prot · G60933 · 1982-12-31 00:00:00 — Vi har sagt i mofionen -och det grundas på rapporter från dem som haft insyn i landet - att man hartolkat vissa yttranden från svensk sida i vissa sammanhang som om vi i Sverigeskulle vara sympatiskt inställda till regimen. Vi är angelägna om att få denuppfattningen motsagd. Jag har fått uppgiften aft dementera det. Vi vill att skall fortsätta göra sitt yttersta föraft humanisera förhållandena. Utskottet utgår från aft så kommer att ske. Jagtackar för det. Jag vill vädja till regeringen att inte försumma sin möjlighetatt påtala brotten mot de mänskliga rätfigheterna i detta fall. Främjande av mänskliga rättigheter AnL 20STURE (): Betänkandet är i princip enhälligt. Denmoderata reservafionen rör problem i utkanten av den centrala frågan "omfrämjande av mänskliga rättigheter", som betänkandets rubrik lyder. Ärendets vikt gör emellertid aft def rimligen infe bör fåpassera kammaren så obemärkt som enhälliga betänkanden annars vänfas göra. Eftersom de behandlade mofionerna främst frågar efter det,uppehåller sig betänkandet i huvudsak vid arbetet på aft förstärka folkrätteninom det här området. Def är angeläget. Men det torde vara så, att ommakthavarna infe har viljan aft vårda mänskliga rättigheter, hjälper bokstäveroch paragrafer inte stort. Betänkandet redovisar hur starkare än de flestaandra länder drivit denna fråga i internationella organ. Det är emellertid intei första hand det som ger oss en stark ställning. Det är att vi själva har enegen tradifion på det här området. Den traditionen går långt fillbaka. Det ärett kristet arv, men def är också en del av skandinavisk urfradifion. Vad harinte def betytt för friheten och öppenheten i def svenska samhället attstormännen aldrig lyckades kuva bönderna. Vårt land behövde inte den typ av kamp för bondefrigörelsesom i övrigt hade att genomlida och som stora delar av världen ännu infekommit igenom. Detta är någonting som vi skall vara tacksamma över. Det kanemellertid också leda till att vi mästrar och inte ser problemens djup hosandra. Jämfört med i , är förhållandena på många håll omänskliga. Detligger då nära tillhands för oss att reagera och att döma. Att värdera land förland, som vi gärna gör, kan ha sina risker. Eftersom vi ändå infe kan fa medalla, kan def lätt uppfattas så aft vi godkänner förhållandena i de länder viinte uttryckligen fördömer. Detta är ett bekymmer också i . Vi behandlarfrämst förhållandena i länder som aktualiserats i motioner. De kan iblandblunda för omänskligheten i vissa länder, men väl se den i andra. Vi skall protestera, men det är en allvarlig sak. Ävenprotester kräver kunskap och eftertanke. Vi kan inte hålla på att angripa allaländer, som på detta område fungerar på ett sätt som inte är acceptabelt föross. Vi nämner i betänkandet att det enligt den senasteårsrapporten från förekommer kränkningar motgrundläggande fri- och rätfigheter i långt över 100 stater. Vi kan inte sysslamed alla, men vi måste ta upp de kränkningar som är särskilt omänskliga ochförnedrande. Exempel på sådana finns i och . Def finns ocksåsärskild anledning att reagera, när ett våldsregemenfe far över och driverutvecklingen fillbaka i ett land som har kommit ett stycke på väg. Exempel pådef är och . Kränkningar av def som vi.uppfattar som mänskligarätfigheter är ofta så förenade med tradition och samhällsliv i etf land, attprotester ufifrån infe blir förstådda. Inte ens revolutionära processer ändrarsjälvklart på def förhållandet. Så går oberördheten inför fattigas lidanden imånga latiname- rikanskaländer säkert fillbaka fill förhållandena under kolonisationens ochindianutrotningarnas fid. När vi stödjer befrielserörelser eller radikala regimer isådana länder får vi etf särskilt ansvar. Där kan vi möjligen påverkaförhållandena genom den upprättade kontakten med de nya ledarna. Det är dåallvarligt, om vi enögt bara ser på dessas program och inte på deras polifik ipraktiken. har under efterkrigsfiden i ökande grad fåttkontakt med länder