prot · G60926 · 1982-12-31 00:00:00 — är lika vaken och lika öppen som någon annan, ochhon är inte sjukare än någon annan. Det är bara det aft hon inte kan klara sigensam. försöker hon komma ut på en resa. Då måste hon ha en vårdare medsig. Om hon kan ta sig från sjukhiiset för att gå på teater etc,måste hon betala för vårdaren. Men det finns ingen möj lighet att göra sådanasaker med tanke på de avgifter som hon nu har aft erlägga. Ur landsfingsekonomisk synpunkt har fillämpningen av dedifferentierade vårdavgifterna en högst marginell innebörd. länslandsting, med en synnerligen omfattande långvårdsverksamhef, beräknas få enneftoin-komstökning på 54 milj. kr. Def motsvarar åtta eller nio hundradelslandstingsskattekrona och av landstingens totala utdebitering.De enda som lyckliggörs i def avseendet är de f. n. 19 personer som harhelfidssysselsätfningen med aft räkna ut avgifterna. Men def väger mycket lätt,anser jag, med tanke på de över 10 000 långvårdspatienterna och deras anhörigasom drabbas av tråkigheter och bekymmer på grund av avgifterna och vårt egetbeslut. Vi som är ansvariga måste försöka rätta fill vårt misstag.Dels skall man inte kunna ackumulera en utförsäkring med återkommandesjukdomstillfällen, dels måste man se fill familjeinkomsten - om man överhuvud taget skall ha kvar systemet. Det bästa vore, herr talman, att upphäva lagen. Jagskall citera vad sagt i debatten: "Nären pensionär slufgilfigt blir utförsäkrad, dvs. förlorar även den sista restenav försäkringsskydd, sjukvårdsförsäkringen, blir pensionärens ekonomiovillkorligen sämre än den var . Pensionären blir helt enkeltfattigare. Av def enda skälet att pensionären blivit fattigare skall man ha rättatt höja avgifterna. Det är precis tvärt emot vad vi gör i hela Välfärdssverigei övrigt." Jag hemställer att statsrådet skyndsamt låter utvärdera systemet meddifferentierade sjukvårdsavgifter och sedan föreslår de ändringar sombehövs. Måhända den bästa ändringen visar sig vara att upphäva lagenoch återgå fill det gamla. Omde differentierade avgifterna för sjukhusvård - AnL 55 (vpk): Jag skallfatta mig helt kort. Tyvärrtvingas jag konstatera aft de farhågor som anfördes av vänsterparfietkommunisterna vid införandet av lagförslaget om möjligheterna att ta utdifferenfierade sjukvårdsavgifter nu har bekräftats. Def är nu lagligt aftufifrån enligt vår mening subjektiva bedömningar avgöra vilka avgifter vissavårdbehövande skall betala för sin sjukvård. Detär rikfigt när statsrådet erinrar om att det rådde stor enighet i omatt anta de nya reglerna. Det var bara kommunisterna och NilsCarlshamre som gick emot antagandet av dessa regler, och som inte godtogmotiveringen om Ukartade avgifter för sjukhusvård och åldringsvård, som vimenade var helt oHka vårdsystem. Jag skall inte gå in på alla vpk:smofiveringar för avslag på förslaget fill dessa regler. Jag kan hänvisa tillden debatt som fördes , då frågan behandlades i riksdagen.F. ö. har gett många konkreta exempel och beklagat misstagetmed beslutet. Jagvill bara erinra om ett parskäl. Det första är själva behovsprövningen somallfid måste bU subjektiv och förnedrande för de drabbade. Särskilt gäller defde många förtidspensionerade och handikappade, som ofta befinner sig i yngreåldrar. Defandra är kostnaden för fastställandet av avgifterna. a. Stockholmslandsfing köpte datamaskiner för och krävde dessutom 23nya tjänster. Kravet på så många tjänster har infe uppfyllts helt ochhållet, men def yisar ändå att en stor del av avgifterna slukas avadministrafion. Datainspektionenvar tveksam till användandet av data, då man menade att för många uppgifter ompatienterna samlades in. Detta stärker vår uppfattning om den undersökning somvi betecknade som omyndigförklarande av äldre och handikappade. Dettaförändras inte heller av att man skapar fasta rutiner för omprövning avavgiftsbeslut i de fall då patienterna anser sig felaktigt behandlade. Detfinns i stället en risk för ätt landstingens ekonomi påverkar dessa rufiner ochdärmed även