prot · G609160 · 1982-12-31 00:00:00 — haft de400 000 nya jobben, skulle arbetslösheten ha varit mindre än med de Nr 160 ungefär 300 000 nya arbetstillfällen som har kommit till under den här Tisdaeen den perioden. Jag skall sä ägna mig åt näringsutskottets betänkande 1982/83:34,som omfattar inte mindre än 45 punkter och behandlar bl. a. Näringspolitikmånga anslagsfrågor inom industridepartementets område. I flertalet fall är nj rn utskottet helt enigt, och det finns ingen anledning att debatten skallhandla om de punkterna. I en viktig fråga är meningarna i utskottet skilda, ochdet gäller verksamheten vid utvecklingsfonderna. För del har vi särskilt i reservation 5poängterat vikten av atf utvecklingsfondernas serviceverksamhet utvecklas ochtill rimlig kostnad blir fillgänglig framför allt för de nystartade företagen.Denna fråga tar vi också upp i reservation 5 i näringsutskotfets betänkande nr35. Vad nystartade företag tycks vara i stort behov av är bl. a. en godbokföringsservice, skatterådgivning och god information om de regler som gällerför företagande, regler som anger såväl rätfigheter som skyldigheter. Vi icentern anser att en god service pä dessa områden till nystartade företag haren sådan gynnsam effekt på det framtida resultatet för företagen att en visssubventionering bör övervägas. Vi i anser det också viktigt atf det finns enlyhördhet för de synpunkter som kommer från företagarhåll angående förenklingaroch effektiviseringar av fondernas verksamhet. Lika viktigt är det attsainarbetef mellan företagarorganisationerna och fonderna är gott, så att allt dubbelarbetekan undvikas. Något av en huvudfråga för demokratin i fondernasverksamhet är styrelsens sammansättning och valet av styrelse. har ändasedan fondernas fillkomst 1978 hävdat att styrelsen skall vara politiskt valdoch att styrelsen skall kunna ställas till svars i allmänna val. harvi kraftfullt betonat vikten av att i styrelsen finns både omfattande kunskapoch erfarenhet från företagande och facklig verksamhet. Vi kan absolut inteacceptera korporativa inslag i styrelsen. Fondernas anknytning till landstingen är ytterligare ettmofiv för att hela styrelsen skall väljas demokratiskt av landsfingen.Socialdemokraternas inställning på denna punkt är djupt oroande, ochindustriministerns uttalande om att avtalen med landstingen skall sägas upp ochomförhandlas med målsättningen att införa korporativa inslag i styrelsen,kommer vi att på allt sätt motarbeta. Utskottets uppskattade ordförande tyckeratt det låter illa med korporativa inslag, och han försöker här framställasaken som om detta närmast skulle vara en missfirmelse av en rad finaorganisationer som SHIO, SIF osv. Så är inte fallet. En sak kan vara mycketbra, men den skall ha rätt plats. Jag skall försöka beskriva detta. Om får ett hår i smöret, då påstår han atthåret är en förorening. Om han däremot fär smör i håret säger han med samma bestämdhet att smöret är en förorening. Men om vi tittar på smöret pä en 29 Näringspolitik, m. m. smörgås, anser vi att det är en mycket förnämlig produkt.Ett vackert hår har vi väl ofta njutit av. Alltså: Varje sak pä rätt plats, däkommer det till sin rätt och fyller avsedd funkfion. Med defta yrkar jag bifall tillreservationerna 5 och 6 i betänkande 34 och reservation 5 i betänkande 35. Regeringen har på ett påtagligt sätt låtit verksamheteninom departementet svälla ut. Under rubriken och liknande organ sombekostas av kommiftéanslaget sker en ganska okontrollerad utökning avdepartementefs löpande verksamhet. Detta anser vi i vara en ickeönskvärd utveckling och hävdar att regeringen bör inleda enavveckling av branschråden och redovisa för riksdagenefter vilken plan denna avveckling kan ske. vill emellerfid inte förorda en sänkning avkommiftéanslaget som går ut över ERU:s verksamhet. Däremot anser vi detsjälvklart att regeringen mycket målmedvetet skall tillvarata övrigamöjligheter till besparingar. Vi avstår från att precisera besparingarna tillvisst belopp, men förutsätter