med annan humanitär tradition än vår. Vår främsta möjlighetatt påverka dem hade varit att medvetet dela med oss av vår tradition. Det harvi infe velat göra. Envetet har vi inbillat oss att en politisk förändringskulle räcka fill. Def finns inte många exempel på att det i sig i längden harförbättrat läget för människor i gemen. När vi sedan med bistånd och på annatsätt fortsatt att stödja dessa regimer, har vi i realiteten ibland accepteraten sådan behandling av människor som borde vara oss främmande. Vi missar attdriva frågan om mänskliga rätfigheter där vi hade haft de bästa möjligheternaatt nå fram. Detta är en av orsakerna fill att def är tvivelaktigt mednuvarande regim-och regeringsinrikfade bistånd. Vi hade kunnat använda def fören påverkan. I stället riskerar vi aft ge ett alibi för kränkningar avmänskliga rättigheter. Om vi skall fortsätta med ett långsikfigf bilateraltbistånd, måste vi välja partner mera efter deras förutsättningar att utvecklalandet som ett öppet samhälle med allas lika rätt fill mänsklig värdighet. Lätmig ta ett exempel. Vår ensidiga satsning på en viss typ av regimer iLafinamerika leder lätt fill uppfattningen, att just de representerar vårtidealsamhälle. Därför är det angeläget att vi här åtminstone balanserar medstöd åt ett land med ett öppet pluralistiskt system, som . Låt oss aldrig blunda för orättfärdigheten.Låt oss protestera där det är särskilt angeläget och meningsfullt, men då medkonsekvens. Låt oss infe under några förutsättningar få ett folk aft tro att vistödjer en regim som bygger på våld och undertryckande av människor, vad den änmå kalla sig. Därmed ber jag, herr falman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Främjande av mänskliga rättigheter Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 Utskottefs hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 76 förreservationen av m. fi. Situationen i , och 14 §Situationen i , och Föredrogs utrikesutskoftetsbetänkande /83:2 om situationen i , och . AnL 21 (vpk); I utrikesufskottets betänkande 1982/83:2behandlas alltså situationen i , och . Vi hade såsent som en längre interpellationsdebatt om detta. Def är litetegendomligt att man har två diskussioner i samma ämne. 1 den debatten tyckte jag att utrikesminister rikfigt klargjorde hur ser på stora ansvar för blodbaden iområdet. Tvärtom, utrikesministern gled i sitt svar undan frågan om hur han sågpå ansvar för situationen i , och . Hanupprepade tidigare ord om aft all ufiändsk inblandning skulleupphöra och insinuerade därmed att de fattiga länderna och Cubaskulle ge omfattande militär hjälp till befrielserörelserna och till befolkningeni de av de inhemska juntorna styrda länderna. Defta gjorde han, trots att ingenkan vara omedveten om att juntornas makt kan bibehåUas endast genomReaganadministrationens omfattande militära stöd, inte bara med gevär ochsådant utan också med helikoptrar, avsedda för ren människoslakt. Han tog i den debatten inte heller ställning till deffaktum att nu arbetar huvudsakligen genom bulvaner. var etfexempel som jag fog upp. Han försökte försvara IDB, trots socialdemokraternastidigare motstånd och trots vetskapen om aft IDB, som ocksåpåpekat, är ensidigt inriktad på just dessa blodbesudlade regimer. Jag vill bara i korthet upprepa vad jag sade, nämligen attregeringens beslut är en politisk ynkedom, etf svek mot arbetarrörelsenssolidaritetstanke och en undfallenhet gentemot krassa kapifalinfressen.Eftersom jag vet att - också han fidigare kritiker av IDB -kommer upp senare i debatten, vill jag passa på tillfället aft fråga honom omdet verkligen kan vara så att hela den socialdemokratiska riksdagsgruppen stårbakom kovändningen, står bakom ynkedomen. Vi får återkomma till IDB. Den berörs ju i och för siginfe i utrikesutskottets betänkanden . Som jag sade tycker vi i övrigt att utrikesutskottetsskrivning är klarare än svar . Def välkomnar vi fränvänsterpartiet kommunisterna. Att sedan väljer att ånyo särskiljasig i denna fråga är inget att