prot · G60996 · 1982-12-31 00:00:00 — För mig är det en självklar utgångspunkt - och jag troratt det är det för ganska många i dagens samhälle - att kvinnorna skall hasamma rätt som männen att förvärvsarbeta, oberoende av om de är gifta ellerinte, oberoende av om de har barn eller inte. Jag får en del brev till departementet. Somliga av deminnehåller förslag liknande dem som för fram i sin motion -tankegångar om att jämställdheten borde man stoppa undan i någon byrålåda. Detfinns de som föreslår att alla gifta kvinnor i dagens läge skall lämnaarbetsmarknaden. Men glädjande nog måste jag säga att de breven är mycket,mycket få. Jag tror att kvinnorna trots allt har vunnit så pass stora insteg påden svenska arbetsmarknaden att man inte kan upprepa vad man gjorde på mångahåll , när man faktiskt tvingade kvinnorna ut frånarbetsmarknaden. Jag tror också att väldigt många män i dagens samhälle serfördelen i detta. Men det fordras att vi fortsätter diskussionen. Det fordrasaktiva åtgärder, inte minst arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Om kvinnornas situation på arbetsmarknaden Om kvinnornas situation på arbetsmarknaden 16MAJ (vpk): Jag står inte på något sätt i motsättningtill vad och sade, och jag är överens med detsocialdemokratiska kvinnoförbundet när det slåss för att kvinnor skall fåfortsätta att ha arbete i vårt samhälle. Men jag tror att bästa garantin föratt jämställdhetsarbetet skall få framgång är att vända trenden. Vi måste kunnaavläsa att nu får kvinnor jobb, nu har vi inte en massa arbetslösa kvinnor, skaranav arbetslösa kvinnor växer inte längre. Detta borde vi kunna vara överens om. har i en utredning kommit framtill att hälften av de arbetslösa skulle kunna få jobb för de pengar som i dagbetalas ut i arbetslöshetsunderstöd. Vi måste värna om att människor fårriktiga jobb. Det är bra att AMS vidtar åtgärder, det är bra att det finnsberedskapsarbeten - de måste finnas. Men det är bättre att människor får ettriktigt arbete. Jag är inte på något sätt emot att förändra könsuppdelningenpå arbetsmarknaden. Det är fel som det är att kvinnor finns inom så fåyrken i förhållande till männen. Naturligtvis måste detta ändras. Men vad jagvill ha sagt är bara: Hur är det möjligt att åstadkomma en sådan förändring närdet ser ut som det gör på arbetsmarknaden? Det måste vara oerhört svårtatt få till stånd en ändring. Det är inte brist på arbete som gör att kvinnor blir utanjobb inom den offentliga sektorn. Behovet av deras arbete finns, och det är ettviktigt arbete de utför. Ändå blir de arbetslösa. Jag är glad för vadarbetsmarknadsministern sade om att vi bör vara varsamma med den offentligasektorn, och jag väntar mig nu att vi får se goda resultat. Det var också ett fint inlägg som förre finansministernGunnar Sträng hade i . Han sade där att "stat,landsting och kommuner, dvs. offentlig sektor, har skyldighet se till att folkfår arbete, då privat sektor ej klarar upp detta fundamentala problem".Jag hoppas att hans synpunkter har genomslag inom regeringen. 17 (): Herr talman!Arbetsmarknadsministern påpekade att vissa deltidsanställda nu började fålängre arbetstid. Det är positivt och pekar i rätt riktning. Det följer såmycket fint med den längre arbetstid som vi strävar efter. Det är främstkvinnor som deltidsarbetar. Visserligen är det fortfarande alltför många somgör det, men bara detta att vi nu ser någon liten ljusning för kvinnorna ingerförhoppningar. Jag är tacksam för att arbetsmarknadsministern tog upp det. 18GÖREL (): Arbetsmarknadsministern nämnde att man genomatt uppfylla socialdemokraternas fyra vallöften hade säkrat den sociala välfärden.Samtidigt har ju emellertid den socialdemokratiska regeringen infört enmomshöjning och genomfört en devalvering på som har urholkat värdet avpensionerna och av arbetslöshetsersättningen. Och man återinför ettstatsbidragssystem som missgynnar landsorten och dess kvinnor, eftersomstatsbidrag inte utgår till deltidsförskolan. Den offentliga sektorn