prot · G60943 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag skall infe kräva honom på ettbeklagande, men jag vet aft många av partivänner sörjer denhållning som och andra intog när frågan avgjordes. Det intressantaär atf de otillräcklighefer som man på socialdemokrafiskf håll har menatfunnits i regeringspolitiken och där man haft alternativaförslag är man beredd aft bortse från. säger aft man självfallet kommer aftenergiskt driva reformarbetet efter de rikfiinjer som har dragits upp imofionerna. De avstyrkanden som finns i utskottets betänkande skulle vara avmera formell karaktär. Men, , om viljeinriktningen är oomstridd,hade det varit ganska enkelt att tillstyrka mofