prot · G60993 · 1982-12-31 00:00:00 — För det första konstaterar jag att ni har begärtbesparingar på 625 milj. kr. inom statens järnvägars område. När man läser erbesparingsmotion, finner man att det handlar om ersättning till det ickelönsamma järnvägsnätet. Har jag fel, är jag utomordentligt tacksam för etttillrättaläggande. Men jag vill att verifierar att det finns ettkrav på besparingar när det gäller SJ. Det rör sig om 625 milj. kr. För det andra vill jag fråga: Får det inga som helstkonsekvenser för svensk sjöfart om man, som ni föreslår, drar in 250 milj. ?Dessa pengar är nödvändiga för att kustsjöfarten skall kunna klara sig i denmycket brydsamma situation som denna befinner sig i. Får detta inga som helstkonsekvenser? För det tredje frågar jag: Är det riktigt att påstå att nivill spara 75 milj. kr. genom att i stället lägga ut arbeten pä entreprenad?Förklara för mig och för kammarens ledamöter på vilket sätt man sparar inpengar ifall man reducerar anslaget för ett kommunikationsverk med 75 milj. kr.och uppdrar åt samma verk att lägga ut arbeten på entreprenad församma belopp. Är det en besparing? Ja, det är besparingar om staten inte betalar för arbetetnär det är genomfört. Men den typen av besparingar - den formen av ohederlighet-kommer jag aldrig att ställa mig bakom. Förklara de här sammanhangen förkammarens ledamöter, . 116ROLF CLARKSON (m) replik: Jag försäkrar ånyo att det är felaktigt attpåstå att det finns krav på en besparing på 625 milj. kr. som att vi har begärt på ersättningen till det icke lönsammajärnvägsnätet. Jag föreslår att vi tar upp den debatten när jag själv ellernågon företrädare för utskottet kan ha exakta siffror som visar att KurtHugosson räknar fel. Kan vi låta frågan vara med detta är jag tacksam. När det gäller bilismen och de goda vägarna är detsjälvklart att vi i vår egenskap av trafikpolitiker har lika höga ambitionersom någon annan Men vi har också ett ekonomisk-politiskt program som kräversparsamhet inom alla tillgängliga sektorer. Och det är klart att det iblandblir en kollision mellan de målen. Att vi vill gynna bilismen men hålla igen beträffandenybyggande av vägar eller skära ned på vägunderhåll betyder inte att viöverlämnar åt bilisterna ett mycket söndertrasat och nerslitet vägnät. Vigynnar kanske bilisterna även på andra sätt genom att lindra deras pålagor ochskatter. I fråga om de 75 miljonerna är upprörd överdet ordval som användes. Det är inte fråga om mental ohälsa eller något sådant.Låt mig nämna ett exempel, vilket jag hoppas att kan nöja sigmed: Om luftfartsverket lämnar ut byggandet av ett parkeringshus på påentreprenad till ett enskilt företag som bygger huset och får driva det ifortsättningen, har vi de facto sparat den utgiften-jagtror att det är 80 milj.kr. som huset i själva verket kostar. Det är ett exempel. får acceptera att han på detta sätt har fåttsitt ekonomiska vetande något utvidgat. Vi vill föra en ekonomisk politik därför att landetsframtid kräver det - om vi inte vill skyffla över allting på våraefterkommande. Vi vill ha en ekonomisk politik som förändrar och finner nyaverksamhetsformer för delar av den viktiga service som man får inom denoffentliga sektorn, Vi vill privatisera och införa konkurrens i den offentligaverksamheten. Vi vill öka avgiftsfinansieringen, eftersom det ger ökademöjligheter för konsumenterna att välja vad de vill ha för service av olikaslag. Och vi vill, , bryta automatiken i utgiftshöjningarna,vilket är nödvändigt om vi skall kunna komma fill rätta med det här landet. Vi vill alltså från moderata samlingspartiets sida hasystemförändringar som är samhällsekonomiskt nödvändiga, förutom att de ökarden enskildes valfrihet och välfärd. Det är den plattform som vi står på när vii olika utskott och inom olika sektorer verkar för dessa syften. Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 117KURT () replik: får förlåta mig om jag intebegriper det hela när man i en viss motion kräver en minskning av anslagen tillvägväsendet med 80 milj. kr. och sedan i en annan motion säger att vi skall slåvakt om bilismen och glesbygden och det i denna motion står att det är mycketviktigt att vi ökar satsningarna på vägväsendet. Då blir det en kollision. Det är obegripligt för mig hur man i en motion kan krävabesparingar och sedan i en annan motion gå ut till bilisterna och säga att manskall öka på. Det går inte ihop - det är vad jag har försökt visa. Jag förstårinte hur ett parkeringshus på byggt på entreprenad kan bli en endakrona billigare än om det byggs i egen regi. Det måste ju betalas. Skall man,som man säger i motionen, spara 75 miljoner på anslaget till kommunikationsverkenmen säga till dem att de måste lägga ut på entreprenad för sammasumma. Det går inte ihop. Det är riktigt att vi behöver en ny ekonomisk politik idet här landet. Vi har sett resultatet av borgerlig politik med ettbudgetunderskott på 90 7 protokoll 1982/83:93 Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde miljarder.Vår satsning på kommunikationsområdet är ett led i denna nya ekonomiska politik.Vi måste satsa på investeringar, vi måste stödja svenskt näringsliv, vi måstese till att skapa nya arbetstillfällen. Den satsning som sker på trafikområdeti årets budgetproposition är ett uttryck för denna nya ekonomiska politik, somvi måste driva i landet för att komma till rätta med de bekymmer som sex årsborgerlig ekonomisk politik har lett till. vice talmannen anmälde attRolf Clarkson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 118 (); Det kanske är något ovanligt att tvåutskottsledamöter ger sig upp i en debatt gentemot reservationer av ett annatparti, men jag tycker att det finns anledning den här gången. Jag noterade, liksom , med tillfredsställelseatt man inte tänker begära votering om de fyra reservationer som är fogade tilltrafikutskottets betänkande 14. Jag förstår det. Om man externfinansierar ett bygge eliminerar väl inte detalla kostnaderna, utan i bästa fall fördelar man kostnaderna över de 5 ellerupp till som amorteringstiden kanske uppgår till. Vi i ärnaturligtvis inte principiella motståndare till externfinansiering, och vi harockså i andra sammanhang sagt att vi vill pröva externfinansiering för att t. ex.tidigare-lägga lönsamma investeringar. Men naturligtvis får man under allaförhållanden årliga annuiteter om man tillgriper den metoden. Men när nu vill externfinansiera 365 miljonerav de i budgeten avsedda investeringarna på kommunikationsområdet, vore det avstort intresse för kammarens ledamöter att få reda på hur staten med hjälp avexternfinansiering helt skulle kunna eliminera kostnaderna för dennafinansiering. På något sätt måste väl även kostnader av externfinansieradeinvesteringar belasta /84. Om inte här kangarantera att staten slipper att betala annuiteter på på deupplånade 365 miljonerna, måste jag konstatera att den fiktiva - jag kallar detden fiktiva - moderata besparingen i reservation 2 måste reduceras med i vartfall 50-70 miljoner. I reservafion 3 hävdar att staten genom attlägga ut arbeten på entreprenad för 75 miljoner skulle kunna göra motsvarandebesparing. har gått in på detta ämne, och jag kan instämma i detmesta. Jag skall försöka att inte upprepa det. Men jag måste ändå säga att omRolf Clarkson kan få patent på en sådan här innovation, skulle många villaägarebli lyckliga. Jag har en granne som bygger en villa med hjälp av tre entreprenörer.Får jag bevis för att det leder till att han inte behöver betala villan, skalljag naturligtvis framföra det till honom. Det är den logiska effekten av detsom sägs i reservation 3 - om man lägger ut investeringar för 75 miljonersparar man 75 miljoner på budgeten. Det som sades om parkeringshuset lät bestickande, men herrClarkson glömde att tala om att inkomsterna från parkeringsavgifternaförsvinner om man bygger parkeringshus.I den mån man har ett så lönsamt projekt som detta anses vara kan mannaturligtvis möjligen få en entreprenör att ta hand om det. Men