förvåna sig över. Deras ensidiga hållning ochuppknyfning fill den ena stormakten framstår allt klarare. Jag tänker alltså infe i första hand uppehålla mig vidsituationen i utan skall ta upp vårt krav på bojkotfåtgärder motChile. I vår motion 1981/82:935 framhåller vi särskilt att för motståndet motden chilenska militärjuntan är den stora enigheten i för solidaritetmed folk av väsenfiig betydelse. Men det krävs att den solidariteten tarsig uttryckinfe bara i ord utan också i handling - på alla områden, infe minst dehandelspolitiska. Vi visar i vår motion på att handel med Chileunder har tredubblats och ökar än mer. En fördubblingskedde t. ex. . har förtrycket ökat, och alltflera rnänniskor har drabbats av den Friedmannska politik som Pinochet-juntansökt föra fill förmån för multinationella storbolag och den rika inhemskabourgeoisien men till nackdel för de breda folklagren, där allt flera leverunder existensminimum och där allt flera barn dör av undernäring. Man försökertysta all opposition, däribland den fackliga, genom att människor kastas ifängelse eller försvinner eller torteras. De krav som vi har fört fram i vår mofion överensstämmermed den plattform som den chilenska landsorganisafionen utarbetat och tillvilken de progressiva krafterna i Unidad Populär har anslufit sig. Utskottettillbakavisar nu våra krav mycket kortfattat. Man hänvisar till fidigareutlåtanden och säger aft grunden skulle vara att en svensk bojkott ärverkningslös, bl. a. till följd av att FN sannolikt infe kommer att besluta ominternafionella bindande akfioner mot . Man säger att de ekonomiskt inteskulle betyda så värst mycket. Men ökningen av handeln med visar att såinte är fallet. Inte minst om går före, kan andra följa efter. Dettaskulle få återverkningar på juntan. Jag skulle vilja fråga utskottefs talesman: har tagits i internationella och andra sammanhang för att få tillstånd en bojkott och isolera mördarregim? Jag skulle också för vpk;s delvilja ta upp just solidaritetsfrågan. Flera betänkanden från utrikesutskottetkommer att behandlas . kommer senare att ta uppkurdernas problem och situafionen i . Det är med besvikelse som jagtvingats konstatera att socialdemokraterna inte längre för en poUtik, sominnebär solidaritet med de förtryckta, med de progressiva krafterna i tredjevärldens länder. Tvärtom, när man läser dessa utskottsbetänkanden, finner manatt SAP i regeringsställning för i stort sett samma polifik som tidigare denborgerliga regeringen. Jag frågar; Vart har SAP:s solidaritetstanke tagitvägen? Situationen i , och AnL 22 JANBERGQVIST (s): har vpk vid olikafillfällen motionerat om bojkott mot och förbud mot kapitalexport dit.Man har inte mofionerat , men praktiskt taget likalydande yrkanden harbehandlats i då och då. har mofionsyrkandena avslagits, ochdet är också vad utskottet föreslår . Skälet är framför allt att en handelsbojkoff, sommofionärerna i första hand tänker sig, strider mot våra internationellaåtaganden i . Dessutom är ensidiga svenska sanktioner av typen förbud motkapitalexport svåra att genomföra och svåra att få verkningsfulla, specielltnär man i FN inte lyckas få ett bredare stöd för själva tanken på att isoleraregimen. Jag yrkarmot denna bakgrund bifall till utskottets hemställan. Nr 33 Men def finns självfallet allanledning att fördöma Chilejunfans brott mot Onsdagenden mänskliga rättigheterna, och vibör på ohka sätt verka i FN och på andra 24november 1982 'i" °'' ' " starkare opinion mot dem. Hit kan manräkna alla realisfiska förslag om åtgärder som kan innebära effektiva internationella påtryckning- Stiuationeni ar mot regimen i . Självfalletbör i och andra internationella organisationerförsöka motarbeta lån till och andra Uruguayoch liknande länder. Vi bör ge ett ökat stöd åt flyktingar. undersökaförutsättningarna att fillsammans med andra länder genomföra en samordnad aktion för aft bistå offren för förtrycket i . Biståndsramenför sådana insatser bör vidgas. Det finns alltså mycket att göra, och det förhållandet