prot · G609154 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:154 Förhandlingarna leddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Val av en ombudsman Företogs val av en ombudsman. 1 (): Valperioden för justitieombudsmannen utgår under innevarande kalenderår. Med anledning härav harJO-delegationen berett frågan om val av en justitieombudsman. Samråd har därvidägt rum med de av partigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen. JO-delegationen föreslår enhälligt att för tidenfrån valet till dess nytt val har förrättats under fjärde året därefteromväljer till justitieombudsman. Valet av en ombudsman avser tiden frän valettill dess nytt val förrättas under fjärde året härefter. JO-delegationen har föreslagitomval av justitieombudsmannen . Kammaren utsåg för tiden från valettill dess nytt val förrättades under fjärde året härefter till 2§ Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 3 § Föredrogs men bordlades äter Finansutskottetsbetänkanden /83:43, 44 och 46 Val av en ombudsman Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Skatteutskottetsbetänkanden /83:51 och 54 betänkanden /83:39 och 40Kulturutskottets betänkanden /83:32 och 33 betänkanden1982/83:22 och 24 betänkande 1982/83:37 Näringsutskottetsbetänkanden /83:48 och 49 betänkande 1982/83:31Civilutskottets betänkande 1982/83:34 4 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /83:30 om granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Dechargedebatten uppdelas liksom tidigare är i fleraavsnitt. Varje avsnitt behandlas som ett självständigt ärende, och talarlistanför de olika avsnitten kan alltså utökas med ytterligare talare. Då alla underett avsnitt anmälda talare haft ordet, övergår kammaren till attdebattera nästa avsnitt. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedan samtligaavsnitt slutdebatterats. Beträffande avsnittet Granskningsarbetets omfattning ochinriktning, avsnitten 1-5 samt avsnitt 7, har ordet begärts av . 4 (): arbetetsomfatt- Herr talman! När vi nubörjaråretsdechargedebattlyser regeringsbänken, ning ochinrikt- tom. Jag tycker det är beklagligt -men jag hoppas att det bättrar sig under ning, m.m. dagen - att inte någon representantför regeringen har funnit för gott att lyssnatill den årliga granskning av dess verksamhet som gör. Det skall gärna medges, herr talman, att regeringsbänkenunder de olika borgerliga regeringarna kanske inte var alldeles till trängselfylld under dechargedebatterna, men ganska mänga borgerliga statsråd brukadefaktiskt åhöra den debatten. Det är min förhoppning, herr talman, att man frånden nu sittande regeringens sida skall visa den respekt för som jagtycker det finns anledning att visa genom att man låter sig representeras viddechargedebatten. är vi bara i inledningen av denna debatt, herr talman, sådet finns möjlighet för regeringen att visa sitt intresse förgranskningsfrågorna. Den debatt som brukar inleda behandlingen avkonstitutionsutskottets dechargebetänkande får gärna karaktären av enouvertyr. I en sådan skall ges en försmak av vad som komma skall. harockså den inledande debatten kommit att behandla det som är avsett att följaunder de olika punkterna. Jag skall emellertid försöka hälla mig till det sominte tas upp där utan i några avsnitt i betänkandets inledning. skiftet1982 och den nya regeringens arbetsformer, remisser till lagrådet m. m. Majoriteten menar i sin skrivning att regeringsskiftet1982 ger en god belysning av de svårigheter som den nuvaranderegeringsbildningsproceduren kan ge upphov till. Man understryker detotillfredsställande i att reglerna inte möjliggjorde en snabbareregeringsbildning. Socialdemokraterna är emellertid i sä fall i hög gradmedansvariga för att reglerna ser ut som de gör. Efter regeringsskiftet 1976menade socialdemokraterna att detta hade skett så snabbt och smidigt somreglerna medgav. Man riktade då ingen kritik mot reglerna i fråga. Bakom den