prot · G609119 · 1982-12-31 00:00:00 — börjar tala om ökat samarbete. Det borde de ha tänkt påinnan de splittrade bolagen. Denna utveckling är inte unik för vårt land. På många hålli den västliga världen är de samhälleligt ägda och avtalsreglerade radio- ochTV-företagens ställning på väg att undergrävas. Massdistribufion viakabelsystem eller satellit byggs ut utan hänsyn till kultur- ochinformationspolitiska överväganden. Allt fler ser reklam som någontingoundvikligt. har svängt och står nu på sida, men ocksåinom sosseleden har man börjat diskutera reklam. Jag tycker mig i proposifionen kunna spåra att ocksåkulturministern tycks anse denna utveckling oundviklig, trots avsaknaden avpolitiska beslut. Han säger i översikten: "Stödet fill lokalakulturaktiviteter blir knappast mindre angeläget när det blir möjligt att taemot ett internationellt massmedieutbud." Kulturarbetarna skulle alltsåbehövas som något slags motvikt mot TV-skärmens utbud. Regeringen låter projektera en omfattandeförsöksverksamhet med kabel-TV i , utan att medie- eller kulturpolitiskaöverväganden gjorts. när jag lyssnar fill företrädare för televerketeller till dem som förespråkar Tele-X skräms jag av den ohämmade förtjusningsom finns över tekniken som sådan. De ser inte konsekvenserna. Vi är inte teknikfientliga, tvärtom. I våraindustripolitiska motioner kräver vi att skall ta fasta på denelektroniska utvecklingen och inte halka efter. Men vi kräver ett samhälleligtansvar. Vi kräver ett politiskt och inte minst kulturpolitiskt ansvar.Kulturdebatten får inte bli en industridebatt. Jag har sagt det tidigare, och jag upprepar det:Kulturministern förfaller alltför ofta till att uttala fagra ord utansubstantiellt innehåll. Än allvarligare är kanske att han försöker spela utskilda kultur- och informationsriktningar mot varandra. Reaktionära vindar och kommersialisering måste självfalletmötas med en satsning på människornas egna aktiviteter och en levande ochdemokratisk kuhur. Men det är fel att konstruera en motsättning mellan radiooch TV i allmänhetens tjänst och övrig kultur och information. Inte minstlokalradion - ett barn som "spolades ur badkaret" redan innan detfått chansen att etablera sig- visar att radio och TV kan göra och gör en förmånga människor vikfig såväl kulturförmedlande som aktiverande insats. Radio och TV kan stimulera, ge nya perspektiv, vidgavyerna och uppmuntra till social, kulturell och polifisk aktivitet. För dettakrävs emellerfid en rad åtgärder. Vi har räknat upp en mängd sådana i vårmofion, men jag skall här bara kortfattat ta upp resurserna. Förutom att vi harkrävt mer vittgående direktiv och framhållit att samtliga partier bör vararepresenterade i massmediekommittén, har vi särskilt lagt vikten vid attSveriges Radio får mer pengar. Det är ett faktum att under de senaste årenhar ålagts samma 2-procentiga rationaliseringskrav som andra institutioner.Samtidigt har företaget haft kravet på sig att genomföra de olika reformernaoch utbyggnaden som bestämt inom en ram av 2,3 %.Detta sätt att ge med den ena handen och ta med den andra har säkert utgjort enhård och nödvändig kostnadspress, men det är knappast rätt väg om man velat geradio och TV möjligheten att spara konstruktivt. Devalveringen av den svenska kronan och höjningen avmervärdeskatten drabbar en sådan verksamhet som extra kraftigt.Det finns risk för att en sådan krissituation i olika avseenden kan medföra ennedrustning inom verksamheten, med långtgående skadeverkningar för framtiden.Den kan också utnyttjas för en kommersiell inriktning från TV:s sida för attfinna nya inkomstkällor. Förslaget om betal-TV har nämnts här . Det är ettförslag som vi bestämt motsätter oss. Vi anser att på kort sikt skall få ettextra anslag ur rundradiofonden, men att man på skall se över andrafinansieringskällor. Vi har anvisat några sådana, och vi återkommer till detvid behandlingen av skatteutskottets betänkande. Utbildningsradion har vi räddat, och det tycker jag ärbra. Men också där bör det göras en översyn, så att utbildningsradion kanplanera långsiktigt och verkligen utgöra det alternativ som den utgör . Radio-TV kräver alltså pengar också för att dennafionella kulturen skall kunna bevaras. Vi säger i vår motion att denanglosaxiska importen är alltför dominerande, att pratprogrammen fårbreda ut sig, att de många utmärkta filmer och dokumentärprogram som görs avoch i tredje världens länder är för få. Vi har sagt att målet för SverigesRadio-TV:s egen produktion bör vara . