prot · G60953 · 1982-12-31 00:00:00 — Genom skatteomläggningaccelererade utvecklingen i fråga om höga marginalskatter, somarbetsgivaravgifterna steg kraftigt. Skattetrycket kom under 1970-falet upptill en sådan nivå aft det tillsammans med utformningen av skattesystemet fickförödande effekter för samhällsekonomin. Genom de höga marginalskatterna tvangs löntagarna aftkräva höga bruttolöneökningar, även med hänsyn tagen fill de skatteomläggningarsom gjordes näsfan . De storalöneökningarna ledde till ökade kostnader för företagen. Näringslivetskostnader ökade fill följd av de kraffigt höjda arbetsgivaravgifterna.Därigenom försvagades vårt näringslivs konkurrenskraft dramatiskt. Def skapade,tillsammans med den ohämmade offentliga utgiftsexpansionen, fill stor del våranuvarande ekonomiska problem. Genom att behållningen av inkomstökningar efter skatt blevså liten ledde de höga marginalskatterna till en minskad arbetsvilja, ökad lusttill deltidsarbete och mer arbetsbyte och s. k. svart arbete. Det var infe så länge sedan som det redovisades imassmedia att tennisstjärnan övervägde aft bosätta sig utanförSverige för atf undgå de kraftiga marginalskafteeffekterna på sinatennisinkomsfer. Redan tidigare fanns andra exempel på idrottsutövare som hadeflyttat utomlands för aft undgå den svenska beskattningens effekter. Vad som inte har fått så mycket offentlighet men som är änallvarligare för vårt samhälle är atf också många vetenskapsmän och tekniker,bl. a. mot bakgrund av vårt skattesystem, har flyttat utomlands. Därigenom gårvi miste om en forskning som skulle kunna vara till gagn för det svenskanäringslivet och därmed för hela def svenska samhället. I och med den borgerliga valsegern 1976 bromsadesutvecklingen mot ett allt högre skattetryck upp. Skattetrycket var i stort settoförändrat . Marginalskatterna sänktes något men tyvärr infetillräckligt mycket. Etf inflationsskydd för inkomstskatteskalan infördes,vilket innebar atf inflationen infe längre kunde smyghöja skatten. lade den dåvarande trepartiregeringenfram ett ekonomiskt handlingsprogram som också innebar en rejäl skattereformmed kraftigt sänkta marginalskatter. Det handlingsprogrammet genomfördesemellertid infe. I stället träffades en uppgörelse mellansocialdemokraterna och mittenpartierna om skaftepolitiken. En del, bådeenskilda och partier, trodde tydligen då att socialdemokraterna hade ändratattityd till skattepolitiken. Så var det uppenbarligen inte. SkattepoUtikens utformning är av avgörandebetydelse för att vi skall kunna återvinna balans i den svenskasamhällsekonomin. Den av socialdemokraterna förda skattepolitiken under 1960-och 1970-talen är en av huvudorsakerna till obalansen i den svenska ekonomin.Detta har vidimerats bl. a. av och en mängd fristående ekonomer. Man hade därför kunnat vänta sig att den nyasocialdemokratiska regeringen i sin regeringsförklaring klart skulle redovisahur skattepolitiken skulle utformas för att kunna bidra fill samhällsekonomiskbalans. Och def finns faktiskt, herr falman, i regeringsförklaringen en meningom den skaftepolitik som man avser aft föra: "Vissa skatter kommer aftbehöva höjas." Detta är i sanning ett blygsamt konstaterande. Momsenskall höjas med . En nylöneskatt, som kallas löneavgift, på införs. Arbetsgivaravgiftenför arbetslöshetsförsäkringen höjs . Enspeciell skaft på vattenkraft införs. Förmögenhetsskaften skall skärpas, liksom arvs- ochgåvobeskaftning-en. En nyskaft på videobandspelare införs. En hyreshusskatt, som kallas hyreshusavgift, införs. Detär tydligen så, att socialdemokraterna nu själva inser aft beskattningens höjdbörjar bli oroväckande, och därför börjar de i stället kalla reella, vanligaskatter för avgifter. Inflationsskyddeti den stafiiga skatteskalan urholkas. Utdelningsskaft för akfier införs, men fas infe ut förränutdelningarna utbetalas . Rättenfill underskotfsavdrag begränsas. Den indexreglerade särskilda skattereduktionen har tagitsbort, vilket ger skafteskärpning 1983. Skatteredukfionen för akfieutdelningar