prot · G609148 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:148 1 § Minnesord över avliden ledamot av Vi nåddes under gårdagen av sorgebudet att vår kamratKarl-Eric slutat sina dagar. hade ända från sin tidiga ungdom en bredförankring i sin hembygds folkrörelser. Han engagerade sig iidrottsrörelsen och - intressen han bevarade livet ut. Hans krafter togs tidigt i anspråk för viktiga kommunalauppdrag. Han har nedlagt ett uppskattat arbete inom sitt läns landsting. Till kom 1971. Med sin rikaerfarenhet från samhälleligt arbete kom han väl förberedd hit. Genom sitt brinnande intresse för kulturfrågorna kunde hanberika arbetet i kulturutskottet, vars vice ordförande han var.Han åtnjöt stort förtroende - och var uppskattad och omtyckt i alla läger. Vi ägnarminnet av en stunds tystnad. 2§ Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 3 § Meddelande om val Jag får meddela att val till styrelsen för StiftelsenRiksbankens jubileumsfond kommer att ske vid morgondagens sammanträde. 4 § Föredrogs men bordlades åter Konstitufionsutskottetsbetänkande /83:34 betänkanden /83:42 och 53Försvarsutskottets betänkanden /83:15 och 16 betänkande1982/83:30 Utbildningsutskottetsbetänkanden /83:27 och 29 betänkande 1982/83:42Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /83:25 och 29 5 § Regionalpolitik (forts, från prot. Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottets betänkande 1982/83:23. 3 (): Det känns onekligen litet konstigt att efter fem dygnsuppehåll återuppta den regionalpolitiska debatten och försöka göra denmeningsfull med tanke på det långa uppehållet. Men vi som är kvar påtalarlistan får göra så gott vi kan, så att de som skall delta i voteringen vetvad det handlar om. Jag har begärt ordet med anledning av motion 2154, som visocialdemokrater på Blekingebänken väckt under den allmänna motionstiden. Vihar i motionen redovisat problemen i vårt län oeh kommunerna, och hurutvecklingen ser ut. Även , , har i sin motion tagitupp motsvarande frågor. 1 motionerna redovisas förslag till åtgärder, där viförväntar oss ett ökat stöd från regering och riksdag. I arbetsmarknadsutskottets betänkande redovisas motionerfrån hela landet som speglar den djupa kris som drabbat län och kommuner, somen följd av den långvariga lågkonjunkturen och de sex borgerliga regeringsåren. När man läser utskottets betänkande kan man konstatera attdet inte kan ha varit någon lätt uppgift för utskottet att ta del av alla deproblem och förslag som kommit från landet - och sedan lägga fram förslag tillåtgärder som uppfattas pä ett viktigt och rättvist sätt här i kammaren och iolika delar av landet. Jag vill i det här sammanhanget ge utskottet en eloge förväl genomfört arbete. Det känns speciellt tillfredsställande att utskottetställt sig positivt till några av de förslag som vi redovisat i motionen. Bl.a. har utskottet förlängt den fid under vilken kommun kan fåregionalpolitiskt stöd till att omfatta även nästa budgetår, samt uttalat attlänet i övrigt - kommunerna -skall behandlas generöst när frågan om regionalpolitiskt stöd till väl grundadeprojekt uppkommer. Det speciella stödet för infördes och hargett ett gott resultat, och fler företagsetableringar är på gång. Det vorevälgörande för länet i övrigt om liknande effekt kunde uppnäs med anledning avutskottets positiva uttalande. Detta behövs - vilket framgår av utskottetsbilagor till betänkandet. Där redovisas befolkningsutveckling, arbetslöshet m.m. ser attBlekinge näst och några skogslän är det värst drabbade länet ilandet. Vi begär inte medlidande och vi gnäller inte - länet harrika förutsättningar att vända utvecklingen, men det förutsätter ett extra stödtill självhjälp från statsmakterna. Kan vi inte nu stoppa befolkningsminskningen och minskaarbetslösheten ställs kommuner och landsting inför en katastrofal ekonomisk utvecklingde närmaste åren. Vi har föreslagit flera olika åtgärder - som jag sadetidigare - vilka utskottet delvis ställt sig positivt till. Men jag vill pekapå ett problem