att regeringens besparingsarbete kommer tillsynes i betydande reservationer på anslaget vid budgetårets utgång. Jag yrkarmed detta bifall till reservationerna 1 och 3 i betänkande 34. Hantverket är enligt mening en alltför dåligtutnyttjad resurs i det svenska samhället. sysselsätts ca 230 000 personeri hantverksyrken och inom hemslöjden. Ett livskraftigt hantverk är en viktigbas för startande och utveckling av nya småföretag. förordar atfomedelbara åtgärder skall vidtas från statens sida för atf förstärka effekternaav de insatser som olika myndigheter och organisationer gör pä hantverksområdet. Enligt förslag av förre centerriksdagsmannen bör det inrättas en statlig hantverksnämnd som ges en självständigställning som beslutande organ och erhåller resurser för framåtsyftandeinsatser, såsom inventeringar och utredningar inom sitt verksamhetsområde. /84 bör 4,2 miljoner anvisas för nämndens verksamhet. Därmedyrkar jag bifall till reservation 8. Regeringen vill utöka anslaget till branschfrämjandeåtgärder. anser infe att det finns tillräckligt starka skäl för detta.Det kan inte vara regeringens sak att utpeka vissa företag inom enicke-krisdrabbad bransch som framtidsförefag och gynna dessa men inte andraföretag i branschen. Vi i vill poängtera atf de omvärldsanalyser ochandra utredningsinsatser som det föreslagna utökade branschprogrammet bl. a.skulle omfatta likaväl kan ske inom ramen för industriverkets ordinarieutredningsverksamhet. ställningstagande innebär att vi yrkar bifalltill reservation 13 och till ett anslag för branschfrämjande åtgärder som är 5milj. lägre än vad regeringen föreslär. Jag vill också något kommentera en delmoderata reservafioner. vill starkt begränsa utvecklingsfondernasverksamhet. Anslaget fill service och administration föresläs minska med 10milj. kr., och 50 milj. kr. av ränte- och amorteringsmedel skall drasin till staten. När det gäller utvecklingsfonderna är det infe fråga om devanliga, oprecisa, kamerala moderata prutningarna. Här har prutningarna denomfattningen att de på ett påtagligt sätt kommer att påverka fondernasverksamhet och utläningsmöjlighefer. Utvecklingsfondernas verksamhet har stor betydelse för desmå företagen. har, som jag fidigare nämnt i denna debatt, bedömtfondernas serviceverksamhet som mycket värdefull speciellt för nystartadeföretag. Både de kraftiga nedskärningarna av fondernas resurser och deavgiftshöjningar som föreslår kommer att få betydande negativaeffekter för ett decentraliserat småföretagande. Jag beklagar att moderaternaså litet beaktar småföretagens intresse. talade i sitt anförande tidigare omovänliga handlingar mot småföretagen, och det är en rubrik som mycket väl stämmerin på handlande vad gäller utvecklingsfonderna. Ett litet kors i taket skulle man kanske sätta närmoderaterna plussar på 10 miljoner i fråga om räntesubventioner förexportkrediter. Visst finns det vissa skäl för denna höjning, men vägt motprutningarna gentemot utvecklingsfonderna så känns det fel. Helt klart är det iförsta hand de stora företagens intressen som här företräder. Kanske är det något av en lustighet som moderaternapresterar i sin generella spariver, när de i reservation 17 föreslår prutningarpå utgifter som inte är beslutade. har också en rad synpunkter på STU:sverksamhet. Det skulle vara intressant om den moderate företrädaren något kundeförtydliga dessa synpunkter. Man sägeri reservation 18: "Det kanemellertid vara svårt för STU atf rätt bedöma på vilka forskningsområdenfinansiella stödåtgärder gör störst nytta. STU:s verksamhet skulle enligtutskottets mening" - dvs. enligt moderat mening - "därför vinna på ennärmare anknytning till vetenskapliga institutioner och industriell kompetensutanför STU." Vill knyta STU härdare till universitet ochhögskolor? Kan detta i sä fall förenas med en härdare bindning till industrin?Jag ställer dessa frågor eftersom jag gör den bedömningen att det ligger ettvärde i STU:s fria ställning öch anser att hårdare bindningar skulle medförauppenbara