prot · G609107 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:107 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant iarbetsmarknadsutskottet under ledighet anmält hansersättare . Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant ifinansutskottet under ledighet anmält hans ersättare . vice talmannen förklarade valda till suppleant i finansutskottet Axel () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 2 § Justerades protokollen för den 16innevarande månad. 3 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: Undertecknad hemställer härmed om att bli entledigad frånuppdraget som suppleant i riksbanksfullmäktige. Denna hemställan bifölls av kammaren. Omutvärdering av den vertikala skolorganisationen 4§ Meddelande om svar på interpellation 1982/83:91 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 § får jag meddela attjag på grund av resor inte är i tillfälle att besvara om massmediakommitténs direktiv inom föreskriven tid. Jag avseratt besvara interpellationen . 5§ Svar på fråga 1982/83:302 om utvärdering av den vertikala skolorganisationen har frågat mig om jag har för avsikt att föreslåregeringen att uppdra åt att utvärdera den s. k. totalavertikala skolorganisationen. Denna innebär att nioårig grundskola och gymnasieskolafinns i samma skolenhet. Låtmig först erinra om att skolutredning, skolberedning och 1960års gymnasieutredning alla diskuterade frågan om vertikal samordning och allafann avgörande skäl tala mot en sådan. Så framhöll t. ex. gymnasieutredningenatt en förutsättning för en väl fungerande gymnasieskola är att de olikastudievägarna inom denna kan väljas på "lika villkor". Utredningenfann att detta krav inte kunde tillgodoses i fråga om grundskoleelever vidvertikala skolenheter. Organisations- och lokaliseringsskäl talade också moten vertikal struktur. Detta synsätt kom till uttryck beslut om vadsom är den horisontellt integrerade gymnasieskolan, organisatorisktfrikopplad från underliggande stadier. Jagvill för min del inte utesluta att det på några få orter med ett mycket stortelevunderlag och ett brett utbildningsutbud kan finnas utrymme också förvertikalt organiserade skolenheter. På sådana orter är givetvis när det gällerval till gymnasieskolan risken mindre för bundenhet till den egna skolenhetenssnäva linjeutbud. Som generell modell är emellertid den vertikalaorganisationen otänkbar - den strider ju bl. a. mot strävandena att lokaliseraden grundläggande medborgerliga utbildningen så att den blir lättillgänglig förså många barn och ungdomar som möjligt. Jag har avframställningar från lokala skolmyndigheter förstått att det finns en starksträvan att så långt möjligt förlägga undervisning i medborgarnasnärmiljö. En vertikal skolform skulle ju normalt tvinga fram långa resor ocksåför lågstadiets barn, något som inte kan anses lämpligt eller önskvärt. Centralautvärderingar av organisationsmodeller som är omöjliga att tillämpa i storadelar av landet är enligt min bedömning inte meningsfulla. Dettafår vara en uppgift för de kommuner där det är möjligt att organisera sådanaenheter. Jag är därför inte beredd att ta initiativ till någon utvärdering. Anf.4 (): Jag ber att få börja med att tacka skolministern försvaret. Att säga att jag är besviken är att säga för litet. Jag tycker attsvaret är närmast häpnadsväckande. Vad finns det för anledning att inteutvärdera ett system som har fungerat så väl på många platser? Jag frågar mig ibland vart den socialdemokratiskaskolpolitiken är på väg. , då jag kom in i , har jagtillsammans med väckt tre motioner om en utvärdering avden vertikala skolorganisationen. I en socialdemokratisk motion begärOskar och en sådan här utvärdering. Vad i all världenär det som gör att man inte vågar utvärdera denna verksamhet, för att se om denbör vara en del av vår skolorganisation? Jag håller med skolministern om att den vertikalaskolorganisationen inte kan vara en generell modell, men det är inte hellernågon som har begärt det. Dessa skolor