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till samtligavåra reservationer utom nr 10. Det är den som gäller lagstiftning omvideokassetter. Vi har från vpk:s sida bestämt motsatt oss en lagstiftning pådetta område. Vi anser att det står i strid med internationella konventioner.Nu har det slutits ett avtal. Vi tycker det är bra. inte minst därför att dettil syvende og sidst ger allmänheten rätt till de många bra program som görs iTV. 50ING-MARIE (): Från socialdemokratisk sida anser vi attmassmediekommitténs ändrade direktiv klart har vunnit på den uppstramning somskett med en klarare viljeinriktning och att de nu är mer ägnade att geunderlag för förslag till åtgärder i stället för som tidigare en mer allmänbeskrivning av utvecklingen. När man ser de moderata reservationerna till betänkandetframgår det helt klart att en borgerlig regerings direktiv med nödvändighetmåste bli ganska yviga. Utbyggnaden av kabelsystem kommer att innebära mycketstora investeringskostnader. I storstadsområdena är det naturligtvisattraktivt för många företag att etablera sig. Men vårt land har storaglesbygdsområden, och vi har långa avstånd mellan en del tätorter. Det ärdärför nödvändigt att noga överväga hur alla delar av vårt land till godtagbarakostnader kan täckas av kabelsystem och hur de områden som rimligen inte kan geunderlag för utbyggnad, annat än till mycket stora kostnader, skallkunna utnyttja sådana möjligheter som kabelverksamheten erbjuder. Direktivenpekar på möjligheten at( använda trådlös distribution i dessa fall. Jag hyser viss förståelse för den oro som uttrycks genomcenterreservationen nr 3, där anser att massmediekommitténs arbete börinriktas på att skall svara för ett distributionsnät som skall täckahela landet. Men reservationen föregriper ett praktiskt handlingssätt. Det kaninte vara rimligt att utan hänsyn till kostnader och alternativa tillvägagångssättbara fastslå att ett kabelnät skall täcka hela landet. Är det ens önskvärt attdra fram dyra kabelnät till varenda liten sommarstuga? Nej, de givna direktivenär så väl avvägda att det , enligt min mening, måste ses som en litetpopulistisk markering, som vill göra i den här frågan. Vpk har reserverat sig till förmån för att utbyggnadenskall ske i överensstämmelse med de kulturpolitiska målen. sadei sitt anförande att direktiven inte tar hänsyn till de kulturpolitiskamålen. Jag anser att vpk har läst för hastigt i så fall, för det står klartutsagt i direktiven att man skall beakta de kulturpolitiska målen. Jag hardärför svårt att se vari vpk-reservationen egentligen skiljer sig frånutskottets bedömning och från direktiven till massmediekommittén. har reserverat sig till förmån för en motion omatt undersöka möjligheterna att etablera ett av samhället och folkrörelsernagemensamt ägt teledataföretag- berörde detta. I massmediekommitténsuppdrag ingår ju bl. a. att pröva vilka regler som bör gälla för teledata tillallmänheten. I det sammanhanget bör naturligtvis folkrörelsernas behov ochmöjligheterna till samverkan mellan dem inventeras. Jag förutsätter attmassmediekommittén kommer att beakta detta i sitt arbete. Det är därför intenödvändigt att göra någon framställning till regeringen med anledning avmotionen. Så till frågan om vi skall ha reklamfinansiering av radiooch TV eller inte. inriktar sig nu hårt på att blåsa upp dennafråga till en stor ballong. På talarlistan är inte mindre än sex moderatatalare anmälda för det här ärendet. Jag tror att en av anledningarna är att