slopas ochskattereduktionen för skattesparandef sänks. Dessutom höjs vissa andra skatter och avgifter. har vi fått ett nytt exempel, eftersom tobaksskatten efter nya nattligaöverläggningar på socialdemokrafiskf håll skall höjas. Defta är tydligen vad socialdemokraterna menade med att"vissa skatter kommer att behöva höjas" - som man skrev iregeringsförklaringen. Sammanlagt höjs våra skatter med nästan 13 miljarderkronor - och då har jag dragit från de skattesänkningar som föreslagits i vadgäller marginalskat- Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. terna,fackföreningavgifterna och det förlängda invesferingsavdraget. Slår man ut detta belopp på de enskilda hushållen iSverige, blir det i genomsnitt en skaftehöjning på . Av dessa skattehöjningar svarar skatteuppgörelsen, som juskulle ha lett fill etf oförändrat skattetryck 1983, för iskatteskärpning. Den underbara nattens skatteuppgörelse, som skulle varagrunden för 1980-talets skattepolifik, har därmed kollapsat. Frågan är om intesocialdemokraterna, eller åtminstone vissa socialdemokrater, egentligen ärfill freds med detta. De marginalskattesänkningar som utlovats urholkas avsevärtgenom inflafionens verkningar och genom de höjda kommunalskatter som blirföljden av de pålagor som regeringen lägger på kommunerna i form av skatter ochannat. Man lovade ju i skatteuppgörelsen aft skattereformenskulle leda till atf av de heltidsarbetande skulle ha högst 50 %marginalskatt 1985. På grund av det beslut om skatteuppgörelse som fattades ivåras, som socialdemokraterna står bakom, och genom inflationen och höjningenav kommunalskatterna som blir följden av den socialdemokratiska politiken,kommer i stället av de heltidsarbetande att ha imarginalskaft 1985. Det svänger ibland snabbt i polifiken. Jag kan egenfiigen iErik ställe svara att med nuvarande polifik på skatteområdet kommersocialdemokraterna infe aft kunna stå fast vid löftet atf av dehelfidsarbetande skall ha högst i marginalskatt. Vidare kommer den gräns där den s. k. avdragsbegränsningensätter in atf bli ca . priser i stället för, som avsen var,ca . Det innebär att ännu fier skattebetalare kommer aft drabbas avavdragsbegränsningen. De negafiva effekter av avdragsbegränsningen som påtaladesi samband med remissbehandlingen av förslaget fill skatteomläggning kommeralltså aft slå ännu hårdare och drabba ännu fler. Dessutom förhåller det sig så, atf den som har storafillgångar lättare kommer att kunna undgå avdragsbegränsningens följder.Drabbade blir i första hand löntagare, vilkas inkomster ligger över den s. k.brytpunkten, som alltså sänks , och som har underskottsavdraggenom atf vederbörande satsat på nyföretagande eller har eget hem, framför allti de expansiva tätorterna. Aft skatteuppgörelsen innebär att inflafionsskyddeturholkas och atf löneskatten skall höjas även leder till höjdskaft båda dessa år. 1984 höjs skatterna genom skafteuppgörelsen med ca 7miljarder kronor och 1985 med ca , med rimligainflationsantaganden mot bakgrund av den devalveringspolitik somsocialdemokraterna f. n. för. Jag förutsätter också att den höjda löneskatten, ienlighet med erfarenheterna från 1970-falets början, inte avräknas vidavtalsförhandlingarna. Men även om det helt osannolika skulle inträffa aft defskulle bli en avräkning,stiger skatterna med flera miljarder till följd av def urholkadeinflafionsskyddet. Den sammanlagda notan av skatteomläggningens ,1983-1985, blir alltså en skattehöjning på 15-16 miljarder kronor.Marginalskatfesänkningarna urholkas innan de ens fåft chans aft verka, flerdrabbas av avdragsbegränsningen och kostnaderna för vårt näringsliv stiger. Påså vis motverkas den ekonomiska tillväxten i - och tillväxten är detenda som verkligen kan ge oss möjlighet atf bibehålla vår välfärd ochhjälpa de människor som har det svårt i samhället. behöver en skattepolitik som syftar till ensystematisk sänkning av skattetrycket i enlighet med det gemensamma borgerligauttalandet i finansutskottets betänkande här i och dessutomlägre marginalskatter. Def