara neutralitet i det här sammanhanget, måste manväl ändå ta någon hänsyn till vad jag påpekat, atf taxeringsvärdet är tregånger så högt. Sedan delar jag inte uppfattning när detgäller beskatf-ningsfrågorna. Om vi inte skulle medge avdrag förhyreshusavgiften, skulle vi behöva ta ut så mycket ihyreshusavgift. Om vi skulle fa ut . skulle vi då alltså i realiteten -för att uppnå likställighet - få ta ut . Jag tycker att def är heltkorrekt resonerat och framgår ganska tydligt av de exempel som har tagits fram. Däremot har jag i flera sammanhang sagt aft def är frågaom temporära åtgärder. Def är ett försök att i eh svår situafion åstadkomma enförbättring. Men det är ingen lösning av frågan . Def har vi försöktanvisa vägar till genom de direktiv som har fastställts för den nyligentillsafta utredningen. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. vice falmannen anmälde atf anhållit aftfill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 106KNUT (): De flesta frågor i proposition 50 berörskatter, varför def ter sig något egendomligt att skattedebatfen kommer så härpå sladden. Lät mig sedan säga att i proposition 50 flera delförslagenligt min uppfattning inte har handlagts pä sätt som föreskrivs iregeringsformen. Där sägs att behövliga yttranden och upplysningar skallinhämtas infe bara frän berörda myndigheter utan också från sammanslutningaroch enskilda. Denna bristande handläggning gäller vattenkraffsskaffen,rätten till avdrag för fackföreningsavgifter och videoskatten, där lagrådet iintet fall beretts tillfälle att granska förslagen. Samma krifik kan riktas mothyreshusavgiffen, som rätteligen borde benämnas hyreshusskaff, eftersom det rörsig om en skaft. Det lagförslaget har visserligen varit hos lagrådet. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. men där konstaterade man att förslaget inte fått entillfredsställande beredning. Det är skrämmande och närmast häpnadsväckande attregeringen och dess medhjälpare i utskotten på sätt som skett ansett sig kunnanonchalera de regler som föreskrivs i regeringsformen. Vi har påpekat dessa uppenbara brister i handläggningen avproposifionen i etf särskilt yttrande, där vi påtalar att skatteutskottetsmajoritet förmenat oss att få ett utlåtande från somskulle klargöra om dessa frågor handlagts i enlighet med vad som föreskrivs iregeringsformen. Inte helt överraskande har socialdemokraterna visat sigvara grossister i skattehöjning. Som framgår av den moderata parfimotionen harsocialdemokraterna skattehöjningsförslag som, om de genomförs, kommeraft kosta landets skattebetalare 12 miljarder, dvs. i det närmaste 3 500 kr.per hushåll. 1 detta belopp är då inte inräknat de kommunalskattehöjningar somföljer i devalveringens spår. Sparskatteredukfionen, som är på banksparandetoch på aktiesparandet, lovade socialdemokraterna dyrt och heligt att tabort, om och när de kom fillbaka till makten. Senaste gången vi voterade omfrågan vari våras, dä socialdemokraterna i en partimotion yrkade på etfslopande av sparskatteredukfionen fr. o. m. . I valrörelsen upptäckte man sä atf över en miljon väljareanvände sig av denna fördelaktiga sparform, och därför var det faktisktolämpligt att gå alltför hårt fram. Någon vecka före valet bekantgjordes därföratf socialdemokraterna kunde tänka sig att ha kvar sparformen, om än medreducerad stimulans. majoritet instämmer nu med regeringen iatt idén med det värdesäkra lönesparandet förfelats när det gäller aft främjanäringslivets tillgång på riskvilligt kapital och också aft sparandet fått enfördelningspolitisk karaktär som ej kan accepteras. Båda påståendena är egendomliga. Skattefondssparandetberäknas tillföra aktiemarknaden ca från närmare enhalv miljon människor, vilket är näst infill etf sensationellt gott resultat.Fördelningspolitiskt har sparandet en typisk låginkomstprofil, eftersom det ärmaximerat