fungerar i stora tätorter, där densociala oron är större och det är svårare för ungdomarna och barnen att växaupp. Det är just i de områdena som dessa skolor skulle behövas. Jag anser sviker barnen i , , innerstaden. och många andraområden när man inte vill vara med och utvärdera väl fungerande skolor. Vi vetallihop att det framför allt är Ahlströmska skolan och som vi diskuterar, men det är inte dessa två skolor som sådana, utan systemet. deltog för någon tid sedan i enskoldebatt i TV där socialdemokraterna beskylldes för att ha varit njugga närdet gällde alternativa skolor. Jag har inte hennes uttalande absolut ordagrant,men innebörden var definitivt: Ja, jag kan nog erkänna att vi har varit njugga.Det kan jag nog medge, sade hon. Men det fanns också ett underförståttkonstaterande att nu kanske var över. Man hade hunnit så långt påskolans område att man borde kunna öppna dörrar för andra typer avorganisation. Det är inte rimligt att vi skall låta denna skolformförsvinna ur svenskt skolväsende med tanke på de mänga positiva synpunkter som- från människor uppifrån och ned i skolorganisationen, från tidigareskolministrar och från socialdemokratiskt håll - har anlagts på detta system. Jag har så mycket att säga, men det återstår bara en halvminut av min taletid. Jag hoppas att skolministern går upp i många repliker, såatt vi får möjlighet att verkligen penetrera denna fråga. Jag återkommer irepliker. Om utvärdering av den vertikala skolorganisationen Vi är uppenbarligen överens om att denvertikala skolorganisationen inte är tillämplig i landet som helhet. Jag harpekat på att den ledande principen är - som alla partier har accepterat - attvi skall söka medverka till att vi får skolor i medborgarnas närmiljö. Vårabarn skall inte behöva ha långa resor till skolorna. Vi skall också behålla desmå skolenheterna i glesorterna. Jag har all respekt för de två skolor som har varitföremål för diskussion i , och jag vet att det är fungerande skolor.Jag har emellertid inte, i Nr 107 motsats till ,uppfattat att diskussionen har handlat om Torsdagenden skolsystemet som sådant. Jag haruppfattat att diskussionen i har 24 mars1983 * bestämda skolor - just skolornasom sådana. Jag har också haft förståelseför dem som har velat bevara just dessa skolor. Jag har tidigare inte Omutvärdering förstått att det gällde att bevara ett skolsystem, oavsettvar skolorna var av den vertikala förlagda. 6ELISABETH (): Jag sade att jag hade förståelse för att dethär inte var en generell modell för hela landet, och där är vi överens, herrskolminister. Men i tätorterna är det inte långa avstånd, om man väljer dennaskolform. Som jag sade är det också här behoven finns. Det vet vi genom deutfrågningar i TV som har varit så vanliga under sista tiden. Vid en av demsvarade en mycket klok flicka från en av dessa skolor på en fråga från ensocialdemokrat om vad vi skall göra för ungdomarna i . Hon sade: Bygg enskola som vår! Jag tror att hon hade det rätta svaret - det är just det vislåss för, vi som tror på denna skolform och som vill låta de elever som hardet besvärligt få denna möjlighet att komma in där. Det får inte vara så attden är förbehållen ett litet fåtal, utan flera skall få den. Att det sedan intefinns sådana möjligheter ute i landet är riktigt, men där är den sociala miljöni allmänhet också bättre, till båtnad både för social gemenskap och för gottkunskapsinhämtande. Det är ju det vi anser att denna skolform kan ge. Jag skulle också vilja fråga: Var tycker skolministern attrespekten finns för alla dem som arbetat för och i dessa skolor under så mångaår? Det gäller elever, föräldrar, lärare och politiker - många politiker frånalla partier. Många aktioner kommer fortfarande att sättas i gång för dessaskolor. Tror man riktigt mycket på någonting vill man inte ge vika i förstataget, och det har inte heller dessa skolor gjort. Var finns således respektenför det kunnande och det engagemang som dessa människor har visat? Jag tycker att skolministern