i upptar av vårasamlade tillgångar. Det är världsrekord. Vi måste ha en industrisektor, enkonkurrensutsatt sektor, som kan så att säga betala för den här offentligasektorn. Den är nu så stor att vi inte har råd med den utan lånar fill den. Detär detta som är orsaken till vårt budgetunderskott. Denna utveckling har vi egentligen sett . Denoffentliga sektorn började svälla snabbt . Den kommunalekonomiskautredningen konstaterade också att för den offentliga sektorn innebar desociala avgifterna en stor belastning, vilket också bidragit fill den snabbaexpansionen. När den offentiiga sektorn bhr så stor och dyr att vi inte har rådmed den, drabbar detta naturligtvis de anställda inom den offentliga sektorn. är det i praktiken så att vi har expansionsstopp i bådekommuner och landsting. Och det är alldeles nödvändigt. Det är nödvändigt att manför över en del av det arbete som görs inom den offentiiga sektorn till enprivat sektor. Det skulle också gynna kvinnorna eftersom det faktiskt, som MajKempe sade, finns behov av det arbete som utförs inom den offentliga sektorn.Men det finns inte pengar för det. Jag kan nämna ett annat område som också berör kvinnorna,nämligen handeln. Eftersom den socialdemokratiska regeringen har höjt momsenoch genomfört en devalvering har kostnaderna för handeln blivit mycket högre-importen är t. ex. dyrare. Det har därför blivit nödvändigt att dra ned inomhandelns område, och detta medför arbetslöshet för framför allt kvinnorna,eftersom så många kvinnor är anställda inom handeln. Det påstods också här i debatten att den solidariskalönepolitiken har betytt mycket för kvinnorna. Så länge vi hade råd betydde densolidariska lönepolitiken en utjämning. Men den har också inneburit att helabranscher slagits ut därför att kostnaderna har blivit för höga. På det sättethar den solidariska lönepoUtiken medverkat till en neddragning inom industrinoch en utslagning av företag och därmed ökad arbetslöshet. Det finns ett samband mellan utbildning ochförvärvsarbete, och det råder en betydande enighet i denna debatt om att det ärnödvändigt att intressera flickor för ett yrkesval som inte är så begränsat somnu. I själva verket har en mer könssegregerad arbetsmarknad än någotannat västeuropeiskt industriland. Det är alltså viktigt med informafion omutbildningen. Det är därför ganska egendomligt och, som ettjämställdhetsinslag i den socialdemokratiska politiken, mycketuppseendeväckande att socialdemokraterna föreslår att rätten till studiemedelskall prövas mot makeinkomst. Det drabbar ju dem som är beroende och dem somvill komma ut på arbetsmarknaden men kanske måste gå via en utbildning. Jag tror att vi har ett gemensamt mål på det sättet att vigärna skulle vilja att antalet jobb för kvinnorna ökar och att kvinnornasarbetsmarknad blir Om kvinnornas situation på arbetsmarknaden 6 protokoll 1982/83:94-97 Om kvinnornas situation på arbetsmarknaden vidgad.Men då skall man också se hur den ekonomiska politiken verkar. Och densocialdemokratiska politik som förs på det ekonomiska området leder enligtmin uppfattning inte till ett bredare yrkesval eller fler jobb. Någon har sagt att man skall vara varsam medorden. Jag tycker att det är någonting som är värt att fundera över. Jag sadeinte att det förhållandet att vi har genomfört de fyra vallöftena gör att vihar säkrat den sociala välfärden. Jag sade att det visar att vi inte fortsätterden sociala nedrustningen från de borgerliga åren. Däremot tror jag att varjesocialdemokrat har mål och drömmar om förbättringar av den sociala välfärden,att vi ser många saker som vi tycker borde förbättras, t. ex. daghemsköer sominte borde finnas där, bättre omsorg om de äldre, bättre situation när detgäller många arbetsmiljöer, bättre möjligheter för dem som råkar ut förarbetslöshet att få stöd, osv. Får jag sedan säga till att jag tycker atthennes inlägg är fullt av inkonsekvenser. Jag förstår inte hur hennes kritik avdevalveringen kan förenas med hennes önskemål om att man skall ge den svenskaindustrin bättre förutsättningar. Devalveringens syfte var just detta. Eftervad vi kan se av verkligheten finns det klara tecken på att devalveringenockså har lyckats, den har gett positiva effekter. I övrigt var det många olika frågor som togupp, vilka jag inte i det här skedet har någon anledning att gå in på. Jag troremellertid att den politik som vi socialdemokrater för är en mycket pålitligarepolitik när det gäller att skapa jämställdhet mellan män och kvinnor än denpolitik som och hennes partivänner förespråkar. 