fill . Dessutom får endast de som har A-inkomstanvända sig av sparformen i fråga. Låginkomstprofil har också den sedangenomförda lindringen i beskattningen av aktieutdelningar. Den är som bekantmaximerad till . Följer man nu propositionen och slopardenna lättnad, återinför man dubbelbeskattningen av aktieutdelningar, som vi ärrelativt ensamma om i världen. ger socialdemokraterna oss f. ö. entrippelbeskattning, om man genomför den planerade 20-procentiga utdelningsskattenpå akfiebolag. En annan följd av att återinföra dubbelbeskattningen påaktieutdelningar, som kanske är än mera skadlig för näringslivet, är att manåter lockar sparkapitalef över från det område där det bäst behövs, dvs. somriskbärande kapital i näringslivet, till mindre riskbärande sparformer eller t.o. m. till rent improduktiva investeringar i diamanter, konst, mattor ochannat liknande. Säkerligen vill man från socialdemokrafiskt häll begränsaeller helt stoppa det värdesäkra lönsparandet, eftersom densparformen för den enskilde är skyhögt överlägsen tvångssparandet i kollektivafackföreningsfonder. Utredning brukar föregå varje mer genomgripande reform ochdå inte minst när det gäller förändringar i beskattningen. Så har dock intevarit fallet när det gäller den föreslagna skärpningen av förmögenhets-, arvs-och gåvoskatten. Def har sagts tidigare men förtjänar ändå attupprepas, att en alltför hög beskattning medför avsevärda skadeverkningar påvår ekonomi. Kapitalskatterna är redan nu av en sådan storleksordning atf deavsevärt torde hindra tillkomsten av och försvåra vidmakthållandet av små ochmedelstora företag. Industriminister inbjöd för någon tid sedanföreträdare för denna företagsamhet till överläggningar och listade därvid enlång rad praktiska åtgärder som skulle vara ägnade att underlätta småförefägandet. Det är sådant som man i den socialdemokratiska propagandan kallar denutsträckta handens politik. är det emellertid inte blott fråga om enutsträckt hand utan två, där den andra, låt oss säga den vänstra, med olikaskattehöjningar tar tillbaka vad den högra handen erbjudit och mycket merdärtill. Kapitalskatterna ger förhållandevis litet i statenskassakista i jämförelse med övriga skatter. Enligt taxering väntasförmögenhetsskatten inbringa 740 miljoner och arvs- och gåvoskatten 600miljoner. Med de föreslagna skafteskärpningarna blir det ytterligare 250miljoner i förmögenhetsskatt och 70-80 miljoner i arvs- och gåvoskatt. Ingastora belopp således jämfört med exempelvis momsen, som inbringar ca 45miljarder. För den enskilde företagaren, som - förutom problemen medden årliga lönsamheten - också hoppas på att kunna klara ett generationsskifte,är emellertid kapitalskatfehöjningen en ytterligare sten på bördan, som i mångafall kan leda till att en svag ekonomi definitivt knäcks. Ett annat förslag från regeringens sida är förslaget omobligatorisk avsättning till investeringsfonder för aktiebolag och ekonomiskaföreningar. av vinster skall betalas in pä räntelösainvesferingskonton hos . Inbetalningen är tänkt att vara avdragsgillom företagen avsätter motsvarande belopp till en särskild investeringsfond.Härigenom vill man skapa några slags garantier för aft de devalveringsvinstersom regeringen anser att företagen kommer att göra används till produktivainvesteringar i stället för atf exempelvis sättas in på specialinlåningskontoni bank eller användas fill andra finansiella placeringar. blir troligtvisföretagens devalveringsvinster inte särskilt stora, eftersomdevalveringseffekterna motverkas av en rad andra åtgärder, som lägger ökadepålagor på företagen. Vid en hearing i skaffeutskoffet för ett par veckor sedanvisade det sig exempelvis aft ett svenskt storföretag beräknades tjäna 175milj. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. devalveringenmen beräknades få ökade kostnader med 185 milj. kr. på grund av ökadepålagor. Ett minus på 10 milj. kr. Den lägre investeringsvolymen beror pä brist på lönsammaprojekt, infe på brist på investeringskapifal. Vi kan inte biträda förslagetatt i rådande konjunkturläge försöka tvinga fram investeringar, alternativttvinga fram ett räntelöst fvångssparande, som försämrar företagens lönsamhet. I proposifionen falas det också om etf kommande förslagrörande en tjugoprocenfig utdelningsskaff för företagens vinster på 1983 årsverksamhet. Detta förslag måste man betrakta som en föregångare till avgiftertill fackföreningsägda fonder-ett förslag som självfallet måste avvisas. Införsen sådan skatt blir det inte bara en trippelbeskattning utan det kan också blien fyrdubbel beskattning om man inte ser upp. De företag som då är i farozonenär investmentbolagen. I proposition 50 heter det visserligen atf utdelning somlämnas av ett dotterbolag fill sitt moderbolag och därefter slussas vidare tillde slutliga ägarna bör avgiftsbeläggas endast en gäng, men ingenfing sägs om debolag som inte är dotterbolag men som investmentbolagen har aktieposter i. Jag hoppas och tror att dröjsmålet med en proposifion omen utdelningsskatf beror på insikten om att man noggrant måste gå igenom allade problem som är förknippade med en sådan ny beskattning. Ytterligareen ny skaft kan vi vänta oss - skatt på videobandspelare. För etf halvår sedan avslog en mofion om ensådan skaft, bl. a. med den motiveringen aft det var vissa problem i sambandmed en videoskatt som närmare borde utredas innan förelades ettförslag om en sådan. redovisas det inga som helst sådana överväganden. Någonremissbehandling har heller inte skett, ej heller någon lagrådsgranskning,vilket jag tidigare med förvåning konstaterat. Vad har rikskatteverket ochtullverket för synpunkter på beskattningen? Ja, därom vet vi platt intet, ochvi lär inte få veta det heller. Vad branschen tycker har man också struntat i. Videovarorna har redan drabbats av en beskattning - den påvideoband -och devalveringen slår också speciellt hårt i den branschen eftersomde apparater som säljs i genomgående importeras. Vi tycker alltså attvideobranschen redan fåft en så stor belastning att någon ny punktskatt infe ärmotiverad. är det faktiskt så aft socialdemokraterna inte enbartvill höja skatterna utan även föreslår ett par sänkningar. Def är en händelsesom ser ut som en tanke atf båda förslagen gynnar de stora LO-kollekfiven ochockså har framställts av LO. Det första gäller en lägre statsskatt för degrupper som infe får något med av "den underbara nattens"skattereform. Def andra gäller avdragsrätten för fackföreningsavgiffer. Lät mig första ta upp den formella handläggningen avärendet, och då konstatera aft något tillräckligt och tillfredsställandebeslutsunderlag inte finns. Skatfeufskottef har tidigare behandlat frågan omavdragsräff för fackföreningsavgifter, och då konstaterade etf enigt utskottatt innan något beslut fattadesborde få en fullständig redovisning av de skattemässiga konsekvenserna avbidrag från och avgifter fill fackföreningar och arbetsgivarorganisationer. Måletborde enligt utskottet självfallet vara ett så neutralt system som möjligt.Någon sådan redovisning har inte skett. Detär vidare utomordentligt anmärkningsvärt att borgerliga krav i såvälskaffeutskoffet som konsfifufionsufskoffet om lagrådefs hörande avvisats. Migveterligt skedde det infe som de tre borgerligaparfierna var i majoritet atf ett krav på lagrådsgranskning avvisades. Det nuskedda är illavarslande för framtiden. Enannan fråga, som heller inte blivit tillräckligt belyst, är sekretessproblemen.Den som infe fått avdrag för någon fackföreningsavgift är alltså intekollektivansluten. T. o. m. socialdemokratiska majoritetär ytterst bestämd och förutsätter atf denna vikfiga principiella fråga, sominfe berörs i propositionen, noga övervägs av regeringen och därefterunderställs . Def hade varit betydligt bättre om man hade övervägtfrågorna innan man framlade någon proposition. Gårpropositionen igenom innebär def atf regeringen subventionerar fackföreningarnamed 1 200 milj. kr. Fackets makt är redan nu oerhört stor och att som nuytterligare stärka den borde kanske te sig tvivelakfigt även för ensocialdemokratisk regering. Dereservafioner jag infe berört i mitt anförande kommer att tas upp av BoLundgren och . Meddef sagda, herr talman, yrkar jag bifall till samfiiga reservationer sommoderaterna ställt sig bakom. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder m. m. AnL 107 (); Den proposition som vi nu behandlar, den s. k. krispropositionen, ärett ganska märkligt aktstycke. Förslagen är på flera punkter dåligt beredda ochsaknar mycket av def beslutsunderlag som är nödvändigt för att skallkunna göra en allsidig bedömning. 1 flertalet fall har man underlåtit atf låtalagrådsgranska lagförslagen. Proposifionen innehåller 19 lagförslag påskatteutskottets område, men av dessa är det endast två som har granskats avlagrådet. Def ena är frågan om hyreshusavgiften. Lagrådet anför här följande: "Detremitterade förslaget har lika litet som det förslag som lades fram för varit föremål för sådan remissbehandling som avses i 7 kap. 2 § regeringsformen. Det bör i anledning härav understrykas att en lagrådsgranskning infe kan ersätta den sedvanliga remissbehandlingen av myndigheter och sammanslutningar med särskild sakkunskap på området. Lagrådet har därför haft begränsade möjligheter atf med ledning av def föreliggande materialet bedöma sådana frågor ." Jagtycker det är angeläget att i den här debatten få denna fråga belyst som envägledning för den socialdemokrafiska regeringens fortsatta regeringsarbete.Alla lagförslagen i proposifionen är självfallet inte av den karaktären att engranskning är absolut nödvändig, men def är mycket betänkligt att nya skattersom videoskatten och skatten på elektrisk kraft samt förslaget om 10Riksdagens protokoU 1982/83:52-53 Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. skafteredukfionför fackföreningsavgiff inte har fått den omsorgsfulla beredning som ärangelägen. Det är mot denna, bakgrund som yrkande iutskottet om att remittera lagförslaget om avdrag för fackföreningsavgiftentill lagrådet skall ses. Jag beklagar att det inte var möjligt att nå enöverenskommelse mellan de tre partier som stod bakom skattereformen.Anledningen till regeringens inbjudan till överläggningar var aft diskutera densituafion som hade uppstått på grund av devalveringen. Efter etf uttalande avstatsministern fick man ett bestämt intryck av att också socialdemokraternaansåg aft def var nödvändigt atf vidta vissa åtgärder för atf skattereformensmålsättning inte skulle rubbas på grund av devalveringen. Def var därför somintresset koncentrerades fill vilken ökning av basenheten som var nödvändig föratt målet - en marginalskatt på för av inkomsttagarna - skulle kunnagenomföras till 1985. När beslutet om skaftereformen fattades var utgångspunktenför atf höjningen av basenheten bestämdes fill aft det skulleföras en stram ekonomisk polifik med sikte på en låg inflation och enåterhållsam lönerörelse. föreslår nu en uppräkning av basenheten med200 kr. Denna uppräkning bygger på samma grundersom def ursprungliga förslaget. Hänsyn har alltså tagits både till den väntadeinflafionen och fill resultatet av en kommande avtalsuppgörelse. Socialdemokraternavar själva inne på denna beräkningsgrund men valde efter påtryckningar från LOatt gå en annan väg- en väg där man infe slår vakt om den träffadeskafteuppgörelsen utan tillgodoser vissa andra speciella krav. Jag beklagar verkligen socialdemokraternas handlingssätt.De har haft ord om sig att stå fast vid en överenskommelse, och det ärbeklagligt att de inte gjort det den här gången. Jag hoppas emellertidfortfarande