mangärna vill profilera sig i den här frågan. Det är förmodligen ett strategisktförsök från sida att ge intryck av offensiv inom något område istället för det eviga tjatet om nedskärningar och åtstramningar inom allaövriga sektorer, vilket måste kännas deprimerande. För är den tekniska utvecklingen nu för tidenden smala regnbåge som skall lyfta oss mot himlen och ge nyaskönhetsupplevelser och en återställd handelsbalans. Därför är den helig,åtminstone ur synvinkel. För dem är det något av ett förräderi attvidga debatten om teknisk utveckling till att handla om människan i tekniken,om jämlikhetsaspekter i tekniken, om kvaliteten i innehållet och om villkor ochförutsättningar för utnyttjandet av tekniken. Det handlar då om värderingar,och där står i huvudsak ensamma, långt ifrån övriga partier - nuhar anslutit sig till , och det beklagar vi. motiv i dettasammanhang för reklam i TV är möjligheterna att den vägen finansiera SverigesRadios kostnader. Reklam i TV skulle alltså inte primärt vara etttittarintresse eller ett konsumentbehov. Men det är inte så att svenska folkethar informationsluckor på grund av för litet reklam. Det är inte heller så attvi inte har tillräckligt mycket reklam, att vi går och känner att det är någotsom saknas. Nej, det finns faktiskt många som tycker att det snarare ärbesvärande med all reklam som vräks ut. Det är som sagt för att betala kostnadersom vi skulle behöva reklam. Man frågar sig: Blir de sammantagna utgifterna dåmindre för konsumenten? Nej, tyvärr inte, för reklamkostnaderna måste ju läggaspå varan och betalas. Det är dels kostnader för produktion av TV-programmen,dels kostnader för försäljning av dem och sedan därutöver ett överpris för atteventuellt filiföra intäkter för dess programverksamhet. Vibrukar vanligtvis tillämpa principen att varje verksamhet skall bära sina egnakostnader. Jag frågar: Varför kan inte den principen få vara vägledande också idet här sammanhanget? Reklam är dyrt. Kommer inte attfrestas till att bedöma tittarsiffrorna för olika program för att fåreklamintäkter till verksamheten? I har vi två TV-kanaler och ca 8 miljonerinvånare. Två TV-kanaler gör att de är attrakfiva med ett stort tittarunderlag.De har ett högt reklamvärde. Men hur blir det när vi får 20-30 kanaler? I i finns 51 TV-kanaler. Vid en konferensfrågade jag en reklamman från ett stort multinationellt TV-företag hur man därbedömde möjligheterna att få reklamintäkter. Han svarade att det helt naturligtbaseras på att varje kanal valde specifika målgrupper- det fanns en kanal försportfiskare, en för fotboll, osv. Då visste reklambolagen vilken kanal deskulle välja för att nå sina konsumenter. Om vi får den utvecklingen, hur uppfylls då kraven påallsidighet och mångfald? Hur kommunicerar programutformningen med reklamensönskemål? Kan vi då upprätthålla en kulturpolifisk målsättning? Hurtillgodoses barnens behov, invandrarnas behov, och hur sker det konstnärligautvecklingsarbetet? I en interpellationsdebatt här i kammaren sadeGunnar från att "fu'hgerar inte reklamen, är det juinget problem, för då blir det ingen reklam". Det verkar litet lättvindigtoch nonchalant att säga detta, när man bygger upp en argumentationför att reklamen skulle kunna finansiera en stor och dyr verksamhet. Dess bättre är det en bred majoritet i utskottet som stårbakom den inställning som kommit till uttryck i kulturministernstilläggsdirektiv till massmediekommittén. Det är i sällskap medfolkparfiet som har uttryckt en avvikande mening i en reservation. När det gäller mottagning via satellit vill folkpartietoch föregripa massmediekommitténs ställningstagande och igrundlagen garantera rätten till information via satellit utan hänsynstagandetill vilka krav som från kulturpolitiska och massmediepolitiska utgångspunkterbör ställas. Problem rörande radiorätt, upphovsrätt och internationellakonventioner, som uppstår med anledning av olika former för spridning avutländska program, skall behandlas av massmediekommittén i samråd med