avgifterna. Vänsterparfietkommunisterna menar att man här har plockat ut en grupp Om de differentierade avgifterna för sjukhusvård som kananses vara den mest försvarslösa, sårbara och ekonomiskt utsatta, nämligenmänniskor med långvarig sjukdom, och för dem infört särbestämmelser som intetidigare fanns i sjukförsäkringslagen. Vi menar att def redan finns tillräckligtunderlag för en omprövning av det beslut som fattades i för ca etf årsedan. AnL 56 Statsrådet : Låt mig först till få sägaaft def var en borgerlig regering som lade fram den här propositionen. Jagtycker att närmast verkar mycket anklagande mot mig, precissom om jag skulle vara ansvarig för den här propositionen. Men som jag ocksåhar sagt i mitt interpellationssvar var det en mycket bred enighet om dettaförslag. Det var ett enigt socialutskott som i sitt betänkande tillstyrkteförslaget, och detta betänkande har bl. a. som undertecknare. beskrev en verklighet när hon beskrev deeffekter som lagstiftningen fått. Jag bestrider infe att vad sade kan vara riktigt. sade till mig att jag väl måste ha nåttsav missnöjes-ytferingarna på det här området. Jag vill då säga aft jag, sedanjag kom fill , inte nåtts av någramissnöjesyttringar i defta sammanhang per brev eller telefon. Jag har fåttmånga brev och kommentarer fill olika saker, men infe fill denna. Men jag vetnaturligtvis från tidningsartiklar och på annat sätt aft det förekommer krifik. sade att vi gjorde fel som fattade dethär beslutet. Hon sade att def hade varit bättre att följa ,vpk och . Jag har studerat protokollet från den debatten, då BlendaLittmarck stödde def här förslaget. Jag har bl. a. fittat på vad NilsCarlshamre sade. Han sade en hel del i den debatten, bl. a. så här: "Jagtror verkligen både på och på socialutskottet i dess helhet,och även på propositionsförfattarna och deras ärliga avsikter att undvika aftreformen får dåliga konsekvenser." Men han uttryckte ändå mycket stortveksamhet. Han hade emellerfid inte något eget yrkande på den här punkten. Detvar 287 som röstade för förslaget och 19 som röstade för vpk-mofionen, och defvar 3 som avstod. Def är möjligt aft var en av dem. Vad jag har sagt i mitt interpellationssvar är vad ettansvarigt statsråd kan göra i den här situationen. har enligtbetänkandet krävt att man skall göra en redovisning inför "inomett par år". Def heter att utskottet delar motionärernas uppfattning attfillämpningen av de nya bestämmelserna bör följas upp och i lämpligt sammanhangredovisas för . Utskottet förutsätter att så kommer att ske utan någotinitiativ av . Det är, och , vad jaghar sagt att jag avser aft göra. När vi har gjort den uppföljningen av beslutet ochkonstaterat hur det har tillämpats kanske vi finner att def inte är fel på defbeslut som fattade utan påtillämpningen. Men jag har här inför och Nr 26 redovisatvad jag är beredd att göra, och def är helt i Måndaeen den överensstämmelsemed def av fattade beslutet. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL57 (): Tro infe för en sekund att jag anklagar för beslutet!Jag är fullt beredd att fortsätta att bära en stor del av skulden, eftersomjag, som så rikfigt sagts, satt i socialutskottet när ärendet behandlades. Jaginsåg då, i Ukhef med flera andra, inte hela vidden av beslutet, och framför allttrodde jag infe att tillämpningen skulle bU så hård och omöjlig som jag tyckeratt den har blivit. Omman har gjort etf fel som drabbar många människor, så måste man sfiga upp ochsäga aft man har gjort fel och försöka rätta till def. Det är inte värre meddet. Vadjag skulle önska av statsrådet - def har också framgått av vad jag har sagt -är att hon infe vänfar så länge med uppföljningen att rutinerna hinner fastnaoch det är omöjHgt att ta sig ur dem, utan bums sätter i gång meduppföljningen, tar reda på hur systemet fillämpas och på något sätt uttryckersin oro över hur def tillämpas. Detär möjligt att vi kanske blir eniga om att vi skall upphäva lagen, men det ärockså möjligt att kraften i statsrådefs beslut gör atttillämpningsföreskrifterna blir mildare. 