att socialdemokraterna liksom och står kvarvid målsättningen att då reformen 1985 är genomförd skall också målet varauppnått - att av inkomsttagarna inte skall betala högre marginalskaft än50 %. Som framgår av reservationen har , ochmoderaterna hamnat på samma förslag till basenhet för . Men det är ocksåklart atf vi har kommit dithän från olika utgångspunkter. Jag har redan sagtvilken utgångspunkt vi har haft. Vid fillämpning av det index som under åren1983-1985 tas ur bruk skulle basenheten ha blivit . Det har blivitresultatet med utgångspunkt i kvalifikationstiden den 1 september 1981-den 31augusfi 1982. Ingen kan säga annat än att den skattereform som riksdagenfattade beslut om skapar speciella förhållanden under övergångsåren.Detta är också anledningen till att indexregleringen inte skall fillämpas underdessa . har lämnat frågan öppen efter vilka beräkningsgrunder enjustering skall ske för för den händelse def skulle behövasgöras ändringar, vilket är sannolikt. Problemet med den indexreglering som har tillämpats undernågra år är den eftersläpning som den medför. Indexet bygger ju, som jag nysssade, på förändringar i prisstatistiken som inträffat under fiden den 1sepfember-den Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. 31 augustiåret före det kalenderår det skall tillämpas. Nr 53 med höginflafion som växlarmellan och är def ytterst besvärligt atftillämpa denna indexreglering. Därför har vi också avstått från atf binda ossför en viss beräkningsgrund, aft tillämpas i fortsättningen. föreslår,som sagt, att basenheten höjs med . och därmed fastställs till . Socialdemokraternas förslag till ändringar i skatteskalanstrider mot de riktlinjer som de tre partierna var överens om. Överenskommelsenvar resultatet av mycket ingående överläggningar, varvid vi naturligtvis kundeha olika uppfattningar. blev vi emellertid överens om en skatteskala.Vi beklagar att man inte nu står fast vid den skatteskalan. Följaktligen kan viinfe acceptera def föreliggande förslaget. föreslår en skatteskala som liknar den sombeslöts upp fill brytpunkten, men som skulle innebära en störreskattelättnad för personer med större inkomster. För vår del kan vi infeacceptera en sådan ändring och yrkar således avslag på detta förslag, liksomockså på förslag om att underskoftsavdragsregeln skall slopas. Socialdemokraternas andra förslag, rätt till avdrag förfackföreningsavgift , är än märkligare. Visserligen har manmaximerat avdraget fill ett avdrag på högst , men det är ändå etf mycketmärkligt förslag. begärde på grundval av ett beslut avett enigt skatteutskott atf regeringen skall ge en utförlig redogörelse av nugällande regler och effekterna såväl för arbetsgivarorganisation som förfackförbund. Förslaget innebär också etf totalt avsteg från de strävanden sompräglat förändringar på skatteområdet, nämligen förenklingar både förmyndigheter och för enskilda. Så sent som slopades flera mindre avdrag,bl. a. försäkringsavdrag, för atf förenkla, och vidare genomfördes ettschablonavdrag för löntagare på . - även detta för atf få bortsmåavdragen och därmed förenkla. Aft nu vid sidan av defta införa ett särskiltavdrag för fackföreningsavgift är ett steg i rakt motsatt riktning.Riksskatteverket har också uttalat stor oro för den besvärliga kontrollapparatsom behövs för att kontrollera denna nya avdragsräff. Ett annat problem ärockså vad som menas med fackföreningsavgiff. Såvitt vi vet kan där också finnasförsäkringsavgifter, och vi vet att det finns avgifter till politiska parfieri den s. k. fackföreningsavgiffen. Detta gör också atf kontrollen försvårar dethela när det gäller aft tillämpa denna regel. Dessutom kommer konfliktbidragentill fackföreningsmedlemmar även i fortsättningen aft förbli skattefria. Vi vetatf när det gäller arbetsgivarorganisationen är det konfliktbidrag som finnsdär skaftepliktigt.