yttrandefrihetsutredningenoch naturligtvis också med upphovsrättsutredningen. Det är litetanmärkningsvärt att man inte kan ge sig tid för att få fram underlag för ensådan helhetsprövning. I flera länder i arbetar nu utredningar medproblemen i samband med att det egna landets massmediestruktur riskerar attslås sönder av en ny teknik. Kulturministern har uppgivit att nästakulturministerkonferens i skall handla om kulturen ochkommunikationsteknologin. Då kommer problemen att belysas både frånkreativitetssynpunkt och med hänsyn fill kulturell identitet. ärantingen aningslösa eller kallblodiga när de så kategoriskt vägrar att seproblemen. Jag skullevilja ställa ett par frågor till . I den moderata motion som ligger bakom reservationen i dethär fallet står det: "Vi anser att möjligheter måste skapas för att tilllåga kostnader låta allmänheten få del av de vidgade informationsmöjlighetersatellittekniken medger." Hur har , bedömt att man skallåstadkomma dessa "låga kostnader"? Vem skall betala dem? Jag ärtacksam för ett svar. I sitt anförande sade att Tele-X innebarett ställningstagande till att monopol-TV nu definitivt skulle ha övergivits.Den slutsatsen får hon stå för själv. Vi kommer ju här i kammaren att behandlaproposifionen om Tele-X och diskutera de förslagen i ett senare sammanhang.Nordsat-frågan kanske kan kopplas till den diskussionen, men den frågan liggerdefinitivt inte inom ramen för det betänkande som vi har att ta ställningtill. Jag observerade att vpk återtagit sin reservation nr 10med hänsyn till det avtal som vi alla med tillfredsställelse noterar harträffats mellan parterna när det gäller möjligheterna att sända videogram i TV. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna 1, 2, 3, 4, 5 och 7. 51INGRID () replik: Jag blev oroad när jag här ikammaren hörde socialdemokraternas framtoning när det gällermassmediepolitiken. Jag blev på ett sätt än mer oroad . Jag försökte i mitt inledningsanförande beröra det sambandsom finns mellan teknisk utveckling och de utredningar som regeringsmaktenparallellt därmed brukar tillsätta och faran för att verkligheten springerifrån utredningarna. När jag lyssnade på vice ordföranden i kulturutskottettyckte jag att det uppkom ännu en fara, nämligen att utredningens förekomst ochde skrivna direktiven skulle innebära att man lade ett lock på den friadebatten när det gäller massmediepolitiken - att den debatt som skall föras utei samhället, i press och i radio och här i kammaren, på något sätt skulle anseskunna tystas ned med hänvisning till direktiven och det arbete sommassmediekommittén utför. Jag vore tacksam för att från socialdemokratiskt håll få höra att den farhågan är obefogad. Annars voredet, som jag ser det, ytterligare en inskränkning i vår yttrandefrihet - låtvara inte principiellt men fungerande i samhället. Nej, vi moderater tror inte att teknikens utveckling ärden smala regnbåge som lyfter oss till himmelriket. Jag tror att vi i precislika hög grad som socialdemokraterna är medvetna om den fara för människan somtekniken på alla olika områden ofta för med sig. Men det finns en principielloch väsentlig skillnad i våra partiers inställning och vilja när det gäller attlösa problemen. Vi inser att vi inte kan undvika utvecklingen, och därför villvi vara beredda att lösa de problem som uppstår på bästa tänkbara sätt medhänsyn till människans situation och förhållanden. Vi vill inte, somsocialdemokraterna, av rädsla inför tekniken gömma oss i en buske och avståfrån att se och lösa problemen. Jag konstaterade också i mitt inledningsanförande attsocialdemokraterna tvingats göra vissa eftergifter, just beroende på teknikensutveckling. Vice ordföranden ställde en fråga om vad viskall göra när vi har 20 ä 30 kanaler. Jag bara pekar på verkligheten. Vikommer att ha 13 kanaler, och det är verkligheten. Jagskulle vilja ha ett svar på frågan hur och efter vilka principer någon sortsurval skall ske av dessa. Det ställdes också en fråga till mig om de lågakostnaderna. Satellitteknik och kabeldistribution är en billig form avdistribution. I övrigt har vi ju förfäktat den fria etableringsrätten, och detbidrar i alla händelser till att göra kostnaderna lägre, även om jag ärmedveten om att de kanske inte blir låga -det står inte heller i vårreservation. 