prot · G60972 · 1982-12-31 00:00:00 — I debatten hittillsom nya inslag i alkoholpolitiken har jag inte fått något svar på dessa frågor. Ett tecken som man skulle kunna tolka så att människorredan nu tycker att alkoholpolitiken är alltför restriktiv, eller i varje fallatt priserna är för höga, är nya uppgifter som vi har fått från socialstyrelsenom att hembränningen har ökat. har låtit genomföra en undersökning omhembränning av sprit och hemtillverkning av vin. Liknande undersökningar hargenomförts 1974,1976 och 1980. Den här gången har 1 035 personer tillfrågats omvad de känner fill om hembränning på sin hemort och i bekantskapskretsen. Dettaär en metodik som inte är helt tillförlitlig, men som enligt experterna ändåger en hygglig bild av utvecklingen. Nästan alla tillfrågade trodde att hembränningen ökat desenaste åren. Det är väsentligt fler än vid tidigare undersökningar. avdem trodde att det dracks mycket hembränt på boendeorten, vilket är fler äntidigare. uppgav att det förekom hembränning i bekantskapskretsen, och av de tillfrågade hade druckit hembränt . Ävendetta är något fler än samt 1974. Man kan anta, säger , att hembränd sprit ärtillgänglig för av befolkningen. Konsumtionen av hembränt är vanligare bland män, blandyngre personer och ogifta samt storkonsumenter av sprit. Av storkonsumenternahade druckit hembränd sprit . På frågan varför folk bränner hemma svarade att detrodde att man gjorde det för att det är billigare än Systembolagets sprit.Motsvarande siffra vid undersökningen 1980 var . Hälften av de intervjuade uppgav att de druckit hemgjortvin . 1980 var det . av de tillfrågadesade att de tillverkat vin . Det finns ingenting som tyder på att de senaste årenskraftigt minskade försäljning uppvägs av den ökade hembränningen. Men det äroroande om allmänheten fått en mer tolerant inställning till hembränning avsprit. Olaglig alkoholtillverkning är ett allvarligt brott. Vi behöver förstärka informationen både om lagstiftningenoch om de risker som finns med hanteringen. Jag avser att kalla såvälsocialstyrelsen som till en överläggning om hur vi skallkomma till rätta med den här otillfredsställande utvecklingen. Lördagsstängningen infördes efter en kortförsöksperiod . En första utvärdering som gjordes avsocialdepartementet 1982 visade att bl. a. fylleriförseelser, misshandel ochlägenhetsbråk hade minskat. Någon effekt på den totala alkoholkonsumtionenkunde inte kommer att genomföra en nyutvärdering av lördagsstängningen. Är det stabila tendenser till minskatfylleri och bråk? Eller har folk nu "anpassat sig" tilllördagsstängningen? Jag återkommer alltså till med en rapport omlördagsstängning- ens effekter. Jag anser för egendel att man måste överväga att ompröva frågan, om det visar sig att de positivaföljder som tidigare kunnat noteras inte är bestående eller omlördagsstängningen t. o. m. haft negativa konsekvenser utöver den sämre servicetill invånarna som den faktiskt innebär. Det förekom tidigare fidningsuppgifter om attlangningen hade ökat, kanske som en följd av de lördagsstängda systembutikerna.Jag kallade till en överläggning med ,. Systembolaget och för att höra omdet fanns något underlag för en bedömning av läget. gjorde till överläggningen en enkät,som besvarades av inte mindre än 117 polisdistrikt. Den visade attlangningsbrotten var färre 1982 än 1981. Men polisen varnar för att dra någraslutsatser om langningens omfattning på den här grunden - antalet brott istatistiken beror på hur stora insatser polisen haft möjlighet att göra påolika orter. Men ingenting tyder på att langningen har ökat. Liknandeuppgifter kom från och Systembolaget, som gått ut med en frågatill sin personal. Inte heller hade det intrycketatt langningen ökat. En direkt följd av överläggningen blev attrikspolisstyrelsen i cirkulär uppmanade till ett utvidgat lokalt samarbetemellan polisen och personalen i systembutikerna. Dessa grupper kan gemensamtgöra mycket för att bekämpa langningen. Deltagarna i överläggningen ansåg att langningen tillungdom troligtvis har minskat. Det är sannolikt ett resultat av denopinionsbildning som bedrivits genom bl. a. kampanjerna "Stoppalangningen" och "Aktion mot droger" -kampanjer som letts avsocialdepartementet och som har engagerat ett brett nätverk av enskildamänniskor, organisationer, skolor och myndigheter över hela landet. Attitydundersökningar har visat att föräldrar nu köper utalkohol åt sina ungdomar i mindre utsträckning än tidigare och att debutåldernför alkohol tenderar att bli högre. Ungdomar intar numera en mer negativattityd till alkohol än . Debatten om våra drogvanor harblivit livligare. Över hela landet har samarbete utvecklats mellan t. ex.kommunala myndigheter, polis, landsting, föreningar och skolor. Ett mångagånger kärvt samarbetsmaskineri har börjat fungera bättre. Det har visat sig att opinionsbildning - om den utformasrätt, dvs. inte inskränker sig till allmänna förmaningar och spridande avbroschyrer utan tar till vara det stora engagemang som finns - är mycketvärdefull. "Aktionmot droger" har övertagits av nya sektion för Där planeras en ambitiös fortsättning medinsatser som bl. a. går ut på att den allmänna förståelsen för våralkoholpolitik förstärks. Regeringen har i budgetpropositionen bl. a. öronmärkt 3,2milj. för kamratstödjande insatser i arbetslivet. Det är ett svar påönskemål från LO och TCO om ökad stadga och kontinuitet i verksamheten. Det är étt svårt arbete som de fackliga organisationernahar åtagit sig. Men att det är en framkomlig och nödvändig väg har vi settmånga exempel på. "Vad är målsättningen med ert arbete?" frågarman i en liten broschyr om det kamratstödjande arbetet. Svaret ges av enmetallarbetare som är aktiv i . "Du kan uttrycka det på två sätt. Det ena är attminska missbruket av droger, det andra är att försöka skapa en sådan atmosfärpå jobbet, i bostaden och att människor arbetar tillsammans, umgåsoch bryter isoleringen. Missbruket är ett resultat av bristen på det sistnämnda!Därför vill vi inte fixera oss vid själva missbruket, det finns det så mångaandra som gör." En pappersarbetare frän säger i samma skrift:"Samhället är så hårt att varken arbete eller bostad är någon garantiför att du inte ska hamna utanför. Kontaktlösheten är så stor mellan människoratt alla riskerar att hamna utanför." Även med risk för att verka tjatig så vill jag också i dagframhålla folkrörelsernas betydelse när det gäller att skapa gemenskap ochalternativ till den sorts gemenskap som alkohol och andra droger gér. Jag harhär nämnt fackföreningsrörelsernas arbete. Jag kan också nämna exempel frånnykterhetsrörelsern, ungdomsorganisationerna, idrottsrörelsen, de politiskapartierna, klieritorganisationerna. Länkrörelsen, trossamfunden, föräldraföreningarosv. Alla bidrar på ett konstruktivt sätt till att ge människor ett innehåll ilivet. Vi är bra på många områden. Men vi kan bli bättre. Jag skulle vilja citera några rader ur en bok, som heterMåla alla speglar svarta av . Hon berättar om sina egna upplevelseri tonåren. Hon var "alkolist" sorn hon säger.Ordet"alkoholist" betraktar hon som överhetens språk. "Om du föraktar alkolister som raglar omkring skitigaoch bråkiga, så är det ingenting mot vad vi själva gör. Vårt självförakt ärmycket större än ditt avståndstagande. Jag kan försäkra dig att i varje alkolist du ser tumlarväldiga känslor. Den starkaste drömmen är att bli . Alla, utanundantag, vill ha ett litet jobb, ett litet hem, en liten familj. Att dölångsamt och plågsamt är nämligen ingen njutning. Om man i stället för hot ochstraff möts av positivitet och tro på att varje människa ändå vill fortsättaatt leva, så smittar det också. Så förvandlas jag från en alkoliseradtonårstjej till en småbarnsmamma." är kritisk mot många inslag i , menfaktum är att det är positiva kontakter med socialtjänstpersonal ochmentalskötare som ger henne det nödvändiga stödet. beslutar sig för attsluta dricka, när hon Styrkan är hennes egen - men utan solidaritetfrån medmänniskor hade hon förmodligen ändå inte klarat det mot sä dåliga odds. Supandet försiggår inte i ett tomrum. De sociala villkorenär avgörande för både den som börjar och den som slutar. var socialt utslagen vid 20. Hon reste sig tack vareett aktivt stöd från andra människor, som hjälpte henne fullkomligt frivilligteller så att säga "i tjänsten", men med samma positiva inställningtill hennes inneboende resurser. Även om hennes berättelse visar att det kan finnas ettlyckligt slut - ibland -, även om vi kan visa på att ungdomar nu i genomsnittbörjar dricka senare och även om vi vuxna och äldre börjat uppträda lite rakarei debatten och klarare markerar våra egna normer, så finns det mycket kvar attgöra. går en stor grupp ungdomar Mias väg in i drogmissbruk,och det är inte alla som klarar sig sä pass bra till slut. Upplysningsarbetetoch arbetet på att förebygga missbruk måste bli ännu bättre och ännu mergenomtänkt, om vi skall klara de ungdomar som möter en stor arbetslöshet och enkärv ekonomisk situation, när de skall ut i vuxenvärlden. Vi måste minska den totala alkoholkonsumtionen, och vimåste sätta in missbruket i dess sociala sammanhang. Arbete och bostad räckerinte. Alla människor behöver gemenskap och kamratskap. Dét förebyggande arbetet skall vi fortsätta attkoncentrera på vissa grupper. Ungdomar och gravida kvinnor är två viktigamålgrupper. Självfallet skall det förebyggande och upplysande arbetetgälla alla droger. Vi har en restriktiv alkoholpolitik, vars huvudprinciperomfattas av en majoritet av folket. Det framgår faktiskt även av denundersökning som gjorts om hembränningen. Människor accepterar i stort sett débegränsningar som vi lagt på oss själva i vad gäller pris och tillgänglighet. I det fortsatta arbetet skall vi använda de medel som stårtill förfogande så klokt och så planmässigt som möjligt för att nå våra mål,och målen är både en minskad totalkonsumtion av alkohol och en minskad socialutslagning. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde. 13 § Kammaren åtskildes .