risker för sämre resursutnyttjande. vill jag bara med anledning av folkpartiefsreservation nr 19 poängtera atf informationsteknologi är ett mycket prioriteratområde i STU:s kommande treärsplan. Reservationen slår in vidöppna dörrar.Detta vill jag ha sagt bara för att stryka under ett sakförhållande som ävenframgår av utskoftsbetänkandet. Näringspolitik, m. m. Anf.22 () replik: Jag är inte helt övertygad om vad som är smöroch vad som är hår i blandning. Branschråden har inte utökats under den socialdemokratiskaregeringsperioden. Däremot har två branschråd avvecklats av den nuvarandeindustriministern - och de infördes ju på den gamla regeringens tid. Nr 160 Anf. 23 () replik; Tisdagenden Herr falman! Jag blev något förvånad när säger atf 31 maj1983 icke är vänliga motsmåföretagarna. igenom våra mofioner - speciellt vår partimotion och vår kommittémotion - Näringspolitik kommer han att få en uttömmandekartläggning beträffande vad modera- terna tycker i dessa frågor. Detfinns infe något parti som för en mera småföretagsvänligpolitik än moderata samlingspartiet. Jag vill också säga att när det handlar omutvecklingsfonderna anser vi att kreditgivningen till näringslivet mycket väloch i första hand kan handhas av kreditinstituten. Vi menar också att manbeträffande rådgivning och konsultinsatser skall ta betalt för de tjänsterna.Man skall inte i onödan konkurrera ut en hel del mindre företag som bedriversådan här verksamhet. Frågorna kring STU kommer min partikollega atf beröra i sitt inlägg. Kontentan av anförande är atf han infe harläst på läxan. Jag rekommenderar honom att noga ta del av vad anseri näringspolifiken, speciellt när det gäller att hantera frågor som rörsmåföretagsamheten. 24 () replik: Låt mig till säga: Låt SHIOrepresentera smöret och SIF håret, båda mycket förnämliga organisationer varoch en pä sitt verksamhetsområde. Men låt oss vara överens om att de infe börblandas in i en demokrafiskt vald styrelse. Då tycker jag att bilden borde varaganska lättförståelig. Därmed har jag markerat min stora uppskattning av dessaorganisafioner. Det jag vänder mig emot är att försöker att fåvår inställning när det gäller styrelsevalet fill utvecklingsfonderna att se utsom en missaktning mot organisationerna. Sä är icke fallet. Till ; jag gjorde liksom en begränsning till det aktuella betänkandet. Jag skall villigterkänna att jag infe i fråga om varje kommatecken har studerat alla moderatamotioner m. m. Men det ni åskådliggör i detta betänkande hävdar jag är en bratext under rubriken handling mot småföretagen. 25 () replik: Om man avger ett sä generellt omdöme som IvarFranzén gjorde om moderat näringspolifik och om vår inriktning i småföretagarfrågor,har man skyldighet att sätta sig in i vad vårt parti verkligen vill och kan-inte bara utgå ifrån en enstaka fråga som tagits upp i ett betänkande. Manskall vara litet aktsam innan man för fram sädana här allmänna synpunkter.Därför manar jag att läsa igenom motionerna, innanhan tar fill orda på sätt som har skett. 26 () replik: Låt mig bara konstatera att i och med sittinlägg nu erkänner att ställningstagande vad gällerutvecklingsfonderna, såsom det beskrivs i betänkande 34, är en ovänlighandling mot småföretagen. Talmannen anmälde atf ErikHovhammar anhållit atf till protokollet få antecknat atf han inte ägde rätttill ytterligare replik. Näringspolitik, m. m. Anf.27 (): Jag har för avsikt att vid behandlingen av dehär två betänkandena från näringsufskottet om näringspolitiken och om anslagetinom industridepartementets område diskutera exportkrediterna ochutvecklingsfonderna. Det blir min partikollega som kommer att taupp frågorna om STU. Först vill jag göra några mer allmänna reflexioner. Jagbeklagar att sädana vikfiga frågor som vi just nu behandlar tas upp underriksmötets . På det sättet blir den fillgängliga fiden väldigt knappoch medger inte den fördjupade debatt i en vidare krets som skulle vara avintresse när det gäller en sä väsenflig fråga som näringspolifiken. Vi