prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är därför vi menar att man måste se över det här. 24 (): säger att inte är uteefter att gynna dem som har höga inkomster utan att de i lika hög grad villgynna låginkomsttagarna. Det är möjligt att det är så, men resultatet av detförslag som har lagt fram är utan tvivel att man gynnar höginkomsttagarna.Effekten blir den. Vi vill från vår sida inte gå med på att återinföra degamla barnavdragen i beskattningen, utan vi vill använda ett system där man gersamma stöd åt flerbarnsfamiljerna, oavsett om de har låga eller höga inkomster. Vi har samma intresse och sammainsikt om att flerbarnsfamiljerna är en klämd grupp. Men vi tycker att deflerbarnsfamiljer som har de sämsta inkomsterna är mera klämda än de som har dehögsta inkomsterna. 25 BOLUNDGREN (m): För att inte alltför mycket förlänga debattenvill jag bara säga att i mitt anförande ingick naturligtvis att man parallelltmed införande av grundavdrag för barn strävar efter större proportionalitet ibeskattningen. Då blir inkomsteffekterna annorlunda. Vi har tidigare haft diverse typer av grundavdrag som haftsamma effekt, men det är snarare en effekt av progressiviteten i sig själv. Enstark progressivitet förvärrar effekten, medan en minskad progressivitet och införandeav grundavdrag för barn bidrar till att skattesystemet inte förvärrarsituationen för barnfamiljerna. Sedan måste man vidta andra åtgärder också, men det är välett rimligt krav att ställa på skattesystemet, som jag ser det. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 14 förreservation 1 av förste vice talman m.fl. Följdlagstiftning tid inkomstskattereformen, m. m. Mom. 2(utredning om underskottsavdrag) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 (räntetillägg för bil e. Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 3 av förste vice talman m.fl. och dels reservation 4 av m. fl. biföllsutskottets hemställan med acklamation. Mom. 6 (räntetillägg för bostad i jordbruk) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 8 (kvittning av vissa räntetillägg) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 6 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 9 (kvittning mellan makar) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 10 (ackumulerad inkomst) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avförste vice talman m. fl. i motsvarande del, bifölls medacklamation. Mom. 11 (slopande av skattereduktion förfackföreningsavgift) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 137 förreservation 9 av m.fl. Mom. 12 (ändring av reglerna om skattereduktion förfackföreningsav- Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 10 avStig Josefson m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Följdlagstiftn ing tdl inkömstskatte-reformen, m. m. Mom. 13 (kartläggning av medlemsavgifter ochkonfliktbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 137 förreservation 11 av m.fl. Mom. 14 (särskild fastighetstaxering) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 12 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 15 (stipendier) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 137 förreservation 13 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 16 (familjebeskattning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 14 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 20 (inkomstuppdelning mellan makar inäringsverksamhet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 23 (avdrag för resor till och från arbetet m. Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 17 förmotion 1722 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 25 (schablonavdraget i inkomstslaget tjänst) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 16 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. 