prot · G609134 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag tycker att skulle samla ihopde reservationer som har skrivit i utskottet och titta på dem litetöversiktligt. Då skall han finna att en reservation som han har skrivit när detgäller behovet av att kommunerna själva skall få sköta sin energipolifik intesärskilt väl stämmer överens med andra reservationer, exempelvis att man skallställa speciella krav för att fjärrvärmestödet skall utgå utöver de krav somregeringen har föreslagit. Likaså vill ni ha förbud för kommunerna mothetvattenanläggningar. Det är också, vad man än säger i sakfrågan, ett intrångi kommunernas självbestämmanderätt. På område efter område finner jag att den decentralistiskapolitik gentemot kommunerna som gärna skroderar med inte har sinmotsvarighet i verkligheten. Snarare företräder man vid sidan av vpk den mestcentrahstiska linjen. Jag tror det är angeläget att det noteras tillprotokollet. IvarFranzén återkom till kolsatsningarna. Det är återigen fråga om en begränsadkolintroduktion, som helt följer de riktlinjer som regeringen föreladeriksdagen och som fattade beslut om, varken mer eller mindre -möjligen något mindre. Dessutom skall de allra strängaste miljökrav iakttas. Till slut vill jag påpeka att ni inte kan komma ifrån detfaktum att när vi i skulle finansiera miljösatsningar beträffandekolreningen föreslog regeringen en smärre avgift på oljan. Ni föreslog att denavgiften inte skulle utgå utan att man i stället skulle ta medel uroljeersättningsfonden, den fond som mer än andra finansierar de alternativainhemska energislagen. Det är enligt min uppfattning oerhört uppseendeväckandemed tanke på de stora ord med vilka man alltid talar från sida när detgäller satsningar och åter satsningar på de alternafiva energislagen. Likadantvar det med energiupphandlingsdelegationen. Jag vet inte vad det blir islutomgången, men är tydligen beredd att också säga nej tillregeringens förslag beträffande vissa återtagningar av de oljeprissänkningarsom har skett . linje här skulle också varatill skada för de alternativa energikällorna. 22 () replik: När man lyssnar på får man denuppfattningen att han försöker sätta sig på två stolar . att inte är för styrningar i energipolitiken. Men i samma andetagförsvarar han reservation 26, som gäller förstärkning av de lokala elnäten. reservationen konstateras: "för att dessa investeringar skall undvikasbör konvertering fill enbart elvärme fillåtas bara i undantagsfall." Vadär detta, , annat än ökade regleringar på energipolitikens område?Man kan inte både ta avstånd från dessa regleringar och slå vakt om dem. Vi har från sidahävdat att det för att man skall kunna ge medborgarna någorlunda god valfrihetnär det gäller olika energiformer behöver göras en förstärkning av de lokalaelnäten. Jag tycker att reservation 26 rimmar illa med en valfrihet påenergipolitikens område. 23IVAR () replik: Från sida ser vi inte så kortsiktigtpå valmöjligheten att vi enbart tar hänsyn till det ögonblick när man beslutarom att övergå till ett visst energislag. Jag tror att vi ger svenska folket denstörsta valfriheten, om vi försöker att tala om sanningen. Och sanningen är denatt användning enbart av el kommer att skapa en bindning, en begränsning avvalfriheten, som många elabonnenter känner sig illa berörda av. Jagmenar att vi bör bygga de råd och anvisningar och de bestämmelser som ärnödvändiga för det stöd som vi ger ut på en öppenhet och en ärlighet inför vadframtiden innebär, så långt vi kan bedöma den. Det skapar ansvarskänsla ochbevarar handlingsfriheten i stället för att, som skett, skapa ennegativ låsning till enbart elvärme och ett fjärrvärmenät för miljarder kronor,vilket inte ens fyller rimliga krav och ännu mindre motsvararmorgondagens krav. Nr 134 Jag tror inte att en enda väljaresom blir upplyst om detta tycker att det är den något fel i att få veta sanningen om hur framtiden kan komma attte sig. Det " också visas en ärlighet när det gäller beviljandet avsubventionerade