har yttrat sigmycket klokt i skolsammanhang, och därför är min besvikelse desto större.Var det då bara ord utan innehåll, måste jag säga att jag beklagar det. Vadskulle man förlora för den vanliga och det vanliga gymnasiet genomen utvärdering? SÖ har resurserna, och det är därför som både socialdemokrateroch moderater begär en utvärdering genom SÖ:s försorg - en enstaka skolstyrelsekan inte genomföra en sådan. I sitt första inlägg sade man sviker barnen i genom att inte utvärdera den vertikala skolan.Får jag därav dra slutsatsen att skulle kunna tänka sig attrekommendera lokala skolstyrelse att, om den bedömer det av olikaskäl nödvändigt, lägga ner och upprätta en motsvarande skola iTensta? Anf.8 (): Nej, det var en förhastad slutsats av skolministern. Jaghar aldrig sett att man kan nedlägga en verksamhet och överföra sedan många årtillbaka framarbetat resultat och innehåll genom att flytta verksamheten frånen plats till en annan. Men låt någon eller några av dessa skolor vara kvar somprototyper under en övergångstid! Bilda gärna sådana skolor i ochjämför! Låt erfarenheten från och Ahlströmska skolan gå vidaretill ! Det är vad det gäller. Det gäller inte att bara flytta en skolafrån en plats till en annan. Innehållet följer tyvärr inte med på det sättet. Det har ibland varit missförstånd beträffande de tolvårskullarna i en skola. Det sägs: Det är inte bra att bara gå i en skola, fördå får man inte lära sig något om världen utanför sin skola. Det är enfullständig missuppfattning. Det är inte tal om att ett enskilt barn skalltillbringa av sin tid i en skola, utan att tolv årskullar skall lärasig umgås med varandra, lära sig att socialt samarbeta, få så mycket kunskapsom möjligt. Om utvärdering av den vertikala skolorganisationen Jag delar uppfattningen att man inte kanflytta en skola hur som helst för att få verksamheten återupprättad på ettannat ställe. Med den insikten har jag dragit slutsatsen att debatten iStockholm inte primärt har rört systemet som sådant, utan att den handlat omtvå skolor, som har en särskild karaktär och en särskild tradition. Jag harockså haft anledning att uttala respekt både för det arbete som bedrivs i dessaskolor och för det engagemang och det kunnande som finns hos dem som i olikaegenskaper är knutna till skolorna - som lärare, som elever eller somföräldrar. Jag har vidare sagt att jag tycker att det vore bra om skolorna kundebevaras. Men jag har inte varit beredd att dra så långtgående slutsatser attjag sagt att det var organisationssystemet som sådant som skulle bevaras. 10 (): Om det är så, då känns det inte helt hopplöst, men kanskepå något sätt destruktivt. Jag trodde nämligen att alla som har lyssnat påskolornas företrädare har begripit att det är ett system man arbetar för. attdet är ett innehåll och en skolform, och inte ett par tre skolenheter. Jag trorinte att så många utanför dessa skolor skulle ha engagerat sig för dem idebatten, om det bara hade gällt dessa enheter. Detta är, herr statsråd, en missuppfattning. Det handlarom ett system som vi tror på. Det är ett system som vi tror skapar en godskolmiljö och en god inlärningsmiljö som vi slåss för. Jag är väl medveten om vilka principiellasynpunkter det är som framförs av dem som företräder dessa skolor. Skälet tillresonemanget i min förra replik är att dessa synpunkter tyvärr inte kan liggatill grund för planeringen av våra skolenheter, eftersom vi har varit angelägnaom att behålla skolor i den nära miljön. Om åtgärder mot rasistiska inslag i närradiosändningar Också här i , i denna stora stad, har vi ettantal skolor som måste läggas ner. I det område där jag bor har vi svårt att fåelever till låg- och mellanstadieskolan i den nära miljön. Vi har ocksåalldeles fått veta att man fattat beslut om nedläggning av Gubbängensgymnasium, vilket vi som bor i har anledning att beklaga. Det äralltså inte så, att detta är en speciell glesbygdsfråga. 