socialdemokratiska kritiken ligger en strävanatt när det gäller regeringsbildningsproceduren låta talmannen också formelltta över de befogenheter i detta avseende som kungen hade enligt den tidigareregeringsformen. Man vill att talmannen direkt skall utnämna statsminister. Detta är vi från moderata samlingspartiets sida inteberedda att medverka till. Talmannen är politiskt vald och vi vet inget om hurframtida talmän kan tänkas uppträda vid kommande regeringsbildningar. Deträcker inte med att via ett misstroendevotum i efterhand korrigera talmannensval. Det måste därför, herr talman, finnas möjlighet att direktkorrigera talmannens beslut om statsminister, om läget är oklart ellertalmannens förslag kontroversiellt. Förslag till detta har framförts, bl. a. ien grundlagsutredning som leddes av . Jagskall här inte närmare gå in på de möjligheter till korrektiv som finns. Lätmig bara slå fast att tanken på att direkt överlämna utseendet av statsministertill talmannen icke kan accepteras. Man kan också diskutera om ens ett utnämnande avstatsminister av talmannen ger några garantier i alla lägen för en snabbprocedur. Sammanräkningen av ett valresultat kan ta tid -. vi har haft ett parjämna lägen - valet kan överklagas och om en grupp av partierfår majoritet kan förhandlingar dem emellan ta tid. Socialdemokraterna tycksutgå från att de mer eller mindre alltid skall kunna bilda regering ensamma medvänsterpartiet kommunisterna som ett fogligt stödparti. Så har det ofta varit.Vi får se om det blir lika enkelt . Det visade sig också att statsminister pä sig för att få ihop en regering. Tilltänkta kandidatertackade nej. Det drog ut och en utrikeshandelsminister fick vi väntaflera månader på. Notabelt i detta sammanhang är att socialdemokraterna iutskottet använder affären med ubåten i som ett argument för att ensnabbare regeringsbildningsprocedur borde ha kommit till stånd. Men detförtjänar då påpekas att inte har gett försvaret någon störreprioritet i regeringsbildningsarbetet. Till försvarsminister utsågs en person utan erfarenhet avförsvarsfrågor. Denne visade sig också inte klara av påfrestningarna att underveckorna vistas i , utan avgick. Man vågar inte tänka på vad som kundeha inträffat vid krig. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Men försvarsministern avgick och flck intenågon efterträdare förrän . saknadevårt land en ordinarie försvarsminister. Formellt förordnades visserligenkommunikationsministern - som heller aldrig sysslat med försvarsfrågor - atthandlägga försvarsärenden, men detta får betraktas som en pro forma-sak ochinget annat. Statsministerns handläggning avförsvarsministerfrägan är ett gott exempel på vilken liten uppmärksamhet OlofPalme har gett försvarsfrågorna i då dessa förtjänar högsta prioritet. Vad sedan gäller organisation finns detanledning att notera den starka ansvällning av politiskt sakkunniga som skettsedan socialdemokraterna kom till makten. Förutom informationssekreterarnafanns 31 sådana tjänster vid regeringsskiftet . är antalet 46.Huvudsakligen beror detta pä att antalet personer med assistentuppgifter harökat från 2 under den tidigare regeringens tid till 16 . Det är knappast någon hemlighet, herr talman, attanställningen av personer med assistentuppgifter bl. a. beror på att man frånregeringen sida varit synnerligen aktiv med att försöka stoppa allamöjligheter till läckor från . Man har därför rekryteratassistentpersonal i stor utsträckning från den socialdemokratiska partiorganisationen. Det är naturligt att en ny regering inom ganska vida ramarfår möjlighet att forma ett regeringskansli efter eget huvud. Men vi skall däinte glömma den kritik som riktades i t. ex. socialdemokratisk press mot deborgerliga regeringarna för att de anställde politiskt sakkunniga. tigersamma press när dessas antal ökar under den socialdemokratiskaregeringen och när man börjar, på grundval av politikeravtalet, att anställamänniskor av en