pengar, så att både den enskilde och nationen kan bevarahandlingsfrihe ten. ; Vi har i och för sig hävdat, i sambandmed energiproposifionen att hetvattentunneln är en fråga för kommunerna. närkommunerna i princip sagt nej, anser vi det viktigt att ger sittbesked i sakfrågan eftersom vi i hetvattentunneln ser just en sådan bundenhetsom vi så långt möjligt vill undvika att försätta stockholmarna i. Vad sedan gäller påståendet att vi stjäl pengar frånoljeersättningsfonden vill jag säga att om våra förslag hade gått igenom tillfullo, hade det funnits ytterligare 1 miljard eller kanske 800 milj. kr. Också i upphandlingsdelegationen ville vi slussa pengarnaden vägen. Men vi är tyvärr inte i majoritet, och därför har det fattats en delbeslut som gör att en del resurser har plockats bort. Så enkelt kan dettaförklaras. Det är ofint att, som gör, försöka gesken av att inte till alla delar skulle främja en inhemsk, miljövänligenergisatsning. 24 (vpk); Jag kommer i mitt inlägg i huvudsak attuppehålla mig vid energihushållning, energipolitiska åtgärder inom Stockholmslän och statens vattenfallsverks organisation och roll i energipolitiken, allti anslutning till våra mofioner. Jag kommer därmed även att något kommenterareservationerna 5, 22, 23, 26, 37 och 38. Vi förde häri debatten en debatt om energihushållning avseende byggnader, och en del av detsom då anfördes kommer jag måhända att upprepa . En effektiv och långt driven hushållning med energi ärnödvändig för att skall kunna avveckla kärnkraften och kraftigt minskaberoendet av kol- och oljeimport. Detta är alla överens om. Men dels - och detär en förstahandsfråga - gäller det att åstadkomma en effektivenergianvändning, dvs. att se till att motorer och eldrivna maskiner ochanläggningar av olika slag systematiskt förnyas på ett sådant sätt attenergisnåla anläggningar prioriteras. Dels måste hela vårt byggnadsbeståndsystematiskt och medvetet ges en energisnål karaktär. Det är enframtidsinvestering som ger utdelning i form av många tusental arbeten både påbyggnadssidan och inom industrin. Dels behövs det slutligen medel för att styraenergianvändningen så, att inte högvärdig energi i massomfattning förbrukas förändamål som kan tillgodoses med lågvärdig energi. Det finns många och starka intressenter då det gällertillförsel av energi. Användningen av energi blir ofta en sekundär fråga. På det området finns det inte lika starka påtryckarorganisationer. Men ur samhällets synpunkt är det inte likgilfigt. Det finns ingen anledning att ge efter för de krafter vilkas huvudintresse är att oavbrutet höja nivån för energianvändningen. Det gäller 40 som en allmän regel. Både inom industrin och i övrigsektorn, hushållen, användsi stor utsträckning eldrivna apparater och maskiner. Vanligen är dekonstruerade från helt andra utgångspunkter än att vara energisnåla. Genom attsystematiskt prioritera energisnål utrustning vid förnyelse av apparaterna ochmaskinerna i fråga finns det omfattande energivinster att göra. Sammantaget inom industri och övrigsektor rör det sig ommöjligheter att spara energi av mycket stor omfattning-i storleksordningen helaeffekten av två kärnkraftverk. Den hittillsvarande effekten av energisparande ibefintlig bebyggelse är helt otillräcklig. Tillgängliga uppgifter visar på enökande eftersläpning i förhållande till det uppsatta sparmålet. Det behövsalltså kraftigare styrmedel för att åstadkomma den minskning av energianvändningeninom området på ca som förutsatts och som budgetpropositionen ocksåtalar om. Det är gott och väl att de regler som gäller förkommunernas ansvar och befogenheter inom det här området kommer att ses över.Det är bra, men det är inte tillräckligt. Det otillräckliga resultatet hittillstyder på att kraftigare styrmedel är helt nödvändiga. Om inte sådana sätts inblir energisparmålet för bebyggelsen i stort sett bara önsketänkande. En god hushållning med energin innebär också att inteanvända högvärdigare energi än ändamålet kräver. Den omfattande konverteringentill