förutsätter i sin fur ett verkligt inflafionsskyddav skatteskalan, liksom atf de kommunala skatterna inte höjs. Vi moderater ärberedda atf föra en sådan politik och den redovisas också i våra reservafioner.Med det fullföljer vi den politik som den dåvarande trepartiregeringenredovisade . begärde i sitt anförande tidigare i debattenatt man skulle anpassa det begränsade inflationsskyddet fill inflationensstorlek. Jag kan inte förstå annat än att därmed menar aft man börha etf fullt inflationsskydd. Jag tycker att det är bra. Det går alldelesutmärkt att och ansluter sig till de moderatareservationerna nu och också , sä kan man klara den situationen.Då får vi etf inflafionsskydd och en anpassning av skatteskalorna. Genom en moderat skattepolitik stimuleras fill arbete ochproduktion, och våra gemensamma resurser ökar snabbare. Därmed skapasförutsättningar för atf skall kunna uppnå samhällsekonomisk balans. Bland de skattehöjningar socialdemokraterna föreslår finnsen hyreshus-skatt och en extra skatt på vattenkraft. Hyreshusskatten skallomfatta äldre fastigheter, som ofta inte omfattas av räntesubventionssystemef.Den skulle slå mycket hårt. Förvaltningen av framför allt def äldre, enskiltägda, beståndet av bosfadshyreshus har sedan 1970-talefs slut gått medunderskott bl. a. på grund av det höga ränteläget. Om fastighetsägarna kan kompensera den ökade ekonomiskabörda de får genom höjda hyror, får hyresgästerna betala för atf de infe bor istatligt belånade och räntestödda flerfamiljshus. Skatten kan leda tillsnedvridningar på bostadsmarknaden genom bl. a. väsentligt ökadfastighetsomsättning, vilket i sig inte torde vara önskvärt. Många fastighetersom infe är hyreshus kommer också att drabbas av avgiften, bl. a.bostadsräftslägenheter och lokalhus. Def här har tidigare i.dag behandlatsutförligt i en debatt med anledning av ett betänkande från civilutskottet. Densocialdemokratiske talesmannen i civilutskottet, , sade då atthyreshusavgiften nu är tillbaka, men utformad av den socialdemokratiskaregeringen. Def gör den verkligen infe bättre. Förslaget bör därför avslås. Den extra skatt på vattenkraft som föreslås får en bakvändregionalpolitisk effekt, eftersom vattenkraften finns i norra och mellerstaSverige och i Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Vissaekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. huvudsak ägs avbasindustrier, verksamma i dessa delar av landet. Sysselsättningen ochinvesteringsviljan i dessa företag kommer obönhörligen aft påverkas, och ökadarbetslöshet i de här regionerna blir ett troligt resultat. Effekterna av denextra skatten på vattenkraft motverkar ekonomisk-polifiska och energipolifiskamål. Detta kommer senare i den här debatten att behandlas av . Herrtalman, mot bakgrund av det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 1,2, 4, 5, 6, 14 och 17 som fogats till skatteutskottefs betänkande. AnL 119 ()replik: Jag skall bara i korthet bemöta . Han har här gjort sammasvartmålning av konsekvenserna av skattereformen som vi har hört fidigare närdet gäller andra frågor på skattepolitikens område. Jag tror ätt det skullevara ganska värdefullt atf avvakta och se resultatet innan man gör en sådansvartmålning. Varken eller jag vet exakt hur utvecklingen blirunder kommande år. Om han hade lyssnat till vad jag sade, skulle han erinra sigatt jag när det gäller frågan om vad som skall ske med basenheten för 1984resp. 1985 framhöll att vi får avvakta vad som kommer att ske på den punkten. AnL120 BO () replik: Utan att föra någon längre debatt med kan jag ändåkonstatera att hade vi haft fullt inflationsskydd hade vi aldrig fått dennaproblemafik. Då hade inflationsökningen till följd av devalveringen automatisktlett fill förändringar av basenheten. Jaggör ingen svartmålning. Vi kan konstatera att inflafionen under den mätperiodsom gäller skalan blir väsentligt högre än . Då får vi tyvärr dehär effekterna. Jagtror naturligtvis infe att vare sig eller är intresseradeav att def skall bli så. jag