helt ny kategori som knappast kunde anses innefattas avpolitikeravtalet då det skrevs . Detta är, heri"talman, värt att notera när vi diskuterar den nya regeringens tillträde ochdess arbetsformer den verkat. Så några ord om lagrådet. Utskottet är på denna punktenhälligt, och den kritik som riktas får betraktas som generell och har intekaraktären av specialadresserade anmärkningar. Det är i sak mycket bestämdauttalanden som utskottet gör, och det är att hoppas att framtida regeringar ochlagråd verkligen tar dessa påpekanden från ad notam. Detär på tvä punkter som det finns anledning att göra detta. För det första: Lagrädsgranskning är huvudregel.Lagrådsgranskning skall helt enkelt ske, om det inte föreligger speciella skäl föratt strunta i detta. Dä är det viktigt att regeringen verkligen anger dessaskäl för . Det får inte bara ske genom slentrianmässiga hänvisningartill tidsbrist eller någonfing liknande. Det måste vara sakskäl i varje enskiltfall, där man anser att lagrådsgranskning icke skall ske. För det andra: S. k. underhandsgranskning måste undvikas.Det innebär att det är orimligt att lagrådet normalt sett börjar granska ettförslag som inte är färdigt. Detta i sin tur innebär att , som skallta ställning till regeringens förslag, ju inte vet vad som är regeringens del ipropositionen och vad som ärlagrådets olika tillägg. Detta är icke en tillfredsställandehandläggningsordning. Man blandar här ihop två olika saker, nämligenregeringens rätt och skyldighet att lägga fram förslag till och denjuridiska granskning som skall ske inom lagrådet. Dessutom, herr talman, vill jag påpeka att de handlingarsom går till lagrådet naturligtvis måste vara offentliga. ledamötermåste ha tillgång till det material som lagrådet har att granska. Enligt min mening finns det anledning för utskottet attvid nästa års granskning göra en noggrann genomgång av lagrådets arbetsformeroch därvid särskilt granska att riktlinjerna i såväl utskottets uttalanden somdet instämmande i dessa, som skedde av justitieministern i kammaren den 21mars, verkligen följs i praktiken. Det finns då också, herr talman, anledningatt återkomma till regeringens handläggning av t. ex. den skogspolitiskapropositionen med de uppenbara brister som massmedia kunde påvisa att den hade.Dessa brister, som sedan följts upp i , bestod exempelvis i att maninte tillgodosåg rimliga offentlighetskrav. Utskottets granskning avser . Vadgäller den nu sittande regeringen omfattar därför utskottets granskning ipraktiken av dess fögderi. Trots den korta tiden har dethunnit inträffa sådana saker som sjabbel med försvarsministerposten, ,nonchalans mot den avgående regeringen vid devalveringen, märkliga metoder närdet gäller de statliga företagens skötsel och anmärkningsvärda uttalanden omdet svenska biståndsprojektet . Det är, herr talman, i sanning en anmärkningsvärd startför regeringen . Allt pekar pä att denna regering och dess medlemmarkommer att bli flitiga gäster i KU så länge regeringen sitter kvar. Jag yrkar bifall till reservation 1. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Gransknings-arbetets omfattning och inriktning, m. m. 5 (): Det har hänt en hel del medkonstitutionsutskottets granskning . Den har i allaavseenden expanderat. När jag för första gängen kunde följagranskningen var själva betänkandet på ett trettiotal sidor, och debatten togett par timmar. Några utfrågningar av statsråd och departementstjänstemänförekom knappast. Arbetet med granskningen tog en mycket begränsad del avutskottets tid i anspråk. Massmediabevakningen var ringa. har granskningsinsatserna i volym och tid mer änfördubblats, kanske tredubblats. Tjänstemän och statsråd, avsuttna ochsittande, passerar i en strid ström genom KU:s sessionssal.Massmediabevakningen är omfattande. Tidningarna skriver t. o. m. ledare om KU:sgranskning, visserligen vanligen rätt syrliga och tillverkade innanKU-betänkandet är klart och offentliggjort, men ändå. Uppmärksamheten är betydande. Väl att märka, den här expansionen i alla avseenden harskett utan att de grundläggande reglerna för granskningen på någotsubstantiellt sätt har ändrats. Det är således praxis som har skenat i yäg. Man kannaturligtvis fråga sig vart den här utvecklingen skall ända. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Gransknings-arbetets omfattning och inriktning, m. m. Någonstansmåste nog en gräns sättas. kan inte bli ettgranskningsorgan för hela aktiebolaget . Det förekommer attfrågor aktuaUseras i utskottsgranskningen därför att de är politiskt men intekonstitutionellt intressanta. De kan t. o. m. tidigare utförligt hasakbehand-lats i andra utskott. Jag tror, herr talman, att det kan bli nödvändigt attåtergå till en något snävare tolkning av utskottets granskningsuppgifter, ävenom jag av skäl som jag inte här har tid att utveckla inte tror att vi helt ochhållet kan återgå till den tidigare ordningen. Av de redovisade granskningsärenden somfaller in under inledningsavsnittet, har jag tänkt att särskilt uppehålla migvid ett par, nämligen regeringsbildningen och regeringens organistion samtlagrådsgranskningen. Det innebär inte att jag anser de övriga ärendenaoviktiga. Så är t. ex. för arbete och noggranna beredning avregeringsförslagen det sena propositionsavlämnandet och den kraftigaanhopningen av proposifioner i slutskedet av ett stort, välkänt ochallvarligt bekymmer. Det finns goda skäl för utskottets återkommande kritikhärvidlag. Regeringen bör göra allt för att få till stånd en bättrespridning av propositionerna, och utskotten bör inte tveka att skjuta sentankomna och komplicerade förslag . I många fall inträffar ingaolyckor vare sig rättsligt eller politiskt, om ett förslag får vila till sigöver sommaren. Problemet är att så många förslag är knutna till budgeten ochför den skull måste tas innan den nya budgeten fastläggs. Jag och partikollegortill mig har i motioner och i ett stort antal kammardebatter framhållit attnågon verkligt rationell arbetsordning i får vi inte förrän vi taritu med de grundläggande problemen i själva uppläggningen av riksdagsäret. Så länge vi har kvar den konstiga ordningen medbudgetförslag och allmän motionstid i mitten av riksdagsåret i stället för attförlägga dessa viktiga akfiviteter fill riksdagsårets början, som man gör ialla andra sansade parlamentariska demokratier, kommer nog att fåleva med dessa besvärliga anhopningsproblem, oavsett vilka regeringar somsitter och vilka ansträngningar som görs. Svårigheterna är så att säga inbyggdai systemet som sådant. Vi har frän sida ännu inte fått någon resonanshos riksdagsmajoriteten för våra reformförslag, vilket jag beklagar. För denmera utförliga argumentationen i dessa frågor hänvisar jag till vad jagupprepade gånger sagt i tidigare debatter. Utskottet hai-granskat handläggningen av ubåtskränkningeni . Om de upprörande - och återkommande - intrången isvenska farvatten finns det förvisso mycket att säga, bl. a. att de strider motalla folkrättsliga principer, och att de går emot alla högtidliga försäkringarom respekt för staters suveränitet som avgivits även från stormakters sida.Allt detta och de implikationer som kränkningarna kan ha är naturligtvisutomordentligt allvarligt. De försvars- och utrikespolitiska aspekterna fallerdock utanför utskottets granskning. Vad utskottet har sett på är således hurregeringarna handlagt kränkningen i Härsfjärden, och härvidlag har utskottetinga anmärkningar att komma med. I allvarliga frågor av det här slaget är detnaturligtvis särskilt viktigt med samråd och information över partigränserna.Utskottet har funnit att den sittande mittenregeringen skötte detta på ettutmärkt sätt. Samrådet fungerade bra, trots att ett regeringsbyte stod fördörren, vilket är värt att notera, eftersom socialdemokraterna nu föreslår enannan ordning för regeringsskifte, en ordning där skulle ställas åtsidan. Vi fick ett