1 grunden har vi dock gjort ettprincipiellt fel, och jag känner mig mer skyldig än flera andra, eftersom jagvar med om beslutet i utskottet. Omde differentierade avgifterna för sjukhusvård AnL 58 (vpk): Bara som en upplysning för protokollet vill jag säga att vänsterpartietkommunisterna inte hade någon representant i socialutskottet. Verkligheten harju avslöjat att man fattade ett felaktigt beslut - def är helt klart. Jag vill bara erinra om vad jag sade i mitt interpellationssvar. F. n.är def bara omkring hälften av huvudmännen som har börjat tillämpa deftasysfem. Jag skall naturligtvis göra mig underkunnig om hur systemet fungerar ide olika landstingen. För den skull kan jag inte ,till säga när det kan vara möjligt för mig att lägga fram ensådan här redovisning, eftersom reglerna ännu infe har kommit till allmänanvändning. Jag tycker att skall vara nöjd med att jag ärberedd att så snart det är möjligt verkställa det beslut som harfattat. Om åtgärder mot ubåtskränkningar, m. m. AnL 60KARIN (vpk): Om man för att få etf bättre underlag vänfarfill dess alla landsting har infört systemet finns det en risk för att det,precis som här har sagt, blir svårare att göra förändringar. AnL 61 (); Jag behöver egentligen inte tilläggaföljande. Jag har nämligen sagt det upprepade gånger också , men jag villerinra om att man anställer folk, skaffar både minidatorer och större datoreroch att man låser fast hela systemet. Jag vore tacksam om statsrådet kundekänna sig fri att börja inhämta uppgifter . Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på interpellation 1982/83:1 om åtgärder mot ubåtskränkningar, m. m. har mot bakgrund av de senasteårens ubåtskränkningar frågat mig dels hiir regeringen ser på dessakränkningar, dels om de i försvarsbeslutet särskilt avsatta 200 milj. kr. förubåtsjakt ligger fast och dels om antalet ubåtsjaktshelikoptrar kommer attutökas. vill också ha närmare besked om översynen av vissafolkrättsliga immunitetsfrågor och efterlyser slutligen min inställning till enfylligare offentUg redovisning av inträffade kränkningar. Jag vill inledningsvis påminna om den kommission för skyddmot ubåtskränkningar som regeringen bemyndigat mig tillkalla. Dessuppgift är att göra en samlad bedömning av kränkningarna och de ytterligareåtgärder som dessa kan motivera. Kommissionen kommer att ta upp de flesta avCarl Bildts frågor. Jag begränsar mig därför till några kortfattade kommentarerför att inte föregripa kommissionens arbete. Regeringen ser mycket allvarUgt på den senaste tidensubåtskränkningar. I regeringsförklaringen slogs fast att def svenskaterritoriet skall skyddas mot kränkningar med alla tillgängliga medel.Förtroendet för vår vilja och förmåga aft bevara neutraliteten måste vidrhakthållas.Statsministern påpekade vidare att den harmöjlighet att beordra försvarsmakten att sänka en främmande ubåt i svensktvatten. Den som överväger en kränkning av svenskt territorium bör ta med iberäkningen aft regeringen kommer att använda sig av den möjligheten. Beträffande anslagen för ubåtsjaktsåtgärder vill jaganföra följande. Redan före kränkningen vid hade beslutatom åtgärder för att förbättra ubåtsjaktsförmågan. Dessa innebar bl. a. attsamtliga tunga helikoptrar inom marinen skulle ges fullständigutbåtsjaktskapacifet. Jag har redan tidigare deklarerat att det särskilda beloppom 200 milj. kr. som ingick försvarsbeslut ligger fast. Av beloppethar redan 160 milj. kr.ställts till myndigheternas förfogande. Kommissionen kommer att överväga om någon omfördelning avresurser är mofiverad för att.ytterligare förstärka ubåtsjaktsförmågan. Jagräknar med att frågorna om den helikopterburna ubåtsjakten kommer aft beröras isamband därmed. Vad gäller immunitefsfrågorna pågår f. n. en översyn avrättsläget i . Avsikten är att resultatet skall publicerasi form av en departementspromemoria . Om översynen skullevisa att lagstiftningen behöver ändras, kommer förslag härom aft undersfällasriksdagen. Jag vill