vem tar deolönsamma investeringarna, som ändå måste ske ibland- exempelvis på andraflygplatser - och som ändå är de intressanta och de som orsakar bekymmer? Jagbetvivlar på goda grunder att entreprenörer har lust eller förmåga att varamecenater åt vare sig enskilda villabyggare eller staten. Tillsist måste jag säga några ord när det gäller avgiftsfinansiering, som tas upp ireservation 4. Visst kan man öka avgiftsfinansieringen, men eftersommoderaterna innehaft kommunikationsministerposten borde de ocksåkunna tala om vilka avgifter de vill höja: Är det postavgifterna? Är det flygplatsavgifterna? Var inte så blyga utan tala om vadni vill höja! Detär egentligen märkligt att här talas om avgiftsfinansiering, eftersom niursprungligen talade om investeringar. Då blir det genast märkligare, eftersomdet är svårt att betala dem med avgifter - såvida man inte skall betalaentréavgifter när man går in på posten eller telestationerna. Det kannaturligtvis vara ett sätt att avgiftsfinansiera en investering . Jaghar velat säga detta, eftersom jag anser att mofioner och reservafioneråtminstone skall vara i sådant skick att de är bärande ekonomiskt, sedda ur densynpunkt från vilken utskottet och har att beakta dem. Meddetta yrkar jag bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. m. inom verksamhetsområde 119 (): Om inte kan se skillnaden på ett enskilt villabygge och enparkeringsanläggning på skall jag inte ta upp kammarens fid med attlära honom det! Densaken är klar, att skall det här landet ha en framtid som är acceptabel för deefterkommande generationerna, får nog både och ochen och annan kollega till dem i denna kammare lära sig att vara mindreformella, mindre trångsynta och mer öppna för både innovationer och nytänkandepå alla områden. Minkollega , som just nu sitter i kammaren, har hört ettföredrag av , som vi alla känner till. Denne sade i sittanförande: Mångaav dessa reformer är kanske i praktiken omöjliga, men om man inte är villigtill några som helst reformer av de mekanismer genom vilka offentligautgiftsbeslut fattas, är det kanske helt omöjligt att i praktiken få kontrollöver den offentliga utgiftsexpansionen, som är det klart största hotetmot svensk samhällsekonomi. Meddet får jag be alla som har lyssnat på denna konfunderande debatt att tänkaefter: Är det inte just det som vi moderater begär, att man skall pröva nyavägar att sanera ekonomi? Dettagäller de 75 miljonerna som vi talade om beträffande entreprenad-ochleasingförfarande, det gäller de 365 miljonerna och det gäller avgiftsfi- Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde nansieringen.Avgiftsfinansieringen kan mycket väl tänkas beröra alla de områden som RuneTorwald nämnde. Det är en av grundvalarna i vårt moderata program att vitalar om den beska sanningen och försöker leva upp till en rakryggad politik pådetta sätt. Hade ni alla från övriga partier handlat på samma sätt hade vi intevarit där vi är. När och andra socialdemokrater talar omoffensiva satsningar bör de nog tänka över vilket ansvar vi har och vad AssarLindbeck, som jag citerade, har sagt. 120 (); Jag skall inte förlänga debatten särskiltmycket. Låt mig bara notera ett faktum. och många med honom harmed rätta kritiserat vår stora utlandsupplåning. Utlandsupplåningen blir intemindre av att vi flyttar en investering från statsbudgeten till en enskildentreprenör med svenska pengar. Den svenska tillgången på pengar blir intestörre genom att man flyttar investeringen och låter en eller annan personfinansiera den. Penningtillgången blir totalt densamma. Jag håller med om -och det tror jag vi alla gör här i kammaren - att vi kommer att stå inför svårauppgifter när det gäller att komma till rätta med de underskott vi har gentemotutlandet. Men vi kommer inte till rätta med dem genom illusionstrick av detslag som presenteras i reservationerna 1 och 3, utan vi kommer att få görahårda besparingar på många områden, vilket kommer att kräva att vi litet har tagelskjortan på, känner av besparingarna och står för dem. Det gjordevi vi satt i regeringen. Det var inte allfid så lätt, och det varinte alltid folk förstod hur nödvändiga besparingarna var. Men jag hävdar attmoderaterna har skyltat med besparingar som icke är besparingar när man ser pålandets totala fillgångar. De åtgärder som föreslås här leder inte till någonminskning av upplåningen i utlandet - de leder inte till en bättre hushållning. 