som utskottet glider förbi litet för lätt. Det är den statligaverksamheten i länet, framför allt i . Vi är inte emot rationaliseringar och strukturomvandling,men vi tycker att statliga myndigheter kunde ta det litet lugnare i rådandesysselsättningsläge -dä det inte finns några alternativa jobb för den somfriställs. Det känns inte speciellt meningsfullt att statligaföretag, typ Eiser, och olika statliga myndigheter rationaliserar bort jobb iKarlskrona för att spara pengar. I stället får staten betala ut ersättning tillde arbetslösa eller anslå pengar till beredskapsjobb. Det måste vara bättre att sömmerskorna på Eiser syr klädersom subventioneras eller att varvsarbetarna i får bygga ett minröjningsfartygtill - i stället för att man skall få beredskapsjobb, exempelvis röja buskar. Eftersom och speciellt av traditionhar en stor andel statlig verksamhet, bl. a. inom försvaret, drabbas manförhållandevis hårt av sparplaner och omorganisation inom statliga myndigheter. Det är rimligt, anser vi, att staten med anledning häravtar större ansvar för utvecklingen i och utlokaliserar till ellerutökar verksamhet i länet. Tyvärr kan vi konstatera att en del ansvariga myndigheterstruntar i regeringens och uttalanden som har gjorts tidigare. Jagskall ta ett exempel som belyser detta handlande. har uttalat att skall varamarint varv och tillförsäkras sysselsättning genom bl. a. underhållsarbeten påolika enheter, exempelvis ubåtar. misstänker vi på goda grunder attdessa jobb är pä väg till annat varv i ett område där arbetsmarknaden äröverhettad. Det kan inte vara riktigt att beslut inte följs utankringgås pä detta sätt. Detta förhållande har jag aktualiserat genom en frågatill försvarsministern. Jag skall få svar . Vi förutsätter att myndigheterna i fortsättningen tarhänsyn till och regeringens beslut. Annars är det arbete sommotionärer och utskott lägger ned meningslöst. var arbetsmarknadsministern påbesök i västra och studerade problemen på plats. ,arbetsförmedlingen m.fl. redovisade då den katastrofala utveckling som mycketsnabbt har uppstått i spåren av en omfattande strukturomvandling inom Det redovisades också att en av de större industriernahäller på att vända utvecklingen till det positiva igen. Kommunen ochlänsmyndigheterna har också startat olika projekt för att bygga upp nya, mindreföretag i anslutning fill de större företagen. Detta bör ge resultat - men dettar läng tid att skapa en ny företagsstruktur på en ort där två större företagdominerat i mänga är. Så här ser utvecklingen ut i flera av de kommuner somligger i västra , bl. a. och . Vi ser trots allt med tillförsikt påframtiden i länet - men som sagts tidigare krävs det extra stöd och medverkanfrån regering och riksdag. I arbetsmarknadsutskottets betänkande, som vi nuskall besluta om, tas ett litet steg på den vägen. Vi hoppas också att arbetsmarknadsministern,industriministern och regeringen i övrigt tar fasta på förslagen i våramotioner och de uppvaktningar som gjorts från län och kommuner och att mannoga följer utvecklingen i . I detta anförande instämde , och (alla s). 4 (): Starka regionalpolitiska satsningar ärnödvändiga i den situation som vi befinner oss i. har den högstaarbetslösheten -näst - och ett speciellt behov av satsningar. Denkris som råkade ut för, liksom Vänerskogskrasehen, är två orsakertill de värmländska svårigheterna förutom den allmänna lågkonjunkturen ivärlden. Pä olika sätt har arbetat, genom länsstyrelse och övrigamyndigheter, för att komma till rätta med problemen. Fälldinregeringarna harställt upp bra för att hjälpa . Även den sedan riksdagsvalet 1982arbetande socialdemokratiska regeringen har gett stöd, och detta är vigivetvis tacksamma för. Men vi har ännu inte kommit över krisen, även omvärldskonjunkturen nu börjar ge bättre möjligheter. När regionalpolitiken diskuteras är det intressant attkonstatera den förändring av debattekniken som ändå har ägt rum sedan i fjol.Trots löften i valrörelsen från socialdemokratisk sida och trots en förbättradvärldskonjunktur, kan