27 (pensionsförsäkring) Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1173 avTommy m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 30 (bostadssparande) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 17 avförste vice talman m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 31 (skattereduktion för visst bank- ochaktiesparande) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1741 avLars m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 32 (skattereduktion för aktieutdelning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 18 avStig Josefson m, fl,, bifölls med acklamation. Mom. 33(dubbelbeskattning av aktieutdelning) Nr 157 Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 19 avStig Josefson Fredaeen den m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 34 (internationellt biståndsarbete) Bidrag tdl den Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16 förreservation 20 av nsykiatriska vår- . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 36 (skärpt skatt pä realisationsvinst) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 371 av LarsWerner m. fl, i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 37 (kapitalbeskattningen) Efterställda propositioner pä bifall till delsreservation 21 av m. fl. dels motion 371 av m. fl. i motsvarande delbifölls utskottets hemställan med acklamation. /V/ow. 38 (omsättningsskatt på aktier) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 370 av LarsWerner m.fl., bifölls med acklamation. Mom. 39 (reformering av avdragssystemet) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 883 av LarsWerner m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 40 (riktlinjer för skattepolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 17 förmotion 439 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 § Bidrag till den psykiatriska vården, m. m. betänkande 1982/83:26 om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, m. m. 1982/83:174 delvis) och 1982/83:40 om bidrag till denpsykiatriska värden m. m. 1982/83:174 delvis). Nr 157 Anf. 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Fredaeen den Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 26 och socialutskottets betänkan- 27 mai 1983 ' ' debatteras i ett sammanhang,och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställas underden gemensamma överläggningen. psykiatriskavår-' Anf. 27 (): dp 1 m m Fru talman! betänkande nr 26 behandlas vissa Vi moderater är ense med utskottsmajoriteten utom påen punkt. Det gäller ställningstagandet till ett förslag i motionen 1081, sombehandlas i betänkandet. Där föreslås en ökad valfrihet mellan offentligtvärdutbud och. I motionen redovisas vad som gäller i fråga om öppenläkarvård, tandvård och sjukgymnastisk behandling, där vi har en störremöjlighet till valfrihet än vi har inom vårdverksamheten när det gällersjukhem, långvård, osv. Motionärerna skriver där bl. "En rimlig valfrihet borde pä motsvarande sättåstadkommas också i fråga om sjukhemmen, där utbyggnadsbehovet fortfarande ärstort. Även långvarigt sjuka - och inte minst de - har olika önskemål ochbehov som gör mångfald i vårdutbudet önskvärd. Den 'värdpeng' som i dessa fallbetalas ut från sjukförsäkringen - . - täcker endast en mycketliten del av de verkliga kostnaderna för vården, som vid landstingsdrivnasjukhem uppgår till . Återstoden betalas medelstlandstingsskattemedel. Även om vården vid enskilda sjukhem normalt endast kostarungefär hälften så mycket, kan ytterst få patienter betala återstoden avvårdkostnaden själva. De enskilda sjukhem som finns blir på så sätt heltberoende av bidrag frän landstingens sida. Detta motverkar tillkomsten av nyaenskilda sjukhem. Ett sätt att åstadkomma en ökad valfrihet och ett bättreresursutnyttjande vore att låta en större del av kostnaden också försjukhemsvärden betalas via sjukförsäkringen i stället för medelstlandstingsskatt." i utskottet har tyckt att det här förslaget ärbra. Vi vill öka vårdutbudet och valfriheten. I reservation nr 2 vid det härbetänkandet har vi moderater yrkat bifall till motionsförslaget. Vi menar