har snarare en viss känsla av attsocialdemokraterna är det. Höjda skatter ligger i deras ideologi. Men jagvälkomnar naturligtvis om vi inför behandlingen av skafteskalorna kanenas om justeringar så aft inflationsskyddet i realiteten finns kvar. AnL121 () replik: Vad jag reagerade emot var att med så stor bestämdhet talarom vad som skall bli. Där emellan stack han in antaganden -aft infelöneavgifterna avräknas, aft inflafionen blir den och den. Man får intrycketaft det är helt klart aft utvecklingen blir så, men om man lyssnar intensivtfinner man en mängd reservationer. Jagtror def vore värdefullt om ni inte här - som ni gjort från er sida vid andrafillfällen - piskar upp en stämning som inte har någon större sakligunderbyggnad. 122BO () replik: Det är ganska många sakskäl som talar för desiffror jag redovisat. För def första visar all erfarenhet atf löneavgiften intekommer att avräknas annat än till så liten del aft de effekter jag redovisatkommer att uppträda. För det andra grundade jag beräkningarna på eninflationstakt 1983 av . Jag tror att såväl som folkpartietansluter sig till atf det kan röra sig om den takten, plus eller minus , ochett par lägre . Då får man dessa effekter. Def äralltså sakligt ganska väl underbyggda beräkningar. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder in. AnL 123RUNE CARLSTEIN (s): Jag kommer i mitt inlägg att ägna mig ätskafteskalan, skattreduktiönen för vissa sparformer samt kapitalbeskattningen. 1 våras antog ett förslag fill skaftereform atfgenomföras under de kommande tre inkomståren. Bakom reformförslaget återfanns,förutom socialdemokraterna, även och . Målet var aft sänkamarginalskaften till högst för huvuddelen av de heltidsarbetandeinkomsttagarna. Förslaget innebar också att värdet av underskottsavdragenskattemässigt begränsades till högst av avdragsbeloppef. Beslutet innebär en ändring av inflationsskyddet genom attuppräkningen av basenheten för de fre åren fastställdes fill 7 300, 7 700 resp.8 100 kr. Förslaget i den nu behandlade proposifionen, somufskotfsmajoriteten ställt sig bakom, innebär ingen annan ändring i förhållandetill den beslutade skafteskalan än att uttaget iinkomstskikten 8-12 basenheter sänks med . Man kan givetvis, som gjorde här, beklagaatt det inte gick att hålla sig strikt till den tidigare uppgörelsen. Men vihar sökt nå fram till en sådan lösning aft det skulle underlätta förarbetsmarknadens parter att nå fram till en uppgörelse. Då har vi kommit framtill att den lösning vi föreslår är bättre än en uppräkning av basenheten. Vi är väl medvetna om atf det här förslaget endast ger enviss kompensation för devalveringens effekter och att det leder fram fillreallöneminskningar för löntagarna. Men om vi skall säkerställa de positivaeffekterna av devalveringen, är den här lösningen en tvingande nödvändighet.Om man går vidare med kompensafion för devalveringen genom atf räkna uppbasenheten eller, som föreslår, antar den skatteskala sommoderaterna presenterade under vårriksdagen och dessutom sloparunderskottsavdragsbegränsningen, skulle def få sådana fördelningspolifiskakonsekvenser aft de enligt vår uppfattning under inga förhållanden kanaccepteras. Var och en kan ju föreställa sig hur avtalsrörelsen skulle gestaltasig, om ett sådant förslag vann bifall. ägnade sig här ät att bl. a. göra enuppräkning av de förslag till skattejusferingar som den socialdemokratiskaregeringen lagt fram. Det gjorde han mycket effektfullt. Men jag skulle, BoLundgren, kunna göra en Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. uppräkningav alla de skattejusteringar och skattehöjningar som ekonomiminister gjorde under de är han hade ekonomiministerpos-fen. Jag kan försäkra BoLundgren att den listan skulle bli mycket längre än den lyckadespresentera här. Vi måste ju se till att göra de justeringar som är angelägna.Var och en får svara för atf sådana justeringar sker. Vi har vår mening ochfilosofi om hur skattebördorna skall fördelas i det här landet, och våruppfattning stämmer infe med