man konstatera att arbetslösheten nu är större än förett år sedan. Byte av regering från mittenpartistisk till socialdemokratiskregering har inte förändrat situationen i positiv riktning. Men det högljudda talet frän socialdemokraterna harvarvats ned avsevärt. Före valet beskylldes Fälldinregeringen för att"medvetet framkalla arbetslöshet" som ett inslag i krisbekämpningen.Nu kan man konstatera att arbetslösheten är värre än någonsin efter valet ,då blev regeringschef på nytt. De vårdslösa beskyllningarna som OlofPalme stod för före valet slår ju tillbaka som bumeranger och avslöjar tomheteni socialdemokraternas valpropaganda. betänkande skriver nu den socialdemokratis- ka majoriteten att detbesvärliga arbetsmarknadsläget i värt land hänger samman med de ekonomiskasvårigheterna i omvärlden. Det är klart att det förhåller sig så, men dettasamband hörde vi aldrig talas om från socialdemokratisk sida föreregeringsskiftet . Socialdemokraternai , som talat om och skrutit över den storaVärmlandsmotionen, men grälat över att den inte kunnat bifallas, harkritiserat oss borgerliga ledamöter från för att vi inte röstat påden. Kommer socialdemokraterna till makten blir det bifall, har man sagt.Pilarna från socialdemokraterna riktades mest mot . Nuär att märka att årets "stora socialdemokratiska motion" inte hargivit något resultat i den här omgången, detta under socialdemokratiskt regeringsinnehav.Däremot har våra tidigare Värmlandsmotioner gett resultat. Vi fick 20 milj. kr.1981 och 12 milj. kr. 1980 för regiönalpolifiska insatser i vårt län. I dagblir det inget extra stöd, om utskottsmajoriteten vinner. Nufinns det dock möjligheter även i är att ge ett handtag till , omriksdagen följer center- och folkpartireservationen nr 12 i utskottetsbetänkande. Den vinner om den får tillräckligt stöd här i . Reservationengår ut på att 150 milj. kr. skall ställas till förfogande som extra länsstöd.Länsstödet, som länsmyndigheterna fått förvalta, har varit värdefullt. Medhänsyn till den riuvarande situationen bör få en stor del av dessaextra pengar, om de anslås. Dehär möjligheterna fill ytterligare insatser för baserar sig bl. a. påcenterns partimotion nr 818 och på den borgerliga Värmlandsmotionen somväcktes av m. fl., som jag med hänsyn till kammarensbrist på tid inte skall gå in på men ändå vill hänvisa till. Detanslag som skulle bli verklighet om reservation 12 vinner, skulle bli den mestverksamma satsningen. och andra myndigheter skulle säkert kunnaanvända pengarna till effektiva åtgärder. Jag yrkar således bifall till reservation nr 12 och ansluter mig iövrigt till de reservationer som centerledamöter står bakom. Anf.5 BO FINNKVIST (s) replik: framhåller att arbetslösheten i har fortsattatt öka med socialdemokratisk regering. Tyvärr är det pä detviset, men det tar tid att vända en utveckling. Som jag nämnde i debatten fören vecka sedan kan vi trots allt märka att varslen om avskedanden ochpermitteringar har minskat i omfattning. Det finns här ett klart samband medden polifik som har bedrivits. Sedansäger att ingen del av Värmlandsmotionen har blivittillgodosedd. Men det som efterlyses i fråga om insatser för Bergslagen har jupåbörjats i regeringens kansli, så på den punkten har det redovisats resultat.Det pågår också ett arbete med exempelvis de prospekteringar som vi har berörti Värmlandsmotionen, men det är ännu inte slutfört. På en del punkter harmotionen alltså tillgodosetts. Därutöver kan nämnas att harerbjudits en uppgörelse som är mycket viktig för länet och för sysselsättningendär. Det är på det här viset, genom att vidta åtgärder punktför punkt, som vi får arbeta. Jag vill nog påstå att den socialdemokratiskaregeringen hittilldags har tillgodosett våra krav på en hel del viktiga punkternär det gäller sysselsättningen. 