12 (): Naturligtvis är det inte en glesbygdsfråga. Resonemangetom glesbygd kan vi lämna åsido, för vi är helt eniga om att detta inte är enskolorganisation som passar i glesbygd, utan det gäller att ha den just itätorter, där den sociala miljön kan vara besvärlig för eleverna. Jag känner stor respekt för det arbete som bedrivs i dehär skolorna, sade skolministern. Det är jag mycket glad för, eftersom jagtror, att om vi kan övertyga skolministern om fördelarna med dem -skolministern har på något sätt kommit "snett" i den här frågan genomatt tala om skolenheternas nedläggning och inte om innehållet i skolformen -,kanske vi kan få en ändring till stånd. Man kan inte underlåta att konstatera hur smidigtstadieövergångarna går i sådana här skolor. Vi har tillsatt en arbetsgrupp somskall se på övergången från förskola.till lågstadium. Allt sådant underlättasmed denna skolform. Dessutom bedriver man en fadderverksamhet. - Jag är ledsenatt detta inte är en interpellationsdebatt, så att jag verkligen hade kunnatpenetrera den här frågan. Med tacksamhet skulle jag använda mig av möjlighetenatt tala med skolministern om detta i annat sammanhang - i en debatt eller påannat sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1982/83:324 om åtgärder mot rasistiska inslagnärradiosändningar har frågat mig om jag avservidta någon åtgärd för att rasistiska inslag i närradiosändningar på etteffektivare sätt skall kunna stoppas. Frågan föranleds av att det enligt frågeställarenförekommer rasistiska inslag i närradion, trots att beslutatom en komplettering av närradiolagen för att göra det lättare förnärradiomyndigheten att ingripa vid överträdelser av bestämmelser inärradiolagen. Den genomförda lagändringen innebär enkomplettering av 15 § närradiolagen. Genom kompletteringen gesnärradiokommittén möjligheter att ingripa mot överträdelser motbestämmelserna i närradiolagen på så sätt att kommitténs beslut bl. a. ifrågor om återkallelse av tillstånd skall gälla redan innan beslutet vunnitlaga kraft. möjligheteratt tidigare ingripa mot rasistiska inslag i närradion. Den ändradelagstiftning om hets mot folkgrupp, som också trädde i kraft ,innebär även den en skärpning av reglerna. Jag ser mycket allvarligt på det här problemet. Rasistiskainslag hör enligt min mening inte hemma i våra massmedier. För närradions delinnebär det dessutom att hela verksamheten kan komma i vanrykte. Innan jag ärberedd att överväga ytterligare åtgärder på detta område, vill jag dock se hurde genomförda lagändringarna fungerar. 14 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Problemet är att de rasistiska inslagen i Stockholmsnärradio fortsätter, trots att vi nu är en bit inne i det nya året ochlagändringen alltså har varit i kraft . Det är många människor somreagerar. En annan riksdagsledamot berättade för mig i går att hon var i färdmed att ställa en fråga om det här problemet men upptäckte att jag redan gjortdet, och därför avstod hon. Eftersom den här typen av otäcka programinslag inteförekommer i andra slag av massmedier, uppkommer frågan om närradions fortsattaverksamhet. Man frågar: Behöver vi verkligen närradion? Jag begär inte att statsrådet skall svara på den frågan,men jag utgår ifrån att problemet noggrant följs från departementets sida. Attså är fallet framgår ju också av svaret. Det viktiga är att ingripanden görsmed kraft och snabbhet, så att vi får ett slut på detta missbruk av etern. ställer frågan - mot bakgrundav de övertramp som förekommer - om vi behöver närradio. Den frågan ärnaturligtvis i och för sig möjlig att diskutera. Olika företrädare har olikauppfattningar om huruvida närradion behövs. Jag tror att det är viktigt att denfrågan inte får avgöras av det förhällandet att vissa grupper missbrukar enyttrandefrihet och en handlingsfrihet. Det är 384 föreningar som sänder närradio, och det är ensom har varit föremål för diskussion på grund av sina rasistiska sändningar. Av106 timmars sändningstid i är det tre kvart som denna förening haranvänt. Och det är mycket, om man ser till innehållet. Men f. n. finns