attde två motionsyrkanden som vpk här för fram avvisas innebär inte någonpassivitet. yrkar avslag på vpk-kraven tror jag ändå att kanförstå bakgmnden till, så att det inte blir nödvändigt aft utmåla dem somställer sig bakom utskoftsbetänkandet som personer som infe har någon känslaför internationell solidaritet - det lät nästan så ett tag. Jag vill inte föradebatten bort från , utan jag vill försöka fördjupa den. Men för att göradet vill jag nämna ett par länder. Då kan jag konstateraatt ingen i riksdag har kommit på tanken att mofionera omhandelsbojkott och liknande mot , om förbud mot kapitalexport osv.Att inte heller vpk har gjort det måste det finnas goda skäl för. Jag vill mana till en viss eftertanke, för en del av deskäl som är bärande när def gäller de exempel jag nämnde kan också ha betydelsei fallet . Om det i FN infe finns etf starkt stöd för själva tanken på attisolera Chilejuntan, är det väldigt svårt för ett land som attgenomföra en ensidig handelsbojkott. Vi bör i FN och på andra håll försökaskapa opinion för en internationell aktion. Kan vi åstadkomma någonting sådantinom FN:s ram, så är det utmärkt, men man måste förstå att def bästasättet aft börja aktionerna kanske inte är aft införa en ensidig handelsbojkottfrån svensk sida, utan att det kan vara väl så angeläget att vidta en rad andraåtgärder, bl. a. att arbeta i FN för starkare fördömanden av Chilejuntansbrott. AnL 23 (vpk) replik: Det är beklagligt att behöva konstatera attJan använder precis samma debatteknik och också samma argument sommoderaterna brukar bestå oss med. Han gjorde det i slutet av sitt anförande,när han drog in och i debatten, och i början, när hanförsökte försvara def ställningstagande som utskottet har gjort. I detställningstagandet har man använt exakt samma formuleringar som moderaternatidigare har haft när det har gällt en ekonomisk bojkott av . I anförandet framfördes också det man skulle kunna kallaursäkter, dvs. att man på allt sätt skall verka för etf fördömande. Bergqvistin och i resonemanget och sade att man där skulle rösta emot ifrågan om lånen. Men som jag konstaterade i mininterpellationsdebatt med , kan ju ingen vara omedveten om demycket små möjligheter som har när det gäller att påverkaställningstagandena i och i IDB. När det gäller IDB noterar jag f.ö. att inte tog upp frågan om huruvida den socialdemokrafiskariksdagsgruppen verkligen står bakom den kovändning som har gjorts. Det är ett faktum att handeln med har ökat kraftigt.Jan hänvisade fill att vi väckt mofioner i den här frågan ända sedan1973, och def är helt riktigt. Men vi bedömer situationen än allvarligare , just mot bakgrund av den nära nog fördubbling av handeln som har skettunder senare år. Borde inte def oroa och socialdemokraterna? Situationen i , och AnL 24 () replik: Def är mycket som är oroande i utvecklingen iLatinamerika och inte minst i . Jag tycker också att def är allvarligt attdef i FN har blivit svårare att få ett massivt stöd för de resolufioner om etffördömande av brotten mot de mänskliga rättigheterna som har varit medom att arbeta fram. Defta bör leda fill att vi på allt sätt ökaransträngningarna aft få fler och fler länder att ställa upp bakom sådanaaktioner. Men när det gäller frågan om vilken strategi vi skall använda idet.fortsatta solidaritetsarbetet vill jag peka på en viktig skillnad. I frågaom , som nämnde, har vi vidtagit en ensidig svensksanktionsåtgärd genom att anta lagen om förbud mot investeringar i Sydafrikaoch . Jag hoppas att vi skall kunna skärpa denlagen. Det har varit enganska jobbig debatt, och det möter fortfarande motstånd på många håll iSverige när man ställer krav på en skärpning av den svenska sankfionspolifikenmot . Men den stora skillnaden är att när def gäller kravet påisolering av kan vi få ett starkt moraliskt stöd i FN:s ställningstagande.Där finns etf klart uttalande i den riktningen, även om det tyvärr är väldigtfå länder som går från ord fill handling. Men det har i alla fall blivit ettklart