6 () replik: Också Bo Finnkvist konstaterar attarbetslösheten har ökat. Han pekar på att varslen har minskat, ochdet är riktigt. Men detta är ju en följd av att konjunkturen i världen harförbättrats. Det jag konstaterat är att vi i den här omgången inte harfått några extra pengar till , vilket vi har fått. Vi vet attlänsstyrelsen i tillsamrhans rhed övriga myndigheter har kunnatfördela de pengar man fått genom länsstödet så att de givit mycket stor effekt. Men Bo Finnkvist och jag skall inte gräla om detta. Jaghar bara velat säga att jag konstaterar att det ändå har skett en förändring iden debatt som förs från socialdemokratiskthåll. När vi har en svår situationmed lågkonjunktur i världen, då får alltid den sittande regeringen ta ettansvar. Det ansvaret fick också Fälldinregeringen ta. Då kritiseradesocialdemokraterna hårt den politik som fördes. sitter de i regeringen ochfår lov att ta ansvaret. Jag förstår att man inte kan tillgodose alla krav påsatsningar, oeh jag krifiserar inte någon av dessa regeringar för derasställningstaganden i de fallen, mén vad man kan peka på är att det har skettförändringar i den debatt som förs från socialdemokrafiskt håll. Det tycker jagär intressant att konstatera, för nu har man så att säga återgått tillordningen. Man har enligt min mening tagit till överord när man sagt att baraKarl-Eric och röstar på ett visst sätt, så tillgodosesVärmland på den ena eller andra punkten. Jag har inte velat resonera på detsättet, och jag tänker inte heller göra det. Jag vill inte nedlåta mig tilldet. Bo Finnkvist har inte varit med i sådana resonemangtidigare, eftersom handå ännu inte var med här i , och därför kan jag i och för sig förståhonom. Jag vill bara säga att vad vi från ändåär överens om är att vi har en besvärlig situafion. Vi kan också vara överensom att regeringarna har satsat ganska mycket på , och vi skall arbetavidare för att det satsas mera, så att kan leva också ifortsättningen. Till det har vi både möjligheter och resurser, och vi skallgemensamt arbeta för att uppnå det målet. 7 (): Debatten om regionalpolitiken kankarakteriseras som de många avstyrkta motionernas debatt. Jag har räknat ut attdet rör sig om närmare 60 avstyrkta motioner. Jag är alltså i mycket gottsällskap, när jag ägnar några ord åt motion nr 1529, också den avstyrkt. Det gäller här medel för Köpmanholmengruppens verksamhet.Köpman-holmengruppen bildades , är sammansatt av bl. a. länsmyndigheter,fack och kommun och har till uppgift att skapa nya sysselsättningstillfällen isödra delen av i stället för dem som föll bort när NCB:ssulfatfabrik i lades ner. Gruppen fick 5 milj. kr. till Nr 148 sitt förfogande. Det har förekommit många turer om mer pengar. Onsdaeenden ville ha ytterligare 15 miljoner, och socialdemokratiska ig jp: 1903 riksdagsledamöter trissade upp budet med 25 milj. kr. Alltnog, de 5 miljonerna har räckt fram till . Men nutar de slut. Jag Regionalpolitik har därför föreslagit att ytterligare 5 milj.kr. ställs till gruppens förfogande. Det finns goda skäl för detta. Gruppen hargjort ett bra arbete; man har initierat till start av ca 25 mindre företag iområdet. Men mer behöver göras. Det vore också bra om arbetet kunde fortsätta,så att erfarenheter kan vinnas som man kan beakta på andra krisorter medliknande problem. Arbetsgrupper med konkreta uppgifter är ett intressantförsök, när - som fallet är här -en bruksort drabbas av total nedläggning av ortenshelt dominerande företag. Jag har förgäves sökt efter någon motiveringför avstyrkandet i utskottsbetänkandet. Kanske har arbetsmarknadsutskottet enalldeles speciell uppläggning av sina betänkanden. Frän andra utskott är vi juvana vid att varje avstyrkande också motiveras. Nåväl, en person frän utskottskansliet har upplyst mig omatt man kan hitta motiveringen i ett helt annat sammanhang. Längst ned pä s. 48i utskottsbetänkandet står det: "Utskottet vill med anledning av framförda önskemålom ytterligare medel för utvecklingsinsatser till bestämda län hänvisa till attmedlen fördelas av regeringen främst efter problemens omfattning." tror alltså pä regeringen. Omregeringen nu verkligen anslår ytterligare medel, 5 milj. kr., så är det O.K.Men om man inte gör det, måste det tolkas som att inte anserproblemen i Köpmanholmenområdet som tillräckligt omfattande för att gruppensarbete skall få fortsätta. Jag kommer alltså med mycket stort intresse attfölja vad den nuvarande regeringen gör framöver. För säkerhets skull är det nog klokt att stödjareservation nr 12 från . Den ger ju 150 milj. kr. ytterligare attfördela på län och objekt av typ Köpmanholmengruppen. Jag framlägger inget särskilt yrkandebeträffande min motion. Däremot kan jag yrka bifall till reservationeri arbetsmarknadsutskottets betänkande. 