20GÖREL (): Vi tror uppenbarligen olika. Jag vill bara kommentera arbetsmarknadsministernssynpunkter på devalveringen. Devalveringen har väl på sitt sätt positivaeffekter, men den måste åtföljas av en åtstramning, framför allt inom den offentligasektorn. Det man nu har upplevt är att devalveringen har drabbatimportnäringar, och det har framför allt gått ut över detaljhandeln. Det vardärför jag nämnde devalveringen. Det har också gått ut över våra priser, vilkethar effekt på pensioner, arbetslöshetsersättningar och på våra levnadskostnaderöver huvud taget. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på interpellationerna 1982/83:76, 77 och 78 om arbetslösheten iKopparbergs, och har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att minska den akuta arbetslösheten iKopparbergs län och vilka åtgärder regeringen ämnar vidta på föratt skall få full sysselsättning. har frågat mig vilka kortsiktigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som är att vänta för , hur många nyaarbetstillfällen dessa ger och vilka långsiktiga åtgärder som kan förväntasfrån regeringen för att skapa nya jobb i . har frågat mig om regeringen avarbetsmarknadsskäl kommer att aktualisera något eller några av ett antal iinterpellafionen uppräknade industriprojekt, vilka inifiafiv man kan vänta sigmed anledning av rapporten om skogen och skogsindustrin i och-hurlänge regeringen är beredd att acceptera en tioprocenfig arbetslöshet i . Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. För att öka sysselsättningen och skapa bättreförutsättningar för industrins utveckling har regeringen vidtagit en radåtgärder. Devalveringen kommer att medföra ökad produktion ochefterfrågan på arbetskraft hos såväl statliga som enskilda företag. Allt flertecken tyder på att vi står inför en konjunkturuppgång. Detta innebär attdevalveringens effekter kommer att bli särskilt gynnsamma. Vidare kommer regeringens investeringsprogram från ihöstas på , som innebär ökade energiinvesteringar, satsningarpå ny-och ombyggnader av bostäder och stora investeringar i vägar ochjärnvägar, att resultera i ökad sysselsättning både direkt och indirekt.Dessutom underlättar sådana här investeringar industrins expansion. Samma sakgäller de fidigareläggningar av statliga investeringar för drygt 1 miljardkronor som fanns i sysselsättningspaketet på . I sysselsättningspaketet fanns också en rad åtgärder meddirekt effekt på kort sikt. Jag kan bl. a. nämna medel fill flerberedskapsarbeten, fler platser i arbetsmarknadsutbildningen, störremöjligheter till utbildning i företag och omfattande åtgärder motungdomsarbetslösheten. har under innevarande budgetår tilldelats261 milj. kr. Det är en betydande ökning jämfört medtidigare år. Detta har inneburit att över 3 000 personer har kunnat få ettberedskapsarbete , en ökning sedan föregående vinter. Tilldetta kommer statliga tidigareläggningar för 63 milj. kr. De ger direkt etthundratal nya arbetstillfällen. Därtill kommer indirekta effekter i form avökade leveranser från underleverantörer. Huvuddelen av tidigareläggningarbestår av investeringar i vägar. På kommer dessa att ha storbetydelse för utvecklingen av industri. är ett av vårasvårast utsatta län. Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän har filldelats 226 milj. kr. iberedskapsmedel under /83. Det innebär en ökning med 75 milj.kr. Länet har erhållit 44 milj. kr. i tidigareläggningar av statligainvesteringar, även här i första hand inom område, men också inom SJoch . De sistnämnda investeringarna är viktiga förDalarnas satsningar på turismen. En förutsättning för att vi skall kunna komma till rättamed arbetslöshetsproblemen är att vi får ordning på ekonomi. Fördetta krävs en stark industri. Regeringens politik syftar fill att stärkaindustrins konkurrenskraft och skapa förutsättningar för en industriellexpansion. I vad gäller vpk:s förslag om industriprojekt i malmfältenhar det visat sig att ett järnsvampsverk och ett apatitverk har små möjligheteratt bli lönsamma. Med hänsyn till storleken av investeringsbeloppen och denrelativt begränsade sysselsättningseffekten finns det inga skäl att förordastatliga medel för sådana investeringar. Förslagen om handelsgödseltillverkning ochtillvaratagandet av sällsynta jordartsmetaller, baserade på apatiten ijärnmalmen, utreds f. n. av malmfältsutredningen. På frågan om avfosforisering av järnmalmen kan jag svaraatt redan har satt in produktutvecklingsåtgärder som förbättrat kvalitetenpå lågfos-formalmerna, och ytterligare åtgärder håller på att genomföras. Dettabör bidra till att ge ökade möjligheter att återta marknadsandelar inomEG. Marknadsförutsättningarna för tonträtillverkning harutretts av . Produktion har dock inte ansetts vara lönsam. om skogen och skogsindustrin iNorrbotten behandlar bl. a. den fortsatta utvecklingen av utnyttjandet avenergi ur biomassa och torv. I den presenteradeNorrbottenspropositionen framhålls att regeringen kommer att uppdra åtlänsstyrelsen och att utreda hur de fastbränsleeldadeanläggningarnas bränsleförsörjning skall organiseras! Regeringen föreslår ocksåatt görs till ett försökslän för energisparande och samladenergiplanering. frågar hur länge regeringen är beredd attacceptera en tioprocenfig arbetslöshet i . Arbetslösheten iNorrbotten är hög, om än inte så tillräckligt hög för att regeringen skallsätta in omfattande åtgärder. Det är också vad som föreslås iNorrbottenspropositionen. skall användas under entreårsperiod för att kraftigt förbättra förutsättningarna för produkfion ochsysselsättning i . Inom område satsas drygt 400milj. a. skall en särskild arbetsförmedling byggas upp i malmfälten,till vilken särskilda resurser lagts i form av extra AMI-lag.Flyttningsbidragen förbättras för dem som har haft sina arbetsplatser i Gällivareeller kommuner, ytterligare medel för särskilda satsningar inomarbetsmarknadsutbildningen avsätts. Exempelvis skall kurser varvade medberedskapsarbeten kunna utföras inom turistnäringen. beviljas iNorrbottens län och möjligheterna att utföra beredskapsarbeten utvidgas, t. ex.för byggande av turistanläggningar och fastbränsleanlägg-ningar, förexploatering av torvtäkter och för energibesparingar. Dessutom kommerarbetsmarknadsinstituten i och att förstärkas. Av övriga åtgärder vill jag nämna att får ettkapitaltillskott på . 430 milj. kr. avsätts till andra insatserinom som förlängd uppsägningstid för 320 personer, utbildning ochtidigarelagda projekt för övertalig personal samt till köp av malm frånforskningsgruvan i . får 200 milj. kr. i rekonstruktionslån, och fårett kapitaltillskott på . 200 milj. kr. satsas i särskilda regionalpolitiskainsatser. Här ingår bl. a. medelstillskott till utvecklingsfonden. Socialavgifterna sänks i helaNorrbotten. I befrias nytillkommande sysselsättning helt frånsocialavgifter . Stödet till fastbränsleanläggningar höjs från 25 till 40 %i och skall även kunna utgå . Sådana anläggningarplaneras i , , , , , , ochÄlvsbyns kommuner. Stödet beräknas kosta 100 milj. kr., varav hälftenreserveras för upphandling av energiutrustning, som tillverkas i . Ytterligare investeringar sker inom kommunikationsområdet.LKAB får 390 milj, kr. Vidare får högskolan i resurser för forskning och teknisk utveckling. Stödet ökar tillskogsbruket, rennäringen, fisket och pälsdjursuppfödningen. Slutligen genomförsett program för ombyggnad eller reparation av bostäder, samordnat medenergisparande. Detta är åtgärder som verkar både på kort och på långsikt. De kommer att bidra till att vända den negativa trenden och skapamöjligheter till en förnyad och förstärkt utveckling i . Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän 22LARS-OVE (vpk): Jag tackar för svaret på mina frågor. De ärfortfarande obesvarade, om man ställer upp kravet att svaret skulle innehållabesked om något som på ett avgörande sätt skulle minska den akutaarbetslösheten i . På frågan om man på kan uppnå fullsysselsättning i finns över huvud taget inget svar. Det kannaturligtvis vara ett svar i och för sig - men det innebär i så fall attsocialdemokratisk politik inte på något avgörande sätt kommer att skilja sigfrån den politik som under sex borgerliga regeringsår drabbat . Enligt har arbetslösheten i landet ökat och är nu uppei 155 000 personer. 183 000 är sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och 63 000 är latent arbetslösa. Lägger vi ihop dessa siffror ser viatt arbetslösheten ligger någonstans av arbetskraften. Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän Räknar viäven med de deltidsarbetslösa, de många som är förtidspensionerade och delångtidssjukskrivna - som blir förtidspensionerade - ser vi att det är närtjare miljonensom inte är i ordinarie arbete. Arbetsmarknadsministern litar i hög utsträckning till devalveringen. skall fåfart på industrin, säger hon. Detta är tydligen framtiden. Men industrin iBergslagen kommer inte att få speciellt full fart på sysselsättningen genomdevalveringen - med det oerhört stora exportberoende som den har. Där ökar intesysselsättningen utan tvärtom. Devalvering är ett medel som är i högsta grad diskutabelt,eftersom de grupper som hotas av arbetslöshet är de som får betala företagensvinster, de ökade profiterna m. m., som följer i devalveringens spår.Devalveringen är orättfärdig genom sina fördelningskonsekvenser. Inte ens desom ligger under LO:s genomsnittslön får med regeringens pohtik kompensationför devalveringsförlusterna. Den inhemska efterfrågan minskas, vilket också haren klar sysselsättningseffekt. Skall de nya jobben komma i den offentliga sektorn? Ja,enligt vissa signaler från regeringen skall de tydligen göra det. Menregeringens ekonomiska politik, framför allt i vad gäller kommunerna, fårkonsekvensen att det blir mycket svårt att öka antalet arbetstillfällen. Dethandlar ju nu för kommunerna om att banta verksamheten eller öka skatterna.Oavsett vad man gör slår det på sysselsättningen. Regeringen räknar inte heller med några strukturellaåtgärder eller reformer - såsom t. ex. en generell arbetstidsförkortning, vadjag kan förstå. Frågan måste ställas: Har regeringen gett upp kravet påarbete åt alla, eller har man här en långsiktig målsättning som på några andraområden? - när skall den fullasysselsättningen bli verklighet och med vilka medel? Den inriktning som politiken nu har haft kan sammanfattas på följande sätt:Återhållsamhet med lönekraven och en ökning av företagens vinster. Det harvarit fritt fram för datarafionaliseringar och rationaliseringar i allmänhetsamtidigt som man inte i nämnvärd grad skyddar svensk industri. Regeringen ärvillig att medverka till att förse företagen med riskvilligt kapital och sägernej till varje ingrepp såsom förstatligande av storbanker och andrafinansinstitut. Man har genomfört en marginalskattesänkning som detsker en ohämmad spekulation på aktiebörsen. Detta sker i ett läge när kapitalismen går till våldsamoffensiv ideologiskt, när det arbetande folket i basnäringarna, inte minst iBergslagen och andra utsatta regioner, verkligen har det svårt. När den politiska högern angriper allt vad solidaritet ochrättvisa är går den socialdemokratiska regeringen och bjuder samförstånd iolika former. Det är en reträtt, och därmed sviks också starkt förankrade kravoch förväntningar bland människor i arbetarrörelsens djupa led. Ordet svekförekommer inte bara utanför det socialdemokratiska partiet utan även i de inreleden. Regeringens mål tycks vara; Arbete