genombrott för tanken på isolering av regimen i . När det gäller har de resolutionsförslagom en internationell aktion av sanktionskaraktär mot vilka har funnits ibakgrunden måst dras fillbaka därför att de inte har fått tillräckligt stöd.FN-resolutionen om har fått begränsas fill aft fördöma brotten mot derriänskliga rätfigheterna. Man har inte kunnat ta nästa steg mot en samladinternafionell aktion. Det måste också finnas med när vi i det här sammanhangetutformar en strategi för vår solidaritet. AnL 25 EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: Först vill jag yrka bifall fill denreservation som finns fogad fill utrikesutskoftets betänkande 2,. eftersom jagtidigare inte har gjort det. Jag villta upp det som sade . Jag är helt överens med Situationen i , och honom omdet allvarliga i att det är svårare att driva fram den här typen avresolufioner i FN och aft def är mycket beklagligt. Jag välkomnar också aft detskall bli en skärpning av lagen gentemot . Det tycker jag är bra. Men beträffande strategin skiljer vi oss åt. Vi äruppenbarligen överens om att i FN skall försöka driva fram samma typ avbojkott gentemot som den man har beslutat sig för när det gällerSydafrika. Men vi tycker af t redan nu kan gå längre. Def vi stöder osspå-jag toguppdet i mitt fidigare inlägg- är just CUT:s, landsorganisationens iChile, krav. CUT har ju sagt att det vill ha etf öppet tillbakavisande avjuntans representanter. Man vill ha ett nej till samarbete med diktaturensadministrativa, akademiska och politiska institutioner. CUT vill ha nej tillvarje regeringshjälp, bankhjälp eller lån till diktafuren. Där kommer IDB,och vår medverkan in. Man vill ha ett nej till tekniskt biståndoch total bojkott av all lastning av vapen och ammunition till juntan. Det vi stöder oss på är uttalanden av i mänga fallpartikamrater till och på de organisationer som ingick i UnidadPopulär, innan fog makten. AnL 26 () replik; Def finns anledning att lyssna till de härkraven. har också på olika sätt försökt aft arbeta i den riktningenbeträffande de krav som läste upp. Men när vpk kommer till kammaren är huvudkravet en ensidigsvensk handelsbojkott av . Det är en mycket långtgående åtgärd. Vi harinte ens kommit så långt att vi diskuterar motsvarande när det gällerSydafrika. Där har vi ändå nått längst i detta avseende. Dessutom är det infealldeles ointressant att ett sådant yrkande strider mot våra internationellaförpliktelser. Därför menar jag att den strategi som vpk har valt försolidaritetsar-befet inte är den bästa. Talmannen anmälde aft anhållit att tillprotokollet få antecknat aft hon inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 27INGRID (): Till utrikesutskottets betänkande nr 2 harmoderata ledmöter i utskottet fogat ett särskilt yttrande. Vi har gjort dettasom en uppföljning av den kritik vi tidigare i andra sammanhang har riktat motden del av utrikesministerns tal vid årets generalförsamling i FN som berördeUSA:s agerande i . Situationen i dessa länder är alarmerande. Vi liksom andraär övertygade om nödvändigheten av att motsättningarna i lösesmed fredliga medel och på ett sådant sätt att en demokratisk utveckling föralla dessa länder säkerställs. Jag vill börja med att understryka detta för attinfe få något anfall mot vår inställning fill utvecklingen i . Men ensådan lösning gagnas enligt vår uppfattning infe av ensidiga uttalandenriktade enbart åt ett håll, eftersom därigenom möjligheterna tillöverläggningar och förhandlingar försvåras. Utrikesministern gjorde enligt våruppfattning sig skyldig till sådan ensidighet genom den formulering som fanns italet. Den amerikanska reaktionen uteblev inte heller. Det kan därför finnasskäl aft dels påpeka att def torde vara första gången som avger en sådandirekt reaktion på en svensk utrikesministers tal i FN, dels peka på styrkan ireaktionen. Den amerikanske delegaten Adelman förklarade först att denamerikanska delegationen var chockerad av utrikesministerns uttalanden.Därefter karakteriserade han ett