elvärme innebär brott mot den regeln för god hushållning med elenergi. Om vi i enlighet med vissa planer eller prognoser byggerut elvärmen i skilda former till att omfatta bortåt , är det ettomfattande slöseri med högvärdig energi. Den omfattande utbyggnaden av elvärmeninnebär också att vi med tusen trådar bokstavligen knyter oss fast vid enmycket hög elkonsumtion och därmed gör det mycket svårare att avveckla kärnkraften. Under folkomröstningen talades det mycket omatt förhindra direktverkande el för uppvärmning. I praktiken är det snararetvärtom -direktverkande elvärme stimuleras. I sak innebär det utan tvivel attavvecklingen försvåras. Den elanvändning som direkt i bebyggelsen kan tillåtasför uppvärmning bör uteslutande vara den som går åt för att tillvaratalågtemperaturvärme genom värmepumpar. Direktverkande elvärme i tillkommande bebyggelse bör intealls tillåtas. En plan måste utarbetas för hur den uppvärmning som sker medel skall ersättas av bränslen eller andra energikällor. För att energianvändningen skall kunna styras in i sådanabanor att det blir fill fördel för hela samhället behövs en lagstiftning omenergihushållning, såsom vpk har krävt . En energianvändning medregler och normer enligt en samhällsplan är nödvändig. För att detta skallkunna bli verklighet behövs också ett samhälleligt inflytande överenergisparandet. Låt mig här erinra om den utomordentligt intressanta artikelsom tidningen hade . Där visades - med allreservation för tillförlitligheten när det gäller alla uppgifter - på ettutmärkt sätt vilka mycket Nr 134 stora möjligheter som finns på dethär området då det gäller att spara 29 april1983 Fru talman! Jag yrkar bifall tillreservation 5 om en energihushållningslag och fill reservation 26 angående elvärmen. Energipolitik I årets budgetproposition, bil. 14,industridepartementet, upptar behand- lingen avstatens vattenfallsverk nära 30 sidor. Det säger något om den ställning somdetta statliga verk intar. Det är länge sedan övergick från attsyssla enbart med de energifrågor, som själva namnet på verket antyder, tillatt delta i snart sagt alla aktiviteter på detta område. ärinblandat i nästan alla större beslut, överväganden och planeringsåtgärder inomenergiområdet som det moderna svenska industrisamhället står inför. Det hargett verket en unik maktposition och ett oerhört stort inflytande inom dennaviktiga sektor. Det är ingen överdrift att påstå att i storutsträckning har bestämt huvudinriktningen av energipolitik under desenaste 50 åren och t. o. m. tidigare, givetvis med regeringarnas goda minne. Ikraft av sina resurser och sina möjligheter att ställa både riksdag ochregeringar inför fullbordade fakta, när det gällt projekteringar, energiprognoseroch planerad utbyggnad av distributionssystem, har kunnat görasjälvuppfyllande profetior. Två exempel kan belysa detta påstående. Under1950-talet var många stora kommuner i inställda på att starta egenelproduktion i samband med den övergång till centrala värmeanläggningar istället för fastighets- eller kvarterspannor som då förestod. Det var denförsta stora fjärrvärmeutbyggnaden i , och man insåg redan vid den härtiden vilka möjligheter till kraftvärme som härigenom öppnade sig. Vattenfallsåg tydligen detta som ett hot mot sin egen monopolställning som distributörmen också som producent av elkraft i . Man hade just startat den storaexploateringen av de stora älvarna och ville ordna avsättning för denna storaenergiproduktion som i det läget långt ifrån var behövlig i Sverige.Följaktligen gick ut och erbjöd berörda kommuner förmånligalångtidskontrakt på billig elkraft och stoppade på det sättet effektivt så gottsom all utbyggnad av kraftvärme under . Motsvarande åtgärdervidtogs också mot all mottrycksbaserad elproduktion inom industrin. När utbyggnaden av kärnkraft blev aktuell i islutet av och såg på nytt vilka möjligheter till att vidmakthålla och stärka verkets ställning som denna nya energikälla erbjöd. Man satsade hämningslöst på en ny våg av