52KARL () replik: Utskottets vice ordförande väldigt förstående för de problem som vi tar upp och preciserar i vårareservationer, men hon ville inte följa med så långt att man från riksdagenssida markerar denna förståelse. Jag tycker att hennes motivering när det gällerkabel-TV-täckningen inte är helt tillfredsställande. Hon säger att vi inteskall föregripa utredningen genom direktivskrivningen. Jag hade tänkt mig attdet var så att om man vill ha en analys och beskrivning av problemen, skall detfinnas med i utredningsdirektiven. Sedan ankommer det ju på dem som skall taställning-kanske i sista hand - att göra bedömningar av vad som ärmöjligt att ha med. Det är precis detta som vi vill lägga fast i vårreservation beträffande målsättningen att vi från början skall ha enheltäckning när det gäller kabel-TV-utbyggnaden. Att det sedan kan ske påskilda sätt i olika typer av bygder får självfallet bli en sak sommassmediekommittén analyserar vid sitt ställningstagande. Beträffande vår andra propå, nämligen att vi redan frånbörjan bör beakta de små och ekonomiskt svaga folkrörelsernas situation när detgäller den tekniska utbyggnaden, tycker jag att mofiveringär synnerligen svag. hänvisar till skrivningen i direktiven. som verkligen är allmänna. De täcker sålunda inte in denoro som i alla fall vi känner för denna problematik. Folkrörelserna är så viktiga som opinionsbildare i vårdemokrafi - det borde vi vara överens om - att vi på allt sätt måste slå vaktom deras förutsättningar att verka även . vill jag säga att det har förts endiskussion här om den tekniska utvecklingen som sådan. Jag vill bara stillsamterinra om att jag hoppas att vi har den gemensamma målsättningen att vi skallta tekniken i människans tjänst och inte ställa oss som slavar under den. 53 () replik: Till vill jag säga att detaldrig är friheten som skall motiveras, det är förbuden och inskränkningarnasom behöver motiveras. I en marknadsekonomi som den svenska är det klart attreklamen är en naturlig ingrediens. När vi från sida har sagt attvi inte har velat medverka till reklamfinansiering av radio och TV, har motivetinte varit en negativ hållning till reklamen som sådan utan en omsorg om dagspressen.Nu kommer, vare sig vi vill det eller inte, reklamen i etern in över Sverigeredan om några år - f. ö. är den redan där. Det är då naturiigt attmassmediekommittén bör få pröva argumenten för och emot reklamfinansiering. Jag skulle vilja varna Ing-MarieHansson för att ta fill alltför stora ord på den här punkten. Om man läser desocialdemokratiska fidningarnas ledarsidor ser man att de har insett att vimöter en ny verklighet och att det gäller att vi tar ställning mot bakgrund avde nya villkor som kommer att gälla. Märkvärdigare än så är det inte. 54EVA (vpk) replik: Först helt kort något beträffande den härfrihetsdiskussionen. Uppenbarligen står också vi på en helt annan sida vadgäller definitionen av frihet än de borgerliga parfierna. Jag tycker inte att det är valfrihet när jag ser att denena videovåldsbutiken efter den andra har vuxit upp i min stadsdel bara underde - tre fyra stycken - som man stänger biblioteken ochser fill att man skär ned anslagen fill kulturarbetarna ochbarnteatergrupperna, osv. Därmed begränsar man möjligheterna för barn attutveckla teater. Det blir ett tvång och inte en frihet. Vi har visst läst direktiven till massmediekommittén,, såväl de fidigare som de nya. I synnerhet itilläggsdirekfiven har vi konstaterat att det finns mycket som är bra och somär klart bättre än i de föregående. Vad vi försöker framhålla är att man inte gåttfillräckligt långt, att man inte insett faran med det framväxandeinformationssamhället och vilken form av social ofärd det kan skapa i