den som företräder - det är bara atfkonstatera att så är fallet. Jag yrkaravslag på de förslag som är framförda i reservationerna 1-7. Sedan skall jag säga något om skattereduktion. Den fråganhar ju varit uppe till diskussion här tidigare. Def framgick därvid att man haren skattereduktion på för skattefondssparande i bank. Man får 30 %skattereduktion för def s. k. akfiefondssparandet. Detta innebär en skaftereduktionpå maximalf . för banksparande och . Tilldetta kommer viss skattebefrielse för ränteinkomsterna på banksparandet. Viföreslår nu aft dessa frikostiga skatterabatter skall sänkas med 10procentenheter. I borgerliga motioner, liksom i den motsvarande reservafionen,redovisas aft dessa sparformer har nått en betydande omfattning, vilket intekan bestridas. Men de kostar också skattebetalarna betydande belopp, pengar somalla de som inte har möjligheter atf spara får stå för. Def finns enligt vårmening såväl från besparingssynpunkt som från fördelningspolitiska synpunktergoda skäl att begränsa dessa förmåner. Jag hajade till när jag saft i min bänk och lyssnade päKnut anförande, och han sade att den här sparformen har en"låginkomstprofil". menar tydligen att detta ärnågonting för låginkomsttagarna aft satsa på. vet tydligeninfe hur låginkomsttagarna har det i det här landet borgerligtregerande. Jag kan försäkra att def finns ingen chans för den som ärlåginkomsttagare aft få . över atf sätta in på ettaktiefondskonto. Man kämpar hårt för aft få pengarna att över huvud taget räckatill för nödvändiga utgifter. Däremot får man skaftevägen vara med och betalaför dem som har möjligheter atf flytta över pengar från ett konto till etfannat och se till att de får denna skaffefavör. Jag yrkaravslag på reservafion nr 9. Förslaget i proposition 50 vad gällerförmögenhetsbeskattningen innebär att förmögenhetsskatten för fysiska personerhöjs i alla skikten av skatteskalan. Förmögenheter under 400 000 kr.blir såsom hitfills skattefria. För förmögenheter mellan 400 000 och 600 000kr. Skattesatsen höjs därefter successivt . Detta förslag innebär att skatten på en förmögenhet av . ökar från nuvarande . Uppgår förmögenheten till1 milj. kr. Uppgår förmögenheten till 2milj. ökar skatten frän 30 000 till . Deborgerliga partiernas företrädare i utskottet har enats om atf avstyrka denföreslagna skärpningen av förmögenhetsskaften. De finner det infe rimligt aftnu fa ut en högre skaft än den som fastställdes för motsvaranderealvärden. Vi som företräder utskottsmajoriteten finner det rimligt att i detbesvärliga läge som vårt land nu befinner sig i, då man kräver långtgåendeinsatser av alla invånare, även de välbärgade medborgarna måste ställa uppefter bärkraft. Vi tycker att det är en rimlig höjning avförmögenhetsbeskattningen. Jag yrkar därför avslag på reservafion 11. Även när det gäller arvs- och gåvobeskaffningen sker enviss skärpning. De skattefria grundavdragen behålls oförändrade. för make, . för annan i klass I, . i klass II och 111 samt . Dessa belopp skall alltså infe beskattas. På skattepliktigalotter därutöver höjs arvsskatten med högst i klass 1, somavser efterlevande make eller barn. 1 klass 11, som avser övriga arvs-ochgåvotagare, skärps skaften med högst . Vi anser att deföreslagna skatteskärpningarna är fullt acceptabla, och jag yrkar därför avslagpå reservation 12. Jag vill yrka bifall fill samfiigapunkter i utskoftets hemställan. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Under detta anförande övertog tredje vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 124BJÖRN () replik; utgick från löntagarnassituation och svårigheterna att genomföra nästa års avtalsrörelse. Jag tror detär riktigt att man beaktar dessa förhållanden. I och för sig underlätfas dockinte avtalsrörelsen av det beslut om en höjning av momsen som kammaren fattadefidigare efter diverse nattliga turer. Hade man haft en verklig önskanatt undvika stora prishöjningar för att därigenom kunna underlättaavtalsrörelsen, hade det bästa varit att avstå från momshöjningen. Det