utbyggnad inom elproduktions sektorn, med kärnkraft i stället för vattenkraft som bas. Otroligt överdrivna elförbrukningsprognoser, framtagna av centrala driftsledningen (CDL), användes som argument mot myndigheter och allmänhet för att motivera den stora satsning på kärnkraft som önskade driva fram. Man var mycket framgångsrik. Utan allvarligare tankar på säkerhetsfrågor och ännu mindre på avfallshantering var med om, i många fall som förste pådrivare, att planera en stor kärnkraftsutbyggnad i - med storvulna visioner om 24 kärnkraftverk längs de svenska 42 kusterna. De stora inkomsterna frånvattenkraftsutbyggnaden kunde använ- das inomverket i denna nya stora satsning. Man'deltog aktivt i propagandan Nr 134 för ökad energiförbrukning och kärnkraftsutbyggnad. Jag harvelat ge denna bakgrund till vår parfimotion om en översyn av är involverat i oljeprospektering och oljeutvinning,värmeplanering och värmepumpsinstallation samt Energipolitikutvinning av alternativa energikällor av andra slag. I detta sammanhang vill jag ställa en frågatill energiministern. Jag gör det med anledning av vad som hänt då detgäller och agerande. Man har nämligen hjälptprivata ägare att manövrera ut stat och kommun och medverkat till att sälja utaktierna i det lokala eldistributionsföretaget på den fria marknaden. I detnummer av tidningen , 1983:17, som vi fick i går, illustreras hurVattenfalls representanter medverkar till att samhället förlorar kontrollenöver eldistribution och fjärrvärme i våra kommuner. kommerdärigenom troligen att som första företag inom den offentliga sektornintroduceras på småföretagsbörsen (OTC). Enligt planerna skall de aktier somges ut få köpas bara av privatpersoner och företag, inte av kommun och stat.Min fråga, som jag verkligen hoppas få ett svar på, lyder: Anserenergiministern att denna affär, och liknande affärer, är förenliga med deprinciper enligt vilka representanter bör agera eller kommunaleldistributionsverksamhet bör bedrivas? Vpk ifrågasätter om ett så stort konglomerat inomenergiområdet, som utgör, ger den klaraste överblickenoch den största effektiviteten. Det är i varje fall klart att det fortfarande,precis som under tidigare decennier, ger unika möjligheter attpåverka och styra utvecklingen inom energiområdet på ett sätt som inte ärförenligt med hela samhällets intresse. En uppdelning av verksamheten med ennedtrappning av roll i energiplanering och energiproduktion är,enligt vår åsikt, önskvärd. Det är inte säkert att ett enda stort verk kanåstadkomma de bästa resultaten och de billigaste lösningarna av Sverigesenergiproblem. Det är mot denna bakgrund som vpk nu föreslår att hosregeringen hemställer om en undersökning och en översyn av statensvattenfallsverks organisation och uppgifter och dess roll i svenskenergipolitik. Vi ställer detta yrkande även mot bakgrund av de uppgifter somdet nya kommer att få. Jag yrkar bifall till reservation 22. På grund av ett förbiseende vid utskottsbehandlingen harvi i utskottet inte biträtt reservation 23, som går ut på avslag på förslagetom en utbyggnad av . Reservationens syfte överensstämmer heltmed vpk:s tidigare agerande, och vi kommer därför att vid omröstningen biträdareservationen till vilken jag därför yrkar bifall. I vpk-motion nr 1117 har vi tagit upp speciella problemsom gäller energiförsörjning. är till mycket stor del beroende av olja öch kärnkraft för sin energiförsörjning. Regionen kan drabbas hårt av störningar när det gäller kärnkraften och oljeleveran serna. Det behövs ett samlat grepp över regionens energifrågor och en energistrategi som bygger på mångsidighet beträffande energiråvaror, 43 Nr 134 användande av inhemska energikällori så stor utsträckning som möjligt. Fredagenden minskning av oljeberoendet och avvecklingav kärnkraften. 