8 (): Jag skall i det här anförandet ta upp någraav sysselsättningsproblemen i . är en kommun som drabbats hårt av de senaste årensindustri- och sysselsättningskris. Med en arbetslöshet på över 8 000 - avarbetskraften - tillhör den grupp av kommuner i landet som är absolutvärst utsatt. Särskilt allvarlig är den höga ungdoms-, kvinno- oehlångtidsarbetslösheten. Någon ljusning i arbetsmarknadsläget kan heller inteskönjas under innevarande år, trots att utskottet hyser förhoppningen att denpågående konjunkturförbättringenskall kunna ge snabba resultat. i tror attarbetslösheten i länet kommer att uppgå till 25 000 i månadsskiftetaugusti-september om inte kraftfulla åtgärder sätts in. Det skulle innebäranästan 10 000 arbetslösa i kommun. Det står klart att det behövs betydandearbetsmarknads- och näringspolitiska insatser i om intesysselsättningssituationen skall förvärras. Detta understryks ytterligare avden förväntade neddragningen på Varv. I motion nr 660 har de socialdemokratiskaMalmöriksdagsledamöterna skisserat ett program för sädana insatser. Vi säger först och främst att det kortsiktigt behövs enkraftig utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Det gällerberedskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, tidigareläggning av statligabyggen, m. m. Sådana ytterligare insatser föreslås också ikompletteringsproposifionen och i varvspropositionen. I den situation befinner sig i ärnaturligtvis de näringspolitiska insatserna mest betydelsefulla. Vi pekar imotionen på några sådana områden: en vidareutveckling av Varv medverksamheter också utanför det traditionella fartygsbyggandet, exempelvis inomundervattens-teknologin, en statlig satsning på naturgas och en statligsatsning på ny verkstadsindustri i , exempelvis inom energiområdetför att främja övergången från olja till fasta bränslen. Vi har också, vilketvi utvecklat i en särskild motion, förordat skapandet av ettåtervinningscentrum i med tillgodogörande av de erfarenheter i besitter. I motionen har vi naturligtvis också understrukitbetydelsen av att en snabb lösning av Öresundsförbindelserna kommer till stånd.Malmö behöver rejäla och säkra förbindelser med och kontinenten, omdet skall vara möjligt att utnyttja de fördelar som har genom sitt läge iförhållande till den stora europeiska marknaden. Den frågans lösning är avriksintresse. Närheten till största närmarknad -Malmö-Köpenhamnsomrädet - och den europeiska marknaden inom räckhåll,universitet och teknisk högskola samt en bred och rik yrkesskicklighet iföretagen är förutsättningar som borde kunna tas till vara för att återgeMalmöregionen en expansiv karaktär. Det är av nationellt intresse attutvecklingspotentialen i utnyttjas för den industriella förnyelsesom är nödvändig om skall kunna ta sig ur den ekonomiska krisen. Mot denna bakgrund har vi i motionen föreslagit att ensysselsättningsdelegation inrättas för . Delegationens uppgiftbör vara att föreslå och initiera åtgärder som kan förbättra förhållandena päarbetsmarknaden och utveckla näringslivet i regionen. Delegationens arbete börvara fidsbegränsat och ske i nära samarbete med regionala organ och berördakommuner. Utskottetsäger i denna fråga att det bör ankomma på att utarbetaåtgärdsprogram och inrätta eventuella delegationer inom ramen förlänsplaneringsarbetet. Vi förutsätter i så fall att en sådan delegation fårstöd av statsmakterna i sitt arbete och att förslag från delegationen kommeratt behandlas i positiv anda, i den