detenligt uppgift som jag fått från närradiokommittén ingen anmälan mot denaktuella föreningen. I det tilläggsdirektiv till närradiokommittén som vikommer att utfärda ingår bl. a. uppdraget att om detanses nödvändigt föreslå kompletteringar och förändringar i närradionsregelsystem för att man skall kunna förhindra att detta medium missbrukas på detsätt som skett. Om åtgärder mot rasistiska inslag i närradiosändningar 16TYRA (): Det är ju strängt taget just i detta mediumsom man har möjligheter till övertramp. Jag hoppas verkligen att man frånnärradioföre- ningarnassida kommer att göra sitt bästa för att få slut på sådana här inslag. När vi nuhar en skärpt lag gäller det att kunna använda den och sätta in den , såatt vi slipper ifrån sådana här problem. Om enomprövning av förslaget rörande skogsavverkningskonton Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:300 om en omprövning avförslaget rörande skogsavverkningskonton har frågat mig om jag ärvillig att i grunden ompröva förslaget till skogsavverkningskonto innan dettaförvandlas till proposition till . Det förslag som avser har varit remitterattill lagrådet. De synpunkter som lagrådet därvid framförde och som bör beaktasmotiverar en omarbetning av förslaget. I det sammanhanget bör även alternativaåtgärder avsedda att öka insatserna från de passiva skogsägarnas sida iskogsvård och avverkning kunna prövas. 18BERTIL (): Jag vill först tacka jordbruksministern försvaret på min fråga om han var villig att i grunden ompröva regeringens förslagom avverknings-konto innan förslaget förvandlades till proposition i . Jag ställde frågan innan lagrådets svar kom och räknademed att få svar på den i den ordning som är vanlig när det gäller frågor. Denaktuella dagen ville inte jordbruksministern svara mig. I stället lät hanmeddela massmedia att avverkningskontoförslaget ej skulle framläggas, detta pågrund av den starka kritiken från lagrådet. Även om jag tycker att jordbruksministerns handlande - attinte svara mig den dagen - var underligt, skall jag inte hänga upp mig påprincipfrågor. Det var bra att ett så illa genomtänkt förslag aldrig framlades.Det är huvudsaken. Den tid som står till buds när det gäller en fråga medgerinte att jag penetrerar alla de situationer som skulle uppstått. Mycket har f.ö. sagts om detta. har jag fått beskedet att jordbruksministernframlägger ett annat förslag, och det har också lagts ett förslag i våra fack.Jag har inte hunnit studera det, men jag har kunnat konstatera att någotförslag om skogsavverkningskonto inte är med. kommer i vanlig ordning att ta ställningtill de framlagda förslagen, men jag kan inte låta bli att i detta sammanhangnågot fundera över vad som skulle ha hänt om inte så kraftigt hadeprotesterat mot innehållet i det förslag som gick till lagrådet och om inte LRFoch tiotusentals skogsbrukare så häftigt hade reagerat mot vad man uppfattadesom ett övergrepp, eller om lagrådet inte varit så kritiskt. Om allt detta inte hade skett, är det sannolikt attjordbruksministern låtit förslaget bli proposition, och då hade den ena villanblivit värre än den andra. Jag konstaterar att tack vare den kraftiga kritiken - inteminst från sida - har ett annat förslag förelagts . Därmedkan man säga att objektiv kritik kan ge resultat. Överläggningen var härmed avslutad. Om en ny teknik inom majsodlingen 8 § Svar på fråga 1982/83:311 om en ny teknik inommajsodlingen hår frågat mig om jag är bereddmedverka till att dispens från gällande utsädesbestämmelser kan lämnas för attinföra en ny teknik inom majsodlingen. För lantbruks- och grönyteväxter finns officiell kontrolloch bedömning av sorters odlingsvärde. granskar ochfastställer vilka sorter som kan godkännas för intagning i rikssortlistan.Endast sorter som efter ingående officiell provning befunnits lämpliga att odlahär i landet och som i något praktiskt viktigt avseende har visat sig innebäraett framsteg i förhållande till allmänt brukade handelssorter tas in irikssortlistan. För att få plombera och sälja utsäde av lantbruks- ochgrönyteväxter krävs att dessa är intagna på denna lista. I det 'aktuella fallet harlantbruksstyrelsen avslagit dispensansökan med hänvisning till att tillgångenpå utsäde av majssort som finns på rikssortlistan är god. Över beslutet harbesvär anförts hos regeringen. Ärendet är f. n. på remiss hos berörda parter. Iavvaktan på att beredningen av besvärsärendet slutförs är jag inte nu bereddatt lämna något besked om kommande ställningstagande. Principiellt vill jagdock framhålla att nuvarande regler på utsädesområdet ger full möjlighet attinföra nya sorter. 