slutligen besvara frågan om en fylligareoffenfiig redovisning av kränkningarna. Den tillkallade kommissionen skallses som ett uttryck för regeringens vilja aft lämna en sådan redovisning. CarlBildt blir ju personligen i fillfälle aft medverka fill att så blir fallet. AnL 63 (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret. Åtskilligt vatten har hunnit rinna under broarna, och avallt aft döma har en del hänt i dessa vatten också sedan jag lämnade in mininterpellation på defta första dag. Bakgrunden till interpellationen var, somförsvarsministern sade, den serie av ubåtskränkningar av vårt territorium somförekommit . U 137 var inte vare sig börjaneller slutet på en verksamhet som utgör den allvarligaste akuta utmaningen motvår säkerhetspolitik sedan det spända neutralifetsläge. Det som har hänt efter det aftinterpellafionen lämnades in har nog gått utanpå vad de allra fiesta människori vårt fredsälskande lilla land föreställt sig vara möjligt. Serien avkränkningar i och kring de basområdena i utgjorde en dramatisk illustration fill alla de farhågor som under långtid uttalats om dessa kränkningars innebörd och yttersta konsekvenser. Vi moderater har som bekant tagit upp dessa frågor underlång fid. Det skedde i trepartiregeringen, där - som försvarsministern skriveri svaret -dåvarande försvarsministern tog vissa initiativ. Det skeddei försvarskommittén, där vi var med och tog initiativ till det som senareskulle bli det s. k. 200-programmef och som befinner sig i början av sittförverkligande. Det skedde också i liksom i den offenfiigadebatten . Det vi sade då är i stor utsträckning allmängods,och det finns all anledning att uttrycka tillfredsställelse med den saken. Som ett direkt resultat av Hårsfjärdskränkningen harregeringen beslutat att tillsätta den s. k. , som påmycket skall uträtta ett mycket omfattande och för vårsäkerhetspolitik i dess helhet mycket betydelsefullt arbete. Tillsättandet avdenna kommission liksom uttalandena om det allvar med vilket regeringen ser pådessa upprepade kränkningar var steg som vi från moderat sida välkomnar och somvi också funnit anledning aft offentligt uttrycka vår fillfredsställelse med. Om åtgärder mot ubåtskränkningar, m. m. Om åtgärder mot ubåtskränkningar, m. m. Om kommissionens arbete varken kan eller bör någontingsägas. Jag finner def därför naturligt aft försvarsministern indirekt hänvisarstörre delen av de frågor som jag har ställt till kommissionens arbete och denutvärdering av kommissionens resultat som sedermera kommer att följa isedvanlig ordning. Låt mig bara i defta sammanhang säga att det är min ärligaförhoppning och fasta strävan att man inom ramen för denna kommission i enighetskall kunna nå fram fill förslag om de åtgärder som jag är helt övertygad om ärnödvändiga för aft trygga styrkan och trovärdigheten i vår säkerhetspolitikunder kommande år. Men def förblir oundvikligt aft de åtgärder som kommer attföreslås blir åtgärder som faktiskt kosfar pengar. Med stolta och viktigadeklarafioner allenast kan ubåtskränkningarna aldrig hanteras, och det isynnerhet i ett läge där den eller de makter som bedriver denna verksamhet välvet, av erfarenhet, att de stolta deklarationerna endast i mycket gynnsammaundantagsfall kan upp i den konkreta operativa verkligheten runt vårakuster och ute i våra skärgårdar. Därför kommer det att krävas mera resurser. Det krävs föratt ge regeringens nya deklarationer innehåll och trovärdighet. Skulleresultatet av arbetet bli att någon förstärkning av resurserna i dettahänseende infe kan ske, kommer regeringens deklarafioner inte aft uppfattas somtrovärdiga av de politiska och de militära beslutsfattare på andra sidan havensom def nu är vår uppgift att politiskt, diplomatiskt och militärt försöka fåatt ändra de handlingsmönster som utgör en direkt utmaning mot svensksäkerhetspoHfik. Det är mot denna bakgrund, herr talman, med den allrastörsta oro som man nu tar del av olika uppgifter om hur regeringen övervägermycket långt gående ingrepp i