29 aoril1983 kärnkraftsberoendet måste brytassenast . satsning på utveckling av nya energikällor och ny energiteknik krävs för att Enersioolitik ' '" h" möjligt att övergå fillinhemska, förnybara energikällor.Detta innebär naturligtvis forskning, utveckling och tillverkning avsolfångare, värmepumpar, fjärrvärmesystem, nya effektiva pannor, avanceradisoleringsteknik m. m. Det s. k. energikombinatet i bygger på sådanmodern, avancerad energiteknik, vilket är positivt för industriutvecklingen iregionen. Enligt planerna skulle huvudprodukten bli metanol, som är ettmiljövänligt bränsle som i viss utsträckning kan ersätta bensin och diesel.Dessutom produceras gas och hetvatten. För att bygga kombinatet, vilket bör ske ,krävs en stor arbetsinsats, uppskattningsvis 2 500 människor underuppbyggnadstiden. Därefter kan 500 personer få jobb med att driva anläggningen. Den föreslagna anläggningen är det mestintressanta och ekonomiska alternativet, som verksamt kan bidra tillStorstockholms energiförsörjning. Man bör på detta sätt även kunna tillgodosedet av oljeersättningsdelegationen beräknade behovet av syntetiskt drivmedelfram till . I vpk-motionen tar vi även upp frågan om den betydelse somimport av naturgas från , eller kontinenten kan få för uppvärmning,som hushållsgas, i industrin m. m. då det gäller bidrag för att minska oljeberoendet.Av avgörande betydelse blir emellertid, som jag förut sagt, ökade insatser påen aktiv energihushållning. Jag yrkar bifall till reservationerna 37 och 38 angåendeenergikombinat och åtgärder på energiområdet i . har ställt en fråga till mig, somjag naturligtvis enligt god parlamentarisk sed skall svara på. I anslutningtill det tänkte jag göra ett par kommentarer, närmast av upplysningskaraktär,till några andra frågor som också har kommit upp i debatten. Däremot känner jaginget behov av att göra någon stor genomgång av energipolitiken. Regeringensoch socialdemokratins energipolitik har på ett utomordentligt sätt företrättsav utskottets talesman . Den första kommentar jag skulle vilja göra ansluter tillden diskussion vi har haft om hur principerna och riktlinjerna förenergipolitiken förhåller sig till verkligheten. Jag tycker för min del att detär litet förvånande att man konstruerar skillnader eller motsättningar dem emellan.En god politik, som vi försöker föra, utgår från de riktlinjer som riksdagenhar lagt fast efter folkomröstningen, och dem håller vi orubbligt fast vid. När det gäller det praktiska genomförandet, lär vi osssuccessivt av erfarenheten. Det innebär att ibland behöver man ta ett steg i enlitet annan riktning. På vissa områden går det fortare än vad vi har förutsagt.Det gör det 44 t. ex.glädjande nog när det gäller värmepumpar. På andra områden möter vi problem somvi måste lösa. I den redovisning av alternativa drivmedel som vi harlämnat i budgetpropositionen har vi tagit fasta på de synpunkter som har förtsfram av ansvariga myndigheter och forskare och rättat politiken därefter. Dettaskall på intet sätt ses som uttryck för minskat intresse för alternativadrivmedel, utan tvärtom som tecken på vårt intresse att driva den frågan på ettsätt som snabbast möjligt leder till resultat. Då måste vi helt enkelt läraoss, få ny kunskap. Ett par frågor till förtjänar en kommentar. Jag är litetförvånad över att , nu med anslutning av vpk, fortfarande anser detnödvändigt att göra en speciell markering om Fatsjö, efter den frågedebatt jaghade med Kersfin här i kammaren . Jag redovisade judå mycket tydligt att regeringen inte kommer att fatta beslut i kontroversiellautbyggnadsärenden förrän vattenkraftsberedningen är färdig med sitt förslag ochatt det dessutom inte kommer att vara praktiskt möjligt när det gäller Fatsjöprojektet.Att regeringen har föreslagit att medel anvisas innebär alltså bara att vi villha medel tillgängliga, eftersom projektet, om beslutet fattas, bör kunna kommai gång snabbt av sysselsättningsskäl. Det beskedet att ett beslut i anslagsfråganinte på något sätt föregriper tillåtlighetsprövningen och regeringensställningstagande och att regeringen kommer att avvaktavattenkraftsberedningens arbete har alltså lämnats här tidigare. Med anledning av kommentarer om nämndenför använt kärnbränsle, återlånefrågorna