kan konstatera att den klassiska industripolitiken somsyftat till atf upprätthälla konkurrens på marknaderna och som haft ett klartinslag av ett kollekfivt skattefinansierat stöd till vissa industriellautvecklingsprojekt har kommit i skymundan. I stället har vi fått en mycketomfattande flora av statliga subventioner, statliga direkta kapitalinsatser ochstatliga förefagsre-konstruktioner i företag som knappast har framfiden försig. Under trycket av akuta händelser och en medveten socialiseringspolitikfrän socialdemokraternas sida har marknadsekonomins spelregler luckrats upp.En stor del av marknadens normala funkfioner har ersatts av politiska beslut. Det är tyvärr bara att konstatera att ochdepartementen infe allfid sitter inne med den kompetens som gör dem väl lämpadeatf generera affärsidéer eller göra investeringar. Det finns en stor risk föratt alla de projekt som genereras i den politiska beslutsprocessen normalt haren lägre lönsamhet än de som genereras i marknaden. Det är därförutomordentligt vikfigt att industripolitiken ånyo länkas in i den ekonomiskapolifiken och ges fasta och långsiktiga spelregler. De politiska beslut somskall vara bevis pä politisk dådkraft - eller vad vi skall kalla det - visarsig i tillkomsten av industriverk, investeringsbank och en fjärde AP-fond. Närdessa inifiafiv visade sig otillräckliga, fortsatte man i rask takt att beslutaom etablerings-bolag, utvecklingsfonder, utvecklingsbolag, regionalainvestmentbolag och statliga handelshus. När de politiska förväntningarna inteheller efter dessa satsningar har uppfyllts, vänder man blickarna motlöntagarfonder och kanske strukturfonder som den stora lösningen, ett Columbiägg. Det finns en tendens att de gamla bildade instituten byråkrafiseras ochväxer av egen kraft, som man från den politiska sidan ständigt harlust att skapa nya institut. Det är på det vi känner igen den socialdemokrafiska 3 protokoll 1982/83:160 Nr 160 näringspolifiken med dessbeklagliga selektiva inslag. Tisdagenden lär kan det inte fortsätta. I enintervju i en av våra stora dagstidningar 31 maj1983 f*" sadeHarry Schein: "Jag känner När han fick budet av att bli landets förste Näringspolitik industriminister avrådde jag honomfaktiskt." - "Varför det?" "Jag fattaraldrig och har aldrig fattat vad en industriminister Industridepartementet saknar den kompefens som behövs för attindustriministern skall kunna leka förefagsdokfor som gjorde. "Jag skulle nog gärna vilja inkludera även vår nuvarande industriminister i denbeskrivningen. Han är inte särskilt mycket sämre att leka företagsdoktor änNils Åsling var. inställning är ganska signifikativ förpersoner som har erfarenhet av företagandet, och den erfarenheten kan man intefrånta . När det gäller utredningen om industriverk kan mankonstatera att omsättningen pä personal är stor. Den saknar erfarenhet frånföretagssektorn, den ser mest tjänsterna inom industriverk som en utbildningoch som en start på en karriär. Det är inte sä som industriverk skall bedrivas- om de nu skall bedrivas. Nej, för industripolitiken behövs fasta spelregler.Det gäller framför allt att hindra att vi uppnår politiska tvångssituationersom leder till ekonomiskt ineffektiva lösningar. Frän moderata samlingspartiefs sida gör vi därför gällandeatt industriverket inte behövs, inte heller utvecklingsfonder om vi låtermarknaden råda. Då ser marknaden själv fill att förse oss med den kompetens ochde varor och tjänster som vi efterfrågar. Därefter tänkte jag gå över på frågan omexportkrediter. Från moderat sida beklagar vi i vår partimofion att regeringeninte har insett värdet av exportkrediter i hela dess vidd. Att ovanpå deninternationellt överenskomna räntan, concensusräntan, lägga en halv procentfördyrar exporten och gör det svårt för företag att hävda sig i deninternationella konkurrensen, där marginalerna är synnerligen småoch där exportkrediter, som vi vet, utgör ett väsentligt inslag i konkurrensen. 