bl.a. att vårdplatsantalet skulle kunna ökas till oförändrad kostnad församhället, och alternativa vårdformer skulle lättare kunna prövas. Vidareskulle ortsanknuten vård i mindre enheter underlättas. Landstingen skulle ocksåfå bättre möjligheter att tillgodose den-specialiserade sjukvärden. Det förtjänar att upprepas att resultatet av detta förslagskulle bli oförändrad kostnad för samhället, men fler vårdplatser. Vidareskulle det alltså bli lättare att pröva alternativa värdformer, ochortsanknuten vård i mindre enheter skulle underlättas. Landstingen skulleockså, som sagt, ges större möjligheter att tillgodose den specialiseradesjukvårdens behov. Vad är det då för fel på detta förslag, kan man fråga sig.Enligt min mening är det rätt egendomligt att vi moderater står ensamma bakomförslaget om utredning. Sammantaget skulle ju förslaget leda till betydandeförbättringar. Vi villatt förslaget skall utredas, och jag tycker att det är märkligt att intealla Nr 157 partier har gått med på en utredning. Jag yrkar bifall till reservation nr 2 vid socialförsäkringsut- yimai 1983 skottetsbetänkande nr 26. Bidrag till den Anf. 28 MARGÖ (vpk): psykiatriska vår- Underden vecka som gått har jag ringt tillkassapersonalen på j några vårdcentraler för att få besked om hurbestämmelserna om hur barn kan kvalificera sig för kostnadsbefrielse enligthögkostnadsskyddet tillämpas i praktiken. Jag fick samma svar av samtliga somjag frågade. De sade: Den bestämmelsen är omöjlig att följa. Inte kan man börjafråga om barnen i en familj har samma far eller mor, när det står mänga i könoch hör allt som sägs. Föreskriften,som med rätta kan betecknas som genant, lyder så här: Barn som gemensamt kankvalificera sig för kostnadsbefrielse är biologiska barn. adoptivbarn, styvbarnoch fosterbarn. Förutsättningen är att föräldern eller föräldrarnas gemensamthar barnen i sin värd. För barn till personer som sammanbor och som dels hargemensamt barn, dels barn var för sig gäller att barnen i familjen gemensamtfår kvalificera sig för avgiftsbefrielse. Har personerna barn var för sig, mensaknar gemensamt barn, gäller inte samfällt högkostnadsskydd för barnen. I klartext innehåller denna skrivning, att om en man ochen kvinna sammanbor och har var sitt barn med sig i boet, räknas barnen enbartsom tillhörande samma familj, om mannen och kvinnan även har ett barntillsammans. Det förefaller ytterst svårt att med bibehållande sekretess i ettväntrum klara ut vilka barn som omfattas av det familjebaserade högkostnadsskyddet.Regler och bestämmelser som är konstruerade så. att de i praktiken inte kantillämpas har nämligen redan avskaffat sig själva. Men då sådana förordningaralldeles undergräver tilltron till och respekten för förordningar bör de ocksåformellt avskaffas. Enligt utskottets skrivning skall barnensfamiljetillhörighet ut i samband med pensionskommitténs betänkande SOU1981:61. Men enligt vpk:s mening är väl ändå detta en något överdrivenformalism. borde ju kunna enas om att alla barn i enfamilj skall räknas till samma familj då det gäller ett gemensamthögkostnadsskydd. Vpk:s grundinställning till patientavgifter i öppensjukvård är att dessa helt bör slopas och kostnaden i stället betalas helt över skatten. Vi har vid en rad tillfällen redovisat våra skäl härför, och för att inte i onödan förlänga debatten hänvisar jag till tidigare vpk-uttalanden i denna fråga. Men till dess att vpk har vunnit förståelse för kravet pä att helt slopa patientavgifterna är det angeläget att en översyn görs av högkostnadsskyddet, så att det fungerar bättre än vad det gör f. n. Karensbeloppet vid sjukresor chockhöjdes fr. o. m. , från . till , vilket innebär enhöjning . För människor med behov av många och regelbundna behandlingar, exempelvis psoriasissjuka, njursjuka som måste ha dialys och reumatiker, har kostnadshöjningarna blivit sä betungande, att människor av 43 Bidrag tdl den psykiatriska vården, m. m. ekonomiskaskäl tvingas avstå