regeringsskifte efter valet, ochutskottet har i sedvanlig ordning sett på hur det gick till. Där är att noteraatt de icke socialistiska partierna vid omröstningen om statsminister lade nersina röster och inte röstade emot som statsminister. Därmed brötsmönstret från de socialdemokratiska röstningarna 1976 och 1979, då man röstademot , trots att den parlamentariska situationen och de föregåendeöverläggningarna utpekat som statsminister. Det nu introduceradebeteendet stämmer onekligen bättre med grundlagens intentioner, och det är atthoppas att det blir bestående. Vid granskningen av tidigare regeringsskiften harutskottet enhälligt kunnat konstatera att de nya grundlagsreglerna fungerat påett tillfredsställande sätt. Regeringsskiftena har gått snabbt och smidigt. Iårets betänkande bryts den här enigheten. Socialdemokrater och vpk-are signaleraratt man vill ändra den nu gällande ordningen för att fä en ny statsministerutsedd ännu snabbare. Hänvisningen till en reservation i ett tidigareutredningsbetänkande anger att man menar att talmannen, när valresultatet ärklart - för jag utgår ifrån att man åtminstone vill invänta valresultatet ochinte gå på SIFO-undersökningar - skulle få befogenhet att utse statsminister,innan är samlad. Det innebär således att den sittande talmannen, somf. ö. kanske inte ens är återvald till , ensam skulle bestämma vem somskall bli statsminister. Regeringsbildningen skulle således vara klar innanriksdagen samlas. De viktigaste invändningarna mot en sådan ordning ärsjälvfallet de principiella. sätts ju här åt sidan. Men jag tror attde få dagar det här gäller är nyttiga även ur praktisk synpunkt. Detta gällerinte bara när koalitionsregeringar skall bildas eller när situationen heltallmänt är knepig. Vi säg ju att ingalunda satt med enfärdig regering i rockärmen. Regeringen bildades stötvis. Några påvisbara nackdelar med det nuvarande systemet ärsvåra att se. Vi har ju enligt detta en sittande regering med fullabefogenheter intill dess att den nya träder till. Något vakuum påregeringsposterna blir det således inte. Detta är viktigt att understryka,eftersom det ofta förekommer missuppfattningar och bristande kunskap om enövergångsregerings reella och formella maktbefogenheter. Det är alltså viktigtatt understryka, eftersom det inte alls är givet att regeringsskiften iframtiden alltid kommer att gå så smidigt som . Vi kan bara se påFinland efter det senaste valet. Där tog man på sig för den nyaregeringsbildningen. Såvitt jag kunde finna, och jag följde den finska pressenunder , fanns det inga klagomål över detta. Det mycket viktiga är attförfattningen är sä utformad att den kan Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. fungera ialla lägen och inte bara tillgodoser socialdemokratiska önskemål i speciellalägen. Under de icke socialistiska regeringarnas tid fick vi frånden dåvarande socialisfiska oppositionen höra mycken kritik mot regeringenssätt att organisera sitt arbete. Det är bara att gå tillbaka till protokoll frångranskningsdebatter, så finner man en hel del indignation och darr påoppositionsföreträdarnas röster. Vad man särskilt sköt in sig på var att det dåanställdes några stycken extra i särskilda samordningskanslier för desamverkande partierna. Vad vi nu har fått uppleva är en mycket kraftig expansionav på politiska grunder anställda i kanslihuset. Det är att notera att det intehörts någon kritik från socialdemokrater i kammaren mot detta. Jag skulle intetro att det kommer någon sådan här heller. Annars kunde man ju plockafram något gammalt anförande från tidigare debatter. Det grundläggande motivetför samordningskanslierna var ju att det var flera partier som medverkade iregeringen. Men detta motiv godtogs inte av socialdemokraterna. Dessutom förutskickademan att med en socialdemokratisk regering skulle det bli bättre bullar bakta avfärre kockar. Så blev det inte - varken bättre bullar, och det är en sakför