67 miljarder av svensk export har skett med SEK-krediterunder /82. Den exporten skulle sannolikt inte ha kommit tillstånd utan dessa krediter. Därför bör man kanske ändå notera att de fordringarsom fortfarande finns är på bara . Den SEK-sfödda exporten bidrar också till en betydandesysselsättning för exportföretagen i . Så länge man internationellttillämpar den här formen av subventionering är vi från moderat håll beredda attstödja verksamheten. Uppfattningen från socialdemokraternas sida att devalveringenändå skulle ha skapat fillräckliga exportfördelar delar vi infe. Därför bör viframöver fillämpa de internationellt överenskomna räntesatserna. Regeringensförslag i det här avseendet bör alltså avvisas. Sverigekan nu också ge blandade krediter, krediter med visststatligt gävoinnehåll, till . 34 heten in, och även regeringen.Gåvodelen i krediten kan belastas bistånds- anslaget.Frän moderat sida anser vi det motiverat att även övriga kostnader Nr 160 som har med krediterna till atf göra påförs bisfåndsanslagen. den Konstaterade kreditförluster är också sådant som ganska naturligt bör 31maj 1983 belasta biståndsanslagen. På det här sättet kan vi enligt moderat mening utan någrasom helst Näringspolitik konsekvenser dra ned det statliga anslaget närdet gäller exportkrediter med /. . 20 miljoner, vilket vi också geruttryck för i en av våra reservationer. När det sedan gäller utvecklingsfonderna ochnäringsutskotfets behandling av dessa har jag följande kommentarer. Utvecklingsfonderna skall enligt sina statuter verka förfortsatt utveckling av länens näringsliv och ge ökade möjligheter till tryggsysselsättning pä grundval av samhällets industri-, regional- ochsysselsättningspolitik. Den politiska grundvalen för utvecklingsfonderna äralltså klar - fonderna prioriterar i första hand sysselsättning. Att de mindre företagen har svårigheter är i och för sigingenting speciellt för - det är snarare en internationell företeelse.Utvecklingen har dock varit klart mera accentuerad i än i andra länder,dels beroende på socialdemokraternas utpräglat storföretagarvänliga skatte- ochnäringspolitik, dels på grund av den fackliga rörelsens åtgärder. Facket harbenhårt tvingat in mindre företag i samma mönster som man påtvingatstorföretagen, och därmed har hela tyngden av de senaste decenniernaslagstiftningsflod drabbat småföretagen, som oftast var för sig inte har varesig resurser eller kunskaper att handskas med de nya juridiska ochkollektivavtalsmässiga komplikationerna. Det är alltså i väsenflig grad, herr falman, politikernasåtgärder, förstärkta av den fackliga rörelsens polifik, som lett till desvårigheter som politikerna velat avhjälpa genom aff inrätta utvecklingsfonder.Det är en av anledningarna fill att vi från moderat sida är skeptiska tillutvecklingsfonderna. För vår del ifrågasätter vi om det inte vore bättre att istället för att ge hjälp frän utvecklingsfonderna göra det lättare försmåföretagsamheten genom atf gä djupare och åstadkomma ändringar i de regleroch förutsättningar som just har förorsakat svårigheterna. Låt oss sedan se pä fonderna och deras kreditgivning!Meningen är atf fonderna skall kunna acceptera större risker än vad bankernaenligt banklagen kan tillåta. Det finns naturligtvis en uppenbar risk attfondernas intåg på marknaden gör bankerna mera obenägna att ta de störstariskerna. Det vore enligt min mening naturligt, om man försöker skyffla över demest riskfyllda krediterna pä utvecklingsfonderna. Sädana tendenser kan otvivelaktigtredan spåras, även om det är stora skillnader mellan bankerna. På lång sikt kanman utan tvivel utgå från atf verkligheten blir sådan, eftersom detta vore ennaturlig anpassning fill marknadsförutsättningarna för bankerna. Om så blirfallet, är det ju möjligt atf fondernas tillkomst och expansion i själva verketinte tillför företagen något nettotillskott av krediter. Fondernas fillskottmotsvarar vad bankerna drar tillbaka. Den polifik som har förts - infe minstnär det gäller löntagarfonderna - har medfört att nästan all riskfylld finansiering alltmer 