121ROLF CLARKSON (m): Jag har inte talat om utlandsupplåningen -jag har talat om statens budgetunderskott. Vi i denna församling är tillsattaav svenska folket för att reglera medborgarnas skatter, statens inkomster ochutgifter. Det är skrämmande att höra enskilda ledamöter i denna kammare bekännaatt de är okunniga om vilken funktion de har att fylla. Det är juskattebetalarnas pengar som vi skall värna om. Vi skall försöka hålla statensutgifter nere så mycket som möjligt. Om nu detta parkeringshus på hade betalats av ettenskilt företag och inte av staten, då får väl även medge attstatens budget hade minskat med det beloppet. Att sedan lånemarknaden hadeanvänts för det är en annan sak, men vi är tillsatta för att bestämma statensinkomster och utgifter. Jag ärledsen över att , som jag vet är en oerhört samvetsgrannriksdagsledamot i andra avseenden, inte inser att vad vi går i bräschen för härär ett nytänkande som alla kommer att bekänna sig till.Vi måste tänka om. Anledningen till att vi inte på punkt efter punkt, i detaljefter detalj har preciserat var dessa besparingar skall göras är att regeringenmed hela sitt kansli är bättre skickad än en enskild grupp av ledamöter här ikammaren att tala om var man kan sätta in besparingar och hur det skall gåtill. Detta måste vi ha respekt för. Det krävs, , mindre formalismi fortsättningen och mera offensivt nytänkande på det ekonomiska området om viskall klara detta. Jag är ledsen, herr talman, att denna trafikpolitiskadebatt förvandlades, inte genom min förskyllan utan genom andras, till enekonomisk debatt. Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 122 (): Låt mig bara avslutningsvis säga att betecknandenog har inte sagt ett ord om den största besparingen som nämns ireservation 2 och som går ut på att man med extern upplåning säger sig kunnalåna pengar kostnadsfritt för staten, 365 miljoner. Åtminstone i några fall har redovisat sinabesparingar, och det tycker jag är bra. Låt mig nämna två fall. När det gälldeatt spara 85 milj. kr. på enskilda vägar vågade de sig på ett utpekande, och ifråga om isbrytaravgifter kunde de tänka sig att lägga till 5 milj. kr. Det ärju bra eftersom vi kan votera om detta. Men att votera om dimbankar för vilkadet inte går att få någon klar redovisning är svårt och otillfredsställande. 123 () replik: Jag vet inte om det är meningen att vi skallta upp kammarens tid med diskussion om fjolårets budget. Det är väl det somRune vill göra när han talar om att spara 85 milj. kr. När det gäller årets budgetbefinner sig moderata samlingspartiet på samma linje som socialdemokraterna ochgodkänner alltså deras förslag om anslag till enskilda vägar. Däremot har vi avbesparingsskäl inte kunnat gå med på den av föreslagna höjningenbeträffande de enskilda vägarna, något som vi kommer att kunna behandla senarei . Så blir det, , på område efter område. Vi är mindrerädda för att stöta oss med enskilda grupper av våra väljare, eftersom vi troratt de uppskattar att vi säger sanningen: att vi inom alla sektorer måste draåt svångremmen för att kunna få bättre svängrum. 124KURT (): Bara en kort kommentar. villgöra gällande att han har ett övergripande intresse av att reducerabudgetunderskottet, underförstått att socialdemokraterna inte skulle varaintresserade av detta. Saken är ju den, herr talman, att budgetunderskottet underden period då delade ansvaret för landets ekonomiska pohtik ökadei detta land från ett par miljarder till över 90 miljarder. 