försvarsutgifterna för det kommande budgetåret.Det sorii nu händer i utgör etf direkt och hot motmöjligheterna att åstadkomma den förstärkning av skyddet mot ubåtskränkningarsom vi hitintills ansett har varit alldeles nödvändig. När statssekreteraren i statsrådsberedningen ien intervju i talar om nedskärningar som kan liggakring eller därutöver - det rör sig i alla händelser omett antal hundra miljoner - och att dessa nedskärningar kommer aft byggas in iramarna, så att de i detta försvarsbeslut påverkar även de kommande budgetåren,då talar han i realiteten om att i grunden riva upp allt det arbete somföregick försvarsbeslut och om att förpassa detta försvarsbeslut tillskräpkammaren, innan det ens har börjat att träda i kraft. Detta strider fast och fundamentalt mot allt vadsocialdemokraterna sagt och skrivit i denna fråga fidigare. Det strider motmofionen , som låg ca 85 milj. kr. - i dagens penningvärde någotmer - under det försvarsbeslut som då fattades. Det strider mot det som ävensocialdemokraterna lade sådan vikt vid, nämligen det nyapriskompensationssystem som i full enighet från försvarskommittén överförsvarsutskottet och fram fill gjordes till ett av de allraviktigaste inslagen i försvarsbeslutet. Def strider alldeles entydigt mot vadsom sades i regeringsförklaringen, och det stridertydligt och klart mot vad försvarsministern själv sagt såväl i denna kammaresom i andra politiskt bindande och förpliktande uttalanden under de senasteveckorna. Och det strider - sist men i detta sammanhang alls icke minst-alldeles uppenbart mot den uttalade ambitionen att åstadkomma ett bättre skyddmot ubåtskränkningar. Försvarsministern vet lika väl som jag - sannolikt ännubättre - aft ett regeringsförslag om aft beröva försvaret ett antalhundratal , och att sedan göra samma sak , innebär en politiskt och sakligt helt ny situafion iförsvarsfrågan. Den inrikespolifiska och utrikespolitiska betydelsen av ettsådant steg tror jag inte att regeringen skall underskatta. Frågan om en nyförsvarsutredning - om nu en sådan är meningsfull i etf läge där regeringenkastar sig mellan olika posifioner - inställer sig självfallet genast. De factohar vi ju då nämligen hamnat på en ekonomisk nivå för somligger långt under vad t. o. m. socialdemokraterna någonsin begärt att få utrett.Vi tar dä steget in i ett försvarspolitiskt ingenmansland, där allt rivits upp,allt får göras om och inget längre är säkert. Detta berör direkt och förutsättningarna föratt nå enighet, vilket är en utrikespolifisk och en inrikespolitisk styrka, omett bättre skydd för ubåtskränkningar. Därför tror jag inte att det skulle varaalldeles opassande om försvarsministern tog tillfället i akt att i dagensdebatt klargöra, om han, och därmed regeringen, fortfarande står fast vid sittord när det gäller försvarsbeslut, eller om statssekreterarens istatsrådsberedningen magnifika formuleringar i är etf merauktoritativt uttryck för regeringens polifiska vilja i verkligheten än dedeklarationer som vi har hört och som jag tror har varit en styrkabåde för regeringen och för nationen. Om åtgärder mot ubåtskränkningar, m. m. AnL 64 Försvarsministern : Jag har ingen anledning att kommenterastatssekreterare uttalanden. Däremot är det helt klart aft ensönderfallande samhällsekonomi också är ett hot mot vårt försvar, fettläge där landefs ekonomi visat sig vara än mer katastrofal än vad någon kundeförutse måste naturligtvis alla bidra fill att statens ekonomi saneras. Annarsomöjliggörs på en mängd centiala åtaganden. Jag kan därför inteutesluta att en viss besparing blir nödvändig också inom . AnL 65CARL BILDT (m): Försvarsministern har ingen anledning attkommentera statssekreterarens i statsrådsberedningen uttalanden, säger han. En statssekreterare i statsrådsberedningen - och det ärinfe vilken post som helst i detta samhälle, eller bör inte vara det i allafall - gär ut och säger följande: "När väl etf belopp fastställts brukar också kommandeårs planeringsinriktning knytas till den aktuella