20SVEN MUNKE (m): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag vill understryka att jag är väl förtrogen med deregler som gäller för plombering av utsäde. Men här råder speciellaomständigheter; man ämnar införa en ny teknik när det gäller majsodling. Jagtycker att det skulle vara möjligt att få dispens från gällande bestämmelser isådana här fall. Jordbruksministern är vänlig nog att tala om att det gåratt införa dessa sorter, men det går inte att statsplombera och sälja dem. Denhär nya tekniken har inneburit mycket stora kostnader för de progressivalantbrukare som har satsat på den. Lantbrukarna har för avsikt att sälja dessatjänster i ett paket: de skall så sorten, tillhandahålla utsäde och ocksåtröska den. Och det är just på tröskningens område som den här aktuella sortenvisat sig särskilt lämplig. Jag kan nämna att en av störstamajsodlare, som har majs och föder upp 18 000 grisar. sägeratt av 200 prövade majssorter har han funnit denna vara den absolut bästa förden nya tekniken. Jagvill i detta sammanhang understryka att de officiella försök som ligger tillgrund för det framlagda avslagsyrkandet inte har prövats med den nya tekniken.Jag tycker verkligen att med det läge jordbruket har och de svårigheterdet står inför skulle man kunna lämna dispens, när enskilda lantbrukare ellergrupper av lantbrukare vill införa en ny teknik som skall bli till glädje förhela landet - inte minst nationalekonomiskt. Jagvill också understryka att detta handlar om hybridmajs. Därför är risken attden skall "förökas" helt obefintlig. Det är endast förädlaren som kan"föröka" den som bekant, eftersom det är en hybridsort. Under sådanaomständigheter förväntar jäg mig att regeringen inser det kloka i att frångåstatsplomberingsbestämmelserna i detta enstaka fall och därigenom möjliggöraatt dessa lantbrukare kan införa en ny teknik, till glädje för hela Sverigesjordbruk. Överläggningen var härmedavslutad. 9§ Svar på fråga 1982/83:326 om användningen av spannmålsöverskott har frågat mig om regeringen avser att ta någotinitiativ för att förhindra att spannmål eldas upp som hundratalsmiljoner människor lider av svält. Densvenska skörden av havre uppgick till ca . Häravförbrukar vi inom landet drygt , vilket till används somdjurfoder. Till människoföda används alltså ca . Den del av förraårets skörd som inte kunnat avsättas inom landet utgör ca . Dennakvantitet har till viss del sålts på världsmarknaden men i dagens läge finns ca150 osålt. Enligtvad jag inhämtat fortsätter det aktiva försäljningsarbetet, men efterfrågan påvärldsmarknaden är f. n. svag och priserna låga. För att öka den inhemskaefterfrågan på havre har statens jordbruksnämnd bemyndigat regleringsföreningenSvensk spannmålshandel att rabattéra havre för skalning. Havren kan då användasi stället för importerad majs i djurfoder. Åtgärder har också vidtagits för attlagra havren till nästa säsong för det fall att försäljningen går trögt. Enligtmin uppgift kommer den pågående försäljningen tillsammans med den planeradelagringen att göra att frågan om förbränning för energiändamål inte kommer attaktualiseras. Om så ändå sker, kommer regeringen att säga nej till en sådanförbränning. 22 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret påCarl-Henrik fråga om att bränna havreöverskott. Vi tycker att och andra rika ländersjordbrukspolitik och ekonomiska politik ter sig alltmer cynisk.