ettlångsiktigt perspektiv. Vi har pekat på att man, när man utrett de här frågornaunder , ofta har tittat på olika medier men saknat detstora samhälleliga greppet över dem. Man har inte sett vad de inneburit för människorna i derasvardag. Vi vill starkare betona det långsiktiga perspektivet och vad ettavancerat informa-fionssamhälle kan skapa för nya klyftor i klassamhället överhuvud taget. Vpk är inte företrätt i kommittén, som jag har påpekattidigare, och därför lär vi framöver få bevaka de här frågorna i kammaren istället, vilket kanske kan komma att ta sin tid. Vi lär väl återkomma till satellitdiskussionen.Personligen tror jag inte att behovet hos det svenska folket eller hos barn ochungdom är så starkt att se otextade utländska program till de kostnader som detär fråga om. Jag tycker att det är litet märkligt att man i budgetpropositioneni januari utan några kulturpolitiska överväganden direkt föreslog 348 milj. kr.till Tele-X. Det är en fjärdedel av det sammanlagda anslaget fillkulturverksamhet. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 55ING-MARIE () replik: ville ha besked omsocialdemokraterna vill tysta ner debatten. Jag skall ge klart besked: Det villvi inte. Vi är tacksamma för att det förs en debatt och vill gärna bidra efterall förmåga till att vidga den. Det här är en viktig fråga, och den innebärstora omställningar som behöver belysas och debatteras. Jag vill också säga att jag inte tror attreklamfinansiering av Radio-TV egentligen innebär att man sänkerkostnaderna. Jag sade det i mitt fidigare inlägg. Och jag vill bara konstateraatt den moderata ståndpunkten ligger i linje med att konsumenterna alltid skallbära kostnaderna. Det får de göra också när det gäller reklam-TV. Jag fick inget svar på vad man hade avsett i den moderatamotionen när man angav att det var möjligt att se internationella TV-programtill låga kostnader. medgav själv att det skulle bli kostnader,och hon kunde inte ange på vad sätt man hade avsett att minska dem. sade någonting som jag fäste mig vid. Honfrågade hur urvalet av program skulle ske när man får dessa mångainternationella program och menade att något urval helt nödvändigt måste ske.Så uppfattade jag . Och det är problemet: vi kommer aldrig ifrånatt det måste ske ett urval i vad som kan vidaresändas, och det är där sommassmediekommitténs bedömningar av reglerna är så väsentliga. Till vill jag säga: Vi känner förståelse förcenterns goda vilja och intenfioner när det gäller att tekniken inte får byggasut ojämnt, utan att hela landets behov måste beaktas. Men kanskemissuppfattade mig litet. Jag menade inte att det hade varit fel att föregripautredningen i direkfivskrivningen- det är naturligt att göra så. Jag sadefaktiskt att de här problemen har beaktats i de direktiv som lagts och attdessa tillgodoser att den här frågan blir belyst. Till slut beträffande folkrörelserna: Jag tror attsocialdemokraterna är minst lika angelägna att slå vakt om folkrörelserna somcenterpartiet. menar att det, inte minst i ett samhälle där teknikenutvecklas snabbt, är oerhört vikfigt att slå vakt om folkrörelsesidan. Det ärkanske inte primärt via teledataföretag utan i verksamheten och i dekulturpolitiska aspekterna som folkrörelserna kommer att vara ett nödvändigtalternativ. 56 () replik: Jag är glad att tog uppjust det jag berörde fidigare, nämligen frågan om urval. Jag menar inte urvalrent konkret - eftersom vi inte har hunnit till det än - utan principiellt. Viutgår från principen att det är den som har radio eller TV - i det här falletTV - som själv skall bestämma vilka program han vill se. I princip kunde vi - medräknat de två kanalerna på Tele-X- i slutet av decenniet ha 13 kanaler. Med en rimhg utbyggnad, eller omparabolanten-nerna inte kommer att ställa sig alltför dyra - vilket jag troratt de kommer att göra - skulle större delen av svenska folket kunna ha 13TV-kanaler att ägna sig åt. gäller det en utbyggnad av ett kabelnät för TV.Det är fråga om kostnader för antenner osv.