8 protokoll 1982/83:93 Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde vi nubehandlar i har denna utveckling äntligen brutits. Den ekonomiskapolitik som måste till för att reducera budgetunderskottet diskuterades för envecka sedan i anslutning till finansdebatten, varför det inte finns någonanledning att ta upp en ny finansdebatt. Men låt mig säga att den ekonomiskapolitik som skall leda fram till det här viktiga målet måste kännetecknas avatt vi får en ökning av investeringsverksamheten, att vi får fart på densvenska ekonomin och den svenska industrin och att vi kan få folk i arbete ochdärmed reducera den stora arbetslösheten. Det som sker på kommunikationsområdetoch som är irriterad över är ett led i den ekonomiska politik somden socialdemokratiska regeringen för. Det är en form av offensiva satsningarför att få i gång investeringsverksamheten, för att stödja svenskt näringslivoch svensk industri och för att skapa sysselsättningstillfällen. Det är utifrån dessa utgångspunkter man skall förståvarför vi såväl i höstens krisproposition som i innevarande års budgetpropositiongjort dessa kraftiga satsningar på kommunikationsområdet. Självfallet måste offensiva satsningar kombineras medkraftiga besparingsåtgärder. Det sker, det måste ske och det kommer att ske. Stå inte och gör gällande att vi inte känner något ansvarför det budgetunderskott som ni har varit med om att skapa. Målet för denekonomiska politiken är att få ordning på den svenska ekonomin. Det vikfigasteär då att få bort budgetunderskottet. Men det här kommer, herr talman, att talång tid. 125ROLF CLARKSON (m): Den skiva som nu föredrogbörjar bli nött. Jag rekommenderar och andra intresserade attläsa vad den socialdemokratiske finansministern skriver i årets finansplan. Dåkan börja träna på nästa års skiva och dra den i stället. Jag ärsäker på att vad vi har sagt här om vad framtiden kommer att kräva ärriktigt. Vi kommer att få rätt. Det är svårt att sia om framtiden, men jag skall dristamig till att göra det . Vi kan inte låta svenska folket leva helt påkontokort . 126 (): Jag vill bara kort korrigera en uppgift frånKurt . Han sade att man hade ärvt ett underskott på 90 miljarderkronor. Det har man inte gjort. Men genom devalveringen och genom attsocialdemokraterna lade fram en rad förslag som delvis finansierade åtgärderunder kommande budgetår har man ökat budgetunderskottet från säg 75 miljarderkronor till . Situationen är under alla förhållandenbekymmersam. Så långt är vi överens. Överläggningen var härmed avslutad. Trafikutskottetsbetänkande 7 Nr 93 *""" 1 de Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (teleanläggningar m. Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 78 förreservationen av m. fl. Mom. 1(finansiering på öppna lånemarknaden av investeringar i järnvägsmateriel,tele, broar och flygplatser m. m. samt långtidsförhyrning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 1 avRolf Clarkson m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (extern finansiering av , SJ:s,luftfartsverkets, och postverkets investeringar för budgetåret1983/84) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avRolf Clarkson m.fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom, 5 (finansiering genom entreprenad- resp.leasingförfarande av vissa investeringar) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avRolf Clarkson m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 6 (avgiftsfinansiering inomkommunikafionsdepartementets verksamhetsområde) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avRolf Clarkson m. fl., bifölls genom votering med uppresning. 