är uppenbart - det medgav även - attregeringens förslag innebär en otillräcklig kompensafion för den ökadeinfiafionen när det gäller den stafiiga inkomstskaften. Vi från ärbesvikna över att socialdemokraterna infe till stod fast vidskatteöverenskommelsen. Def hade vi räknat med. Def skall jag inte dölja. Omsocialdemokraterna hade stått fast vid skatteöverenskommelsen, hade vi i daginte behövt diskutera frågan om en höjd basenhet. Då hade man haft etttillfredsställande inflationsskydd. Jag vill fråga : Vad var så viktigt att niansåg er tvungna att gå ifrån intentionerna i skatteöverenskommelsen medmittenparfierna? Sedan är def helt klarf, som jag ser def, att det måsteske justeringar av skafteskalorna 1984 och 1985. Exakt hur det skall ske ärsvårt att bedöma, innan man ser inflationstakten. Men jag har också sagt attväldigt mycket talar för atf indexreglering av skatteskalorna skulle vara enändamålsenlig metod. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. AnL 125 BO () replik: sade att det under GöstaBohmans tid som ekonomiminister höjdes många skatter. Det är rätt. Men detsänktes också skatter - def är sällan det förekommit under socialdemokratiskfid, utom möjligtvis när oppositionen mer eller mindre tvingatsocialdemokraterna aft göra det. Def hände i fråga om momsen 1974, om jag intetar alldeles fel. Men den uppräkning som socialdemokraterna excellerade iunder valrörelsen omfattade mest höjningar som vi var överens om - av skattenpå sprit, vin, tobak och bensin, utjämningsskatten på biskvier och wafers,chokladskaffen och en del andra sådana saker. Vi sänkte under den fiden denallmänna arbetsgivaravgiften och avskaffade den slutligen helt för attförbättra konkurrensläget för svenska företag. Totalt sett hade skattetrycket, som steg ,stoppats upp och var i stort sett oförändrat . kommerdet återigen aft stiga. Det är den stora skillnaden mellan socialdemokratiskskattepolitik och sådan som förts av oss moderater och såvitt jag förstår ocksåav de andra borgerlig;, partierna. talade om skattejusferingar. Def är påsamma sätt som med avgifter. Man talar om hyreshusavgift i stället förhyreshusskatt och om andra avgifter som man vill införa. säger aft man skall göra skattejusferingar när det i själva verket rör sigom skattehöjningar på flera miljarder. Jag skulle vilja veta, , hur det kan kommasig att man underlätfar avtalsrörelsen genom en devalvering som i sig ledertill prisökningar som urholkar reallönerna för människorna och man sedan låterde prisökningarna slå igenom i form av höjda skatter för samma människor, såatf de får ytterligare reallönesänkningar. Vad är det som gör aft defunderlättar en avtalsrörelse, när heltidsarbetande industriarbetare får mindrekvar efter skaft än de annars skulle ha haft? AnL 126TOMMY (vpk) replik: Jag hade infe tänkt begära replik, men närkammarens sekreterare erinrade mig om att jag glömt atf yrka bifall fill motion124 var jag naturiigtvis tvungen. Härmed ber jag alltså atf få yrka bifall fillmofion 124, men när jag nu har ordet kan jag inte nöja mig med denna simplaåtgärd utan måste också något beröra vad sade. Han sade att skatteskalorna som socialdemokraterna harföreslagit underlättar avtalsrörelsen. Jag utgår ifrån att han gjorde denbedömningen vid en jämförelse med de borgerliga partiernas syn påskatteskalorna. Jag kan bara göra den kommentaren att jag är övertygad om atfvårt förslag fill skatteskalor skulle underlätta avtalsrörelsen mycket mer änbåde det socialdemokratiska och de borgerliga förslagen. 1 vart fall när detgäller de förbund som är anslutna till LO och TCO. När nu diskuterar förmögenhetsskatten,presenterar kvällspressen och även Stockholms-Tidningen en lista över derikaste i . sade i går i en diskussion med mig att vpk:sförslag fill förmögenhetsbeskattning är alldeles för långtgående. Enligt vårtsätt atf se kan man inte påstå att vårt förslag till förmögenhetsbeskattning ärspeciellt farligt, inte så där våldsamt mycket farligare än detsocialdemokratiska i varje fall.