frän nödvändig behandling. Högkostnadsskyddet borde ävenomfatta sjuk- och behandlingsresor, såsom vi har föreslagit i vår motion 729. Krånglet med en halv stämpel för sjukvärdens behandlingbör också slopas. Patienter som regelbundet behöver sjukgymnastik är en av degrupper som missgynnas av en halv stämpel. Eftersom det behövs 30 stämplarunder för att få avgiftsbefrielse för sjukgymnastik, hinner patientenäven vid regelbunden behandling sällan utnyttja sitt högkostnadsskydd, då detär långa väntetider för sjukgymnastik. I vpk:s motion 2416 föreslås bl. a. att sjukförsäkringensläkarvårdsersättning till sjukvårdshuvudmännen bör konstrueras så, att denförebyggande, uppsökande och uppföljande sjukvården prioriteras.Sjukförsäkringens läkarvårdsersättning till sjukvårdshuvudmännen är nukonstruerad så, att den vård som kan betecknas som vård enligtlöpande-bands-modellen gynnas framför den vård som verkligen syftar till attundersöka vad som är orsaken till patientens sjukdom. Det lönar sig bättre försjukvårdshuvudmännen att läkarna hinner med många besök än attdoktorn ger sig lid med patienten, även om han på så sätt kanske spar pengar åtsamhället genom att patienten får rätt behandling från början och inte behöveråterkomma gång på gång till sjukvården. Detta vpk-förslag avstyrks i utskottsskrivningen medmotiveringen att något godkännande från inte behövs för attöverenskommelsen mellan regeringen och skall gälla, samt att ersättning vid läkarvårdendast kan beviljas om värden ges på grund av sjukdom. Här måste det föreliggaen missuppfattning från utskottets sida. Vårt förslag gäller inte den överenskommelsesom redan fattats av parterna, utan ett uttalande av hur den framtidaläkarvårdsersättningen bör konstrueras. Detta måste väl ändå rymmas inomriksdagens kompetensområde. Dä jag är medveten om att påpekanden ommissuppfattningar bör ske i utskottet och inte skett den här gängen, får jagåterkomma till denna del av vår motion under den allmänna motionstiden. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna 1och 3 av , fogade vid socialförsäkringsutskottets betänkande 26. 29LARS-ÅKE (): I socialförsäkringsutskottets betänkande 26behandlas vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen samt några andra ärendeni proposition 174, där regeringen redovisar överenskommelser som träffatsmellan sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen underär 1984 samt om statsbidrag till den psykiatriska värden . Det bör betonas att den totala ersättningen frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen höjs med 427 milj. kr. till totalt 5739 milj. kr. Med tanke pä det besvärliga ekonomiska läge vi befinner oss i ärdet en avsevärd höjning av ersättningarna. Från tar sjukvårdshuvudmännen över ansvaret för hjälpmedeltill handikappade elever i skolan och studerande i högskolan. En ny ersättningtill sjukvårdshuvudmännen införs för att stimulera en snabbare utveckling motöppna vårdformer inom psykiatrin. När det gäller en snabbare övergäng fråninstitutionsvård till öppen psykiatrisk vård skall utvecklingslägetredovisas för hälso- och sjukvårdsberedning. I reservation 1 ser vpk positivt på att övergången tillöppnare vårdformer inom psykiatrin stöds med en särskild ersättning under 1984.Man kräver att detta bidrag skall permanentas för läng tid framåt. Utskottet ärpositivt till att underlätta övergången frän sluten till öppen värd inompsykiatrin. Enligt regeringens förslag skall detta utvecklingsarbete,som jag sade förut, redovisas till hälso- ochsjukvårdsberedning. Utskottet anser att resultatet av dessa redovisningar böravvaktas, innan gör några bindande uttalanden. Helt enkelt behöver viveta litet mer om hur omstruktureringen av den psykiatriska vården skall ske pålängre sikt. Bakom reservation 2 står . Reservationen byggerpä yrkande 1 i motion 1081, där det anhålls om en utredning om möjligheterna attlåta en större del av vårdkostnaderna på sjukhem och sjukhus betalas