23 § Föredrogs betänkande 1982/83:8 Anslag tillKommunikationsdepartementet m. m. 1982/ 83:100 delvis) Utskottets hemställan bifölls. Nr 93 24 § Bidrag till 9 mars1983 Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /83:21 om bidrag till Lesjö- fors AB (prop. 1982/83:101 delvis). LesjöforsAB '- '" (): I näringsutskottets betänkande nr 21 har demoderata ledamöterna reserverat sig mot beslutet att omgående lämna ett reservationsanslagom 25 milj. kr. för finansiell rekonstruktion av . Jag vill förstsom sist i denna debatt slå fast att det moderata alternativet inte innebär ennedläggning i sig av , utan en annan lösning på rekonstruktionen avföretaget. Utifrån våra principiella överväganden hade enligt vår uppfattningden bästa lösningen för företaget och dess anställda varit att det hade gått ikonkurs redan den gångna . En konkurs - där statsmakten är en avde största borgenärerna - hade möjliggjort en effektiv och total sanering avföretaget. Statsmakten hade genom sina fordringar på företaget kunnat bevakasamhällets intressen för sysselsättning och fortsatt drift av lönsamma delar avföretaget. En konstruktiv konkurs hade inneburit att skulder som det inte fannstäckning för skulle ha skrivits av. De utvecklingsbara delarna av företagetskulle ha kommit att drivas vidare. Vi bedömer att nya ägare självfallet skulleha varit intresserade av att träda till med nytt kapital och ny kompetens föratt driva de delar av företaget som har framtiden för sig. En sådan lösningskulle ha tillförsäkrat de livskraftiga delarna av företaget förutsättningaratt utvecklas under sakkunnig ledning och med erforderligt finansiellt stöd. Det är därför med beklagande vi har kunnat konstatera attolika regeringar med olika ursäkter i stället har valt att dröja med beslutetom hur man skall rekonstruera företaget. fram tillbörjan av 1983 har anställda, leverantörer, borgenärer, företag ochortsbefolkning fått leva i ovisshet om hur regering och riksdag skulle ställasig till rekonstruktionen av bolaget. Denna brist på handlingskraft har enligtvår uppfattning allvarligt skadat verksamheternas långsiktiga möjligheter attöverleva. Till råga på allt, när nu regeringens förslag om företagetlades på bord, var beslutsmaterialet utomordentligt knapphändigt.Någon rekonstruktionsplan presenterades inte. Några garantier eller andra utfästelsereller bedömningar från regeringen om företagets framtidsmöjligheter gjordesheller inte. Lösningen var enligt regeringen en rent finansiellrekonstruktion samt den gamla företagsledningens och de anställdas förslag, hurde själva trodde sig kunna komma fill rätta med problemen. Enligt uppgifter vihar inhämtat vid sidan av företaget finns behov av fortsatta rationaliseringarinom företaget. Det hade därför varit både riktigt och mycket viktigt att, närregeringen ändå dröjde med att lägga förslaget på bord, ett förslagtill sanering och rekonstruktion av företaget hade lämnats. När såändå inte har skett, kan enligt vår uppfattning omöjligt ställa sigbakom det 104 beslutsunderlag som har lämnats. Vi menar att, innan riksdagenbeviljar några pengar till bolaget bör en översyn av ledningskapacitet ochstyrfunktioner göras vid företaget. En plan bör tas fram, helst genom enutomstående konsults försorg, för en rationell bemanning av företaget. Närdessa förutsättningar har uppfyllts och godkänts av företagets olikaintressenter, borde regeringen återkomma till . Under den begränsadetidsrymd som detta ytterligare skulle komma att ta i anspråk skulle regeringenkunna ställa erforderliga lånegarantier för företagets fortsatta drift. , herr talman, vill jag bara allmänt deklareraatt vi genom detta ställningstagande inte på något sätt har ställt oss negativatill de lösningar i form av arbetstagarkooperativa företag som har skissats iproposifionen. Vi menar att olika ägandeformer av företag i öppen och frikonkurrens på lika villkor skall få konkurrera om att producera de bästa ochbilligaste varorna. Vi har därför inga principiella invändningar mot deägarkonstruktioner som har gjorts vid rekonstruktionen av . Däremotmenar vi att när regeringen tillskjuter 25 milj. kr. av skattemedel bör man haförsäkrat sig om att företaget har rimliga förutsättningar att överleva även pålitet . Vår lösning innebär att vi ställer större krav påregeringens engagemang för att finna en rimlig och långsiktig lösning påLesjöfors problem innan skattemedel riskeras.