mån de förutsätter statliga insatser. I den allmänpolitiska debatten erinrade jagom den stora betydelse storstadsregionerna har för utvecklingen i hela landet. All erfarenhet visar att det är storstadsområdena somdriver utvecklingen inom stora, angränsande områden och att om denna dynamiskautveckling avstannar, drabbas hela den omkringliggande regionen avtillbakagång. Detta är vad som hänt i och . Vi anser dock attdet går att bryta den negativa utvecklingen. Men för att lyckas med dettaräcker det inte med enbart kommunala insatser. En samordning mellan stat oehkommun är nödvändig för att ta till vara möjligheterna att vidareutvecklanäringslivet i och i hela . Jag haringet annat yrkande än bifall till utskottets hemställan. 9RUNE (): Den långa debatt som föranletts av det betänkandesom vi nu behandlar visar ju att vi har regionala problem litet varstans i vårtland. Jag har tillsammans med centerledamöter från de tre Smålandslänen ochÖstergötland undertecknat motion nr 2061. Vi har i den motionen tagit upp deproblem som finns inom vissa delar av inre och södra . Näringslivet inom dessa områden är baserat pä jord- ochskogsbruk, träindustri och glasindustri. Gemensamt för de kommuner som här äraktuella och som vi nämner i motionen är bl. - som också framgår avutskottsbetänkandet - hög sysselsättning inom jord- och skogsbruk samt enindustriell verksamhet inom tillbakagående branscher som glas- och skogsindustri.Under de senaste åren har strukturomvandlingen inom dessa branscher - såvälglasindustri som sågverk och träindustri - fått allvarliga konsekvenser försysselsättningen inom dessa kommuner. Inom är det i första hand tre kommuner -, och - som är hårt drabbade. Kommunerna ärbefolkningsmässigt små, oeh därför slår varje nedläggning av ett företag myckethårt. I vår motion har vi begärt att 20 milj. kr. skall satsaspå olika åtgärder inom de berörda Smålandskommunerna och södra vägar säga att det inom de aktuella områdena finns idérikedom ochinitiativkraft. Men det fordras också att samhället visar sitt intresse fördessa områden. Vad som behövs är att samhället medverkar till att det skapasgoda förutsättningar. Kommunikafionerna är en vikfig och grundläggandeförutsättning för en god utveckling. Men vi har förra veckans beslut i färsktminne - dä riksdagsmajoriteten visade sitt negativa intresse för järnvägarna.Det är ett beslut, vågar jag säga, som präglas av ett sektorstänkande som integagnar de områden och de bygder där man kämpar med svårigheterna. I debattenkring de regionalpolitiska frågorna rekommende- Nr 148 rade min länskamrat att flytta frän sitt Onsdaeen den '"' tongångar som vi känner igen från det hållet. 18 mai1983 om han ger samma rådtill de 300 arbetslösa människorna i kommun - där arbetslösheten är . Vart skall de i så RegionalpoUtik 11 flytta, och var flnns jobben? Jag tror inte att sådana propåer ökar möjligheterna förexempelvis kommun att fä nya företagsbildningar. Jag vågar också säga att det är en psykologisk fråga. Omsamhället inte visar intresse för en bygd, är det också svårare att få enskildaatt satsa och visa intresse. Det sades också i förra veckans debatt att man inte skallstirra sig blind på ett visst befolkningstal i ett visst område. Men för mindrekommuner är ändå befolkningstalet mycket viktigt. Sådana kommuner har inte rådmed stora ärliga folkminskningar, och därtill är det i regel de unga som lämnarbygden när arbetstillfällen saknas. I kommun - om jag får uppehålla mig vid den -finns det , förutom ett antal lediga lägenheter, ledigutbildningskapacitet och enligt uppgift också lediga platser inom barnomsorgenosv. Det blir en överkapacitet på vissa områden vilken inte kan utnyttjas.Däremot finns det brist på platser i ålderdomshem och vårdhem. Vilka effekter får detta på såväl den kommunala ekonominsom samhällsekonomin? Det borde inte vara svårt att förstå. m. fl. socialdemokrater, länskamrater medmig, har i en motion framfört liknande synpunkter som vi har andragit i vårmotion från beträffande detta län.