och andra problem inom detta områdevill jag säga att regeringen granskar dessa frågor, bl. a. i samband med detarbete rörande atomlagstiftning och annan lagstiftning som vi nu håller på med.Vi skall återkomma till dessa frågor efter en noggrann genomgång avsituationen. Så till fråga. Jag vill börja med att sägaatt jag hoppas att vi är överens om att vi skall ha ett dominerandesamhällsinflytande på kraftproduktionen i landet. För min del är det självklartatt det inflytandet skall utövas av dels , dels kommunerna. Jag olika tillfällen gett uttryck för den ståndpunkten att ochkommunerna bör ha ett nära och förtroendefullt samarbete. Jag hoppas att ToreClaesons inlägg nu om inte skall tolkas som att han vill ha ettminskat samhällsinflytande. Mot bakgrund av att jag vill ha ett starktsamhällsinflytande och ett nära och förtroendefullt samarbete mellanvattenfallsverket och kommunerna ser jag naturligtvis med visst bekymmer på vadsom har hänt i . Det finns även på andra håll anledning att känna oroför hur kommunerna skall kunna hävda sig gentemot olika intressenter, ocksåprivata sådana. Med anledning av vad som här har hänt har jag tagit initiativtill en systematisk genomgång av läget på detta område. Denna genomgång, som vinu håller på med, kommer att ge underlag för ett ställningstagande till hur vifortsättningsvis bör agera. Men grundläggande är alltså att vi vill ha ettstarkt samhällsinflytandeoch ett gott samarbete mellan vattenfallsverket och kommunerna. En sista kommentar: Jag vill för säkerhets skull säga attdet i fråga om Secure går en fullständigt klar linje från det uttalande somföre folkomröstningen gjordes av linje 2 till de beslut som harfattat och föreslås fatta och det uttalande som jag har gjort här iriksdagen. Secure ingår inte i det svenska kärnkraftsprogrammet. Men det ärockså viktigt att det görs klart att det inte innebär att vi förbjuderföretagen att syssla med teknologi. Om det blir aktuellt med export, kommer denfrågan att behandlas på samma sätt som andra frågor som rörkärnkraftsteknologi, med beaktande av de riktlinjer som gäller för export avsådan teknologi. 26 () replik; Jag noterar att energiministern i mångastycken delar vår uppfattning att utvecklingen när det gäller värmepumpar harvarit positiv. Det är det som vi konstaterar i vår motion 1104 och vårreservation 41, men vi vill driva på utvecklingen på det sätt som vi har angetti motionen. Energiministern tog också upp frågan om ,som jag behandlade i mitt anförande. Jag har redovisat den oro som vi ifrånfolkpartiets sida hyser när det gäller och redogjort för våraskäl för att detta projekt inte skall komma till stånd. Vi blev givetvis ännumer oroade när vi hade tagit del av propositionen. Där anvisas medel för attsätta i gång detta jobb. Mot den bakgrunden har man verkligen, energiministern,anledning att hysa oro, om man har en annan uppfattning än den som regeringenhittills har gett till känna. Det pågår en utredning på detta område, och låtoss avvakta den. Jag konstaterar bara att regeringen har en hög beredskap idenna fråga, pengarna är avdelade, och det är bara att sätta spaden ochgrävskopan i jorden och köra i gång projektet. Vi har reagerat eftersom vi harmotsatt uppfattning när det gäller om detta projekt skall komma till ståndeller inte. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 27TORE (vpk) replik: Jag ber att få tacka energiministern för detmycket klara och utförliga besked som gavs beträffande Vaxholmsfallet. Jagnoterar också med tillfredsställelse att energiministern med detta besked harvisat att man har uppmärksamheten riktad mot andra orter och kommuner där detpågår liknande ting och är beredd att söka medverka till att det som händerinte får en sådan inriktning som det som håller på att ske i . Jag tror inte att energiministern allvarligt menar attvänsterpartiet kommunisterna skulle vara motståndare till ett ökatsamhällsinflytande på detta område då det gäller eldistributionen och vårtlands energiförsörjning.