viasjukförsäkringen i stället för via landstingsskatt för att, som man säger, ökapafienternas valfrihet. Grundidén i motionen är självklar: Man vill ökamöjligheterna att - och det med samhällets stöd - få fram fler privata sjukhem. Vi kan helt enkelt bara konstatera att det föreligger ideologisk skillnad mellan oss socialdemokrater och iuppfattningen om vem som i största möjliga utsträckning bör sköta sjukvården.En ökning av den privata värden är inte något som vi kan ställa oss bakom.Uppmuntrar man den utvecklingen, kommer resultatet på att innebäraen risk för att vårdens kvalitet avgörs av vad som finns i den egna plånboken -och det kan inte vara riktigt. Vi håller fast vid att vården skall varalikvärdig för alla. En motion i samma syfte som motion 1081 avslogs redan vidförra . Utskottets majoritet är överens om att ett genomförande avförslaget skulle innebära en stor förändring av landstingens roll och ansvarbeträffande hälso- och sjukvården. Här är det ändå landstingen som har denstörsta kompetensen för att se till att alla ges lika vårdmöjligheter. Ireservation 3 begär vpk en översyn av högkostnadsskyddet. Högkostnadsskyddet innebär att en patient som gjort 15läkarvårdsbesök och/eller läkemedelsinköp är befriad från kostnaderna för dessaunder räknat från första besöket eller inköpet. Två sjukvårdandebehandlingar jämställs med ett läkarbesök. För barn i samma familj finns ettgemensamt högkostnadsskydd. Reservanten anser att det gemensamma högkostnadsskyddetför barn bör innefatta alla barn i en familj oavsett om de samboendeföräldrarna har gemensamma barn eller inte. Vidare vill vpk att en sjukvärdandebehandling skall jämställas med ett läkarbesök och att kostnaderna försjukresor också Bidrag till den psykiatriska vården, m. m. Nr 157 skall omfattas avhögkostnadsskyddet. Jag förstår att det var dessa krav som Fredaeenden Margö argumenteradeför. Hon var något missnöjd med 27 mai1983 utskottets behandling, men det harfunnits tillfällen för vpk att ännu mer föra fram dessa frågor i yttrandena vid utskottets sammanträden. Bidragtill den Familjetillhörighetsbegreppet inomhögkostnadsskyddet är detsamma psykiatriskavår- ''" ' sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. harfrågan om den m m familjetillhörighetsbegreppetbehandlats av . då varaktuell gällde samordningsfrågor inom det socialpolitiska bidragssystemet.Avsikten är att ett ställningstagande i fråga om familjetillhörighetsbegreppetskall anstå i avvaktan pä beredningen av pensionskommitténs betänkande SOU1981:61. Vi vill alltså se resultatet av denna beredning innan vi tarställning. Det kan vara välmotiverat. När det gäller högkostnadsskyddet för sjukresor harutskottet sedan behandlat motioner i ämnet. Då hänvisade vi tillden proposition som vi nu diskuterar. I propositionen aviseras en arbetsgruppsom skall tillsättas med anledning av sjukreseutredningens förslag om att detekonomiska ansvaret för sjukresorna skall överföras till landstingen den 1januari 1985. Det finns starka skäl att avvakta vad denna beredningkommer fram till. Högkostnadsskyddets utformning kommer också att beröras isamband med att och genomför enuppföljning och utvärdering av de olika förmånerna inom läkemedelsområdet. Här pågår således arbete på olika håll, vilket gör att detnu inte finns anledning att genomföra en översyn av högkostnadsskyddet. Ettsådant arbete pågår ju redan eller kommer snart att starta. Den begärdaöversynen skulle därför inte ge snabbare resultat. Motion 1818 av m. fl. har fått envälvillig behandling av utskottet. Det är här fråga om ersättning för flerasjukvårdande behandlingar per dag. Utskottet har funnit att det i och för siginte föreligger några hinder att utge ersättning för mer än en sjukvärdandebehandling per dag. Utskottet förutsätter också att man i det kommande arbetetinom hälso- och sjukvårdsberedning noga uppmärksammareventuella tendenser till styrning av vårdens innehåll på grund av försäkringsersättningenskonstruktion. Därmed