budgetsiffran.Försvarsanslagen kan därför Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i påverkasunder hela femårsperioden . Det är dock för fidigt att säga attvi övergivit regeringsdeklarafionen." Underförstått: propositionen är ännu ej fastlagd, sveketännu ej presenterat för offentligheten, och därför har försvarsministern ingenanledning aft gå närmare in på detta. Men det här sägs av en av statsministernsnärmaste medarbetare med direkt operativt ansvar för att handlägga dessa frågori statsrådsberedningen. Och är detta etf auktoritativt uttalande. Jag vill bara säga det jag sade fidigare, aft blir dettaregeringens politik, innebär det en i sak fullständigt ny situation iförsvarsfrågan. Def innebär polifiskt - inrikes- och utrikespolitiskt - etfsteg vars allvar jag tror att försvarsministern är väl medveten om. I sak kanske inte def här slaget ännu är förlorat, mendess betydelse är stor -i sak, inrikespolitiskt och utrikespolitiskt. Menhärtill skall också läggas att detta kommer att indirekt påverka den storamängd av beslut i vikfiga säkerhetspolitiska frågor som måste fattas av dennaregering under hela . All erfarenhet - och vi har under desenaste åren skaffat oss en del erfarenhet på just den här punkten - sägernämligen att en försvarsminister som förlorar det första stora slaget i sinregering också förlorar en ganska stor, alltför stor, del av de kommande slageni samma regering, men att en försvarsminister som vinner, eller överlever,eller hyggligt klarar det första slaget i sin regering också har hyggligaförutsättningar att hålla sig vid liv politiskt och sakligt under årendärefter. De senaste årens utveckling ger en provkarta på utveckUng av både detena och det andra slaget. Valet hur det skall bli nu - i sak ett försvarspolitisktviktigt val - är i stor utsträckning, antar jag, eget. Detåterstår att utreda om fär flera anledningar att kommentera UlfLarsson, eller om får flera anledningar att kommentera BörjeAndersson. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på interpellation 1982/83:16 och fråga 1982/83:29 om åtgärder för atträdda sysselsättningen i i har frågatindustriministern om 1. han avser attta några initiativ för att försöka rädda produkfionen vid ASSLsSkinnskattebergsfabrik, 2. vilka initiativhan kommer att ta för att skapa ersättningsarbeten i kommunen om nedläggningenändå fullföljs. Kersfin har frågat industriministern om vilkaåtgärder han ämnar vidta för att rädda sysselsättningen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att def är jag somskall svara på interpellafionen och frågan. Jagbesvarar interpellafionen och frågan i ett sammanhang. Bakgrunden till interpellationen och frågan är att iapril 1982 fattade beslut om att produkfionen vid boardfabriken iSkinnskatteberg skall upphöra. har industriverket gjort en översynöver branschens marknadsförutsättningar och framtidsutsikter. Slutsatsen avdenna översyn är att det råder en stor överkapacitet i inomboardtillverkningen. De svenska boardfabrikerna uppvisar svag lönsamhet ochdrivs med lågt kapacitetsutnyttjande. Prognoserna visar att branschen kommer att utsättas förfortsatta påfrestningar. De svenska fillverkarna möter hård internationellkonkurrens bl. a. pä grund av tillkommande kvantiteter från lågprisländer.Samtidigt kommer konsumfionen av board i Väsferuropa enligt gjorda analyser attstagnera på den nuvarande nivån eller minska. boardufredning övervägs nu inomindustridepartementet. Efter samråd med industriministern kan jag meddela attjag avser att kontakta företagen i branschen för aft diskutera bl. a. hur enomstrukturering av branschen bör genomföras. Jag kommer också att fa upp diskussioner med ASSLsföretagsledning i den här frågan. Om står fast vid sitt beslutatt genomföra en nedläggning i , är jag bereddatt verka för en förstärkning av de arbetsmarknadspolifiska resurserna iSkinnskattebergs kommun för att minska de negativa effekterna av ennedläggning. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i AnL 67HANS i (vpk):