åt alla om kapitalet förmår, åtkapitalet efter vad det behöver. Regeringenhar nu också tvingats föreslå särskilda Norrbottensåtgärder. De är ihuvudsak av kortsiktig karaktär. Det handlar om stöd, stimulans,flyttningsmöjligheter och AMS-satsningar. En framtidssatsning saknas, ochkritiken på den punkten framförs framför allt i . Man tar t. o. m.jobb från andra krisregioner för att infria gamla löften, vilket måsteställa sig ganska omöjligt. , en Bergslagsproposition ,kanske en proposition om i övermorgon - det är vad denekonomisk-poHtiska utvecklingen har i sikte. Man skall arbeta och bo i Bergslagen, säger en Metallutredning.Men utredningen pekar på att Bergslagen är oerhört exportberoende. Detberoendet måste brytas på något sätt. Metall visar också på att bruksdöden ärförödande. fram till har 9 500 jobb försvunnit inomstålindustrin. 2 200 jobb inom denna bransch skall försvinna . Ägarnatill dessa stora stålbolag flyr utomlands. ägare finns i ,, och Korsnäs-Marmas i och Nitro Nobels i . Dehar alltså flyttat från det genuina område där de har sin verksamhet. För del är arbetslöshetssiffran för februari 7173. är ungdomar och kvinnor. 7 139 är sysselsatta genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. 14 000 är alltså utan ett ordinarie arbete,vilket motsvarar av arbetskraften. Läget på arbetsmarknad kanbetecknas som katastrofalt. Flyttlassen har gått, och vi harförfidspensioneringar inom våra basindustrier. Byggnadsindustriirivesteringarnahar under en rad år minskat kraftigt. De traditionella arbetargrupperna har fåttgå ut i arbetslöshet. Ungdomarna får aldrig en chans, och kvinnorna trängsständigt tillbaka. Man skulle kunna göra en lång lista med exempel på vad detegentligen handlar om i Bergslagen . har förlorat 200 jobb.Horndal har förlorat både järnverk och träindustri. Byggandet är på enrekordlåg nivå. i läggs ned - ett Wallenbergssvek.Järnmalmsutvinningen avtar drastiskt. Elred - en råjärnsprocess som skullekunna ge framtida arbeten i Bergslagen - är inte tillräckligt lönsam, så den,fillsammans med annat, kanske försvinner utomlands. Miljön i renasinte - det är för dyrt. Skinnindustrin hotas av lågprisimport. FinansfamiljenJohnson sparkar flera hundra från järnverket i . Barn köar till dagis, medan utbildad personal gårarbetslös. Sjuka, handikappade och äldre behöver vård och omsorg, somsjukvårds-utbildad personal går arbetslös. hotar att investerautomlands, om företaget inte får förstöra genom miljöingrepp.Järnvägstrafiken till Västerdalarna hotas - den är inte lönsam nog.Arbetarkooperativ har det besvärligt - det finns inte pengar. Fjällvärlden exploateras i spekulationssyfte, varvidvanliga grupper trängs undan. Rovdrift sker på vår skog, samfidigt somavverkningsbar skog inte utnyttjas. Oljejätten får tränga ut andra och tavinsterna ur Bergslagens mineraler. I är det f. n. i stort sett bara skogsbruket,sågverken, viss verkstadsindustri och turismen som kan ge några positivatecken. Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän Om arbetslösheten i , och Norrbottenslän har dedock oerhört många faror framför sig, så tendensen är verkligen oroande. Vi kanockså ta del av rapporter som säger att 20 000 industrijobb snart skallförsvinna från området. Vad innebär det? Jo, det kommer att drabba de anställdai de tunga branscherna i Bergslagen. framfid är alltså hotad. Här duger det inte medkrisgrupper och samförståndslösningar, om man skall kunna hindra dennautveckling. Det är just storfinansen som har fått härja fritt i detta område -och den har endast kassakistan som intresse. Därför är det oerhört nödvändigtatt man inte förlitar sig på en borgerlig politik. Man kan inte samverka varesig med storfinansen eller med borgerliga partier. Det är dessa krafter som harödelagt länet. Utsträckta händer åt höger är från början ett nederlag. Detkortsikfiga vinstbegäret har inneburit att som man lägger nerarbetstillfällen drar man oerhörda vinster ur råvaror, energitillgångar ochverkstadsindustri.