avsnitt i utrikesministerns fal, vilketredovisas i utskottets betänkande, som felaktigt och "obnoxious". Detsenare ordet betyder enligt def svensk-engelska skollexikonef "anstötlig,stötande, förhatlig, avskyvärd och vidrig". Det är knappast tänkbart attuttrycka en reaktion på ett mer kraftfullt sätt, varför det förefallerförvånande att utrikesministern senare påpekat att hans avsikt infe var attstöta sig med den amerikanska regeringen. Adelman tog i repliken också upp den svenska inställningentill mänskliga rätfigheter genom att uttrycka sin oförståelse för det mycketstora svenska stödet till , ett land som så totalt undertrycker sinamedborgares mänskliga rättigheter och som dessutom håller 200 000 soldater iockuperade och 30 000-40 000 i . Han påpekade också det anmärkningsvärdai att utrikesministern i sitt tal infe nämnde ett ord om ryska ubåtars kränkandeav svenska vatten. Givetvis ansåg han aft ensidigheten i utrikesministerns taldärmed förstärktes. Här bör särskilt påpekas de amerikanskainsatserna för att valen i skulle kunna genomföras i den form somskedde. 200 utländska observatörer fillsammans med 800 journalister frän deninternationella pressen fanns närvarande, och inga oegentlighefer har överhuvud taget noterats vid valens genomförande. Att man då från amerikansk sidareagerar starkt mot talet om att hålla vacklande diktaturer under armarna ärförklarligt. Jag har i korthet velat visa på styrkan i denamerikanska reakfionen på utrikesministerns FN-tal och också motivera varför vimoderater tagit avstånd från formuleringarna i talet. har, med vårt - låt vara begränsade - bistånd ochvåra politiska kontakter med de centralamerikanska länderna, ett ansvar för aftutvecklingen i dessa länder skall gagna freden och en demokratisk lösning. Detgäller såväl den oroande situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna i ElSalvador, och som nödvändigheten av att förhindra attväpnade konflikter äventyrar den stabilitet som råder i och CostaRica. Våra möjligheter att agera i den riktningen underlättas infe avförsämrade relationer med en inflytelserik part i de förhandlingar om enfredlig lösning som måste komma till stånd. Situationen i , och Nr 33 AnL 28 () replik: Onsdaeenden Herr talman! reagerar, och sågör också . 24november 1982 P som om def var just detta att en stormaktuttryckt kritik som gav anledning att spä påmed ytterligare krifik. Situationetti ' förekommer en massiv amerikanskinblandning i med ' ' växande militärt stöd,militära rådgivare och militär träning. och kanske finnasanledning att citera vad utrikesministern faktiskt sade i sitt FN-tal: "ICentralamerika har århundraden av förtryck utlöst en revolutionär situation.Det är absurt att påstå att arbetarna, bönderna, studenterna och medelklassen restsig i , och därför att någon utländsk makt bettdem göra def. Däremot är def uppenbart att en utländsk makt. ,spelar en avgörande roll när det gäller aft hålla vacklande diktaturer underarmarna." - Det är ju så. Vi noterar aft har en annanuppfattning. Jag skulle vilja passa på och ta upp också en annan sak. 1moderaternas särskilda yttrande talas det om aft det råder demokratiskstabilitet i och . Det kan stämma när det gäller att man tar in och , som nämndes, visar hur enögdaoch ensidiga är i sin syn. Pä senare tid har armé, som fått kraftigtmilitärt stöd från , upprepade gånger trängt in på salvadoranskt territorium.Som nämndes i debatten deltog 2 000 man från i en operafionfillsammans med den salvadoranska armén i norra . Detta fårmoderaterna till en demokratisk stabilitet i ! Def är avslöjande ochmycket pinsamt. AnL 29 () repHk: Jag noterar att inte berördebakgrunden fill vårt ställningstagande, vilken jag angav vara bl. a. defamerikanska agerandet för att få demokratiska val genomförda i . Detvar mot bakgrund av de ansträngningarna som vi fann anklagelsen från svensksida mot så oberättigad - jag vill gärna säga detta, eftersom göra gällande att det var den amerikanska reaktionen som fått oss attreagera.