35 Nr 160 kommer atf övergå fill atf lösasgenom kreditgivning i institutionella former. Tisdagenden Eftersom man har velat stimulera nyföretagsamhet och utveckling av redan 31 maj1983 existerande, har villkoren varitlätta. Samhällets intåg på marknaden med olika grader av riskfylld finansiering Näringspolitik påverkar marknaden så atttillgängen på verkligt riskvilligt kapital minskar. fyi ffi Det riskvilliga kapitalet söker sigtill andra sektorer. Det mest allvarliga med institutionaliseratriskkapital är troligen atf den mindre företagsamheten på defta sätt går misteom inte bara värdefullt tillskott av kapital utan även värdefullföretagarerfarenhef och kompefens. Inget samhällsinsfitut i världen, oavsett hur mycketresurser och kompefens det ges, kan ersätta ägarinsatsen och ägarintresset.Frän moderat sida har vi därför i våra mofioner yrkat på attutvecklingsfondernas kreditgivning successivt skall avvecklas. Redan dettabudgetår skall således fonderna från sina erhållna amorteringar kunna återlämna50 milj. kr. Utvecklingsfonderna utför vid sidan av sinkreditförmedling också prestationer av konsult karaktär ät företagen utan attdebitera tjänsterna eller med låg debitering, vilket leder fill en snedvridningav konkurrensen. Fristående konsulter och andra serviceföretag fär svårt attverka jämsides med fonderna, därför atf företagarna har vant sig vid att fådessa tjänster gratis. Det går möjligen atf acceptera detta sysfem istorstadsregionerna, där konsulternas och fondernas marknad ändock kan tänkasvara så stor att båda parter kan existera. Men ute i de mera företagsglesaregionerna ges ingen möjlighet för fristående konsulter att etablera sig. Detvärdefulla komplement som konsulterna utgör för att få en bra företagarmiljögår dessa regioner miste om. Under 1970-falets första hälft har vi kunnatse hur små familjeföretag köpts upp av stora koncerner. Den tekniskautvecklingen, konstruktionssidan och marknadsföringen har man fört över fillkoncernens huvudkontor i storstadsregionen. Vad leder detta fill? Jo, enutarmning av den kompetenta arbetskraften ute i bygderna. Därför upplever jagdet såsom mycket angeläget att utvecklingsfonderna mera köper konsulttjänsteroch skapar en marknad för konsulter än själva anställer unga relafivt oerfarnapersoner för att ge företagen råd. Med defta, herr falman, yrkar jag bifall till de moderatareservationerna i näringsutskoftets betänkanden 34 och 35. 28 () replik: klagade, på ett förmoderater för all del relativt känt sätt, över en serie förhållanden. Men detvar förhållanden som fanns och som frodades på den fid vi hade borgerligregering här i landet. Delar man uppfattning, mäste manfråga sig: Vad gjorde de borgerliga egentligen under sina sex regeringsår? antydde vidare att vi har ungefär sammatyp av förefagsdokfor nu som före regeringsskiftet. Men så är det inte alls.Som bekant är doktor akutmottagning stängd. Den företagsdoktor vi har36 nu har helt andra arbetsmetoder, som har märkt. Det är inte doktorns fel om patienten är sjuk. 29 () replik: Jag delar i viss mån när det gäller funderingarna kring vad som åstadkoms efter 1976.Men hade det varit så atf och - kanske i synnerhet- insett hur marknadsekonomin egentligen fungerar, tror jag atf derasinställning hade varit en helt annan än den som kom till uttryck i IvarFranzéns inlägg . Däremot delar jag inte uppfattning när detgäller akutmottagning. Det som vår nuvarande industriministerunder de fä månaderna hitintills har gjort är ju att lämna ut 13 miljarderkronor i subventioner fill olika företag. Är inte det en form avakutmottagning? Eller har infe problemen inom de branscher det gäller varit avakut karaktär? Näringspolitik, m. m. 30LARS (): Vore det så enkelt atf vackra ord om detsvenska näringslivet kunde lösa dess många problem, så hade vi ingabekymmer. Men allt det riktiga och positiva som sägs följs tyvärr inte avhandling i samma anda och riktning - tvärtom. Någon har träffande sagt atf ideologiska låsningar hindraridealiska lösningar.