anser vi att motionens yrkande är tillgodosett. Med detta korta inlägg ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 30 () replik; argumentering mot förslageti reserva tion 2 var litet märklig. Vi vill där öka möjligheterna att använda även privat sjukvård. säger att vi vill med samhällets stöd öka 46 möjligheterna till privat vård. Vi framhåller att det inte är fråga om några ytterligarekostnader för Nr 157 samhället. Det är en omfördelning vi är ute efter, frän landstingsskatt tillden pi-ofianen den allmänna försäkringen, så att detta i stället betalas medförsäkringskostna- 9-7 .Qn-i der. Det gäller alltså en omfördelning, inte några ökade utgifter. Omvårtförslagskulle genomföras blirdet påsiktbilligare,bl. a.därföratt Ridfng tid den de privata sjukhemmen kan drivastill lägre kostnader. Det är en ideologisk nsvkialriska vår-skillnad, sägerLars-Åke . Ja, det torde det förvisso vara, med de j motiveringarhan har. Oavsett kostnaderna, oavsett att det är dyrt att ligga på landstingenssjukvårdsinrättningar, ofta dyrare än inom den privata vården, vill Lars-ÅkeLarsson ändå hålla fast vid och tvinga alla människor som är sjuka att bara haen möjlighet till sjukvård, dvs. den offentliga sjukvårdsinrättningen. Detta är verkligen en ideologi till döds, så att säga. Dåbryr man sig inte om valfriheten, inte om kostnaderna, inte om ett ökat utbudför de enskilda, som de behöver ha. Då har man bara en ideologisk strävan attalla skall ha precis samma sorts vård. Valfriheten får inte ökas, som vi frånmoderat håll vill göra. Det blir plånboken som avgör, säger , omvi moderater får igenom vårt förslag. Det är ett märkligt argument. Om man integör denna omfördelning som vi föreslär, blir det verkligen plånboken som avgör,därför att det är bara de som har det mycket gott ställt som har råd att liggapå de privata hemmen. Det är det vi vill ändra på. 31 MARGÖ (vpk) replik: När det gäller konstruktionen av reglerna förbarn när det gäller att få tillhöra högkostnadsskyddet tycker jag att vi iriksdagen utan något prestigetänkande kunde vara eniga om att denna skrivningär ett olycksfall i arbetet. Det är en sådan här typisk skrivning, som harutarbetats av tjänstemän som inte vet riktigt hur det fungerar i praktiken. Detär faktiskt omöjligt att tillämpa de här reglerna i praktiken - på envårdcentral, i ett väntrum, i kön framför en lucka. Eftersom reglerna hartillkommit, måste det ju vara med den motiveringen att de skall följas. Jagundrar om man frän myndigheternas sida på något sätt har följt upp detta ochhört efter hur personalen följer bestämmelsem och vad den har för synpunkter pådenna. Man skall inte behöva vänta på en särskild utredning föratt enas om att barn i en familj tillhör samma familj, oavsett vem som är derasfar eller deras mor. Jag tror inte att man kommer att missbruka dettahögkostnadsskydd i någon större utsträckning, så att det finns risk för att mant. ex. släpar med sig grannens barn till doktorn för att tjäna . På en punkt förstod jag inte , och det varnär han sade att vi i utskottet skulle ha bevakat dessa frågor bättre. Högkostnadsskyddet har vi tagit upp i reservation nr 3. Beträffande ersättningen till sjukvårdshuvud männen har vi gjort ett särskilt yttrande. Jag påpekade i mitt inlägg att vi tyvärr inte har följt upp den frågan riktigt i utskottet, men jag avstod fränatt göra några särskilda påpekanden och hänvisade till att jag återkommer till 47 fråganunder den allmänna motionstiden. Nr 157 Anf. 32 ()replik: Fredaeen den " talman! Jag vill kortfattat svara . 27 mai 1983 Jag sade i mitt inledningsanförandeatt är pigga på att öka den privata delen av sjukvården i vårt land. Det är vi emot. Det är bara att klart Bidrag tid den konstatera detta. nsykiatriskavår- Beträffande talet om attkostnaderna blir lägre i den privata sjukvården vill den m m jagsägaattdet inte gjorts någraundersökningar som skulle kunna bevisa att det pålång sikt blir på det sättet.