sig, eller färre kockar, och det skall jag gä vidare med här. I denavgående regeringens kansli fanns det - inkl. kabinettssekreteraren - 18statssekreterare. Den nya har skaffat sig 24. I den förra regeringenfanns det 31 s. k. politiskt sakkunniga. I den nu sittande regeringen har detill utgången av februari blivit 46. Ökningen är således, trots att det rör sigom en enpartiregering. Vad säger socialdemokraterna, t. ex.Olle , till detta med hänsyn tagen till av socialdemokraterna tidigaremed sådan hetta framförd kritik mot att det är för mycket folk i kanslihuset?Den slutsats man kan dra av den redovisade personalökningen - och denslutsatsen stämmer med tidigare uttalanden av statsrådet omutredningsväsendets utformning framöver - är att man avser att lägga in sämycket som möjligt av utredningsarbetet inom kanslihusets väggar för att ökaden direkta politiska styrningen. Vi har redan sett mänga exempel pä detta. Jaghar i en tidigare debatt här i kammaren varnat för den avskärmning och dencentralisering som detta kan komma att medföra. Men ideologiskt ligger det juväl i linje med vad man kan förvänta av ett socialistiskt parti. Hur utredningsväsendet ochförberedelsearbetet utformas är naturligtvis av stor betydelse bl. a. förriksdagsarbetet och för oppositionens möjligheter till insyn och påverkan. Detgäller också den med förberedelsearbetet intimt förknippadelagrådsgranskningen. Den är tillkommen för att öka rättskontrollen och för attur juridisk synpunkt se till att motsägelser och inadvertenser, som kanförsvåra en kommande rättstillämpning, i görligaste mån korrigeras redan innanen föreslagen lag blir lag. Men lagrädsgransk-ningen är också av stor betydelseför beredningsarbete, eftersom lagrädsprotokollen inte sä sällanvisar pä brister i föreslagna lagar, brister som i bästa fall i sista hand kanrättas till under riksdagsberedningen. Även tidigare regeringar har syndat motbestiimmelserna om lagrådsgranskning. vilketutskottet haft anledning att påpeka. I en del av dessa fall har dock riksdagengenom utskotten sett till att det blivit lagrädsgranskning. Vad vi upplevde när den socialdemokratiska regeringenträdde till var att man i snabb följd i ett stort antal fall gickförbi lagrådet, trots att det rörde sig om komplicerade och kontroversiellafrågor. Rättelse i har inte gått att fä - det har den socialistiskamajoriteten i utskotten sett fill. I ett par fall där regeringen lämnat över förslagen tilllagrådet har lagrådets kritik varit hård vad gäller den formella förberedelsenav förslagen, vilket har nära samband med vad jag tidigare varit inne pä.Ärendena gällde dels förslaget om tillfällig vinstskatt, dels förslaget omskogskontolag. Jag förutsätter att vi kommer tillbaka till de här lagförslagenvid nästa granskning. Men vad lagrådet hade att anföra här hänger nära sammanmed vad jag sagt om brister i beredningsarbetet i regeringen. , pä ett vad jag känner till unikt sätt, brännmärkte, var att förslageninte utretts och remissbehandlats på sedvanligt sätt. Lagrådet hade, menademan, helt enkelt inte tillräckligt underlag för sin granskning. Detta är, herrtalman, konkreta exempel på vådorna av den kanslihuskoncentration som jagtidigare påtalat i mitt inlägg. Vad gäller lagrädsgranskningen som sådan tar utskottet denhär gången i -enhälligt för övrigt - ganska ordentligt, och jag vill tillprotokollet gärna citera utskottet som säger: "Utskottet vill starktframhålla att när det gäller lagförslag som faller inom det s. k. obligatoriskagranskningsområdet är lagrådsgranskning huvudregel. För undantag frånlagrådsgranskning krävs särskilda skäl. Allmänna hänvisningar till behovet avskyndsamhet får t. ex. inte urholka tillämpningen av huvudregeln." Dettaär en markant uppstramning av tidigare kritik. Det bör regeringen ta till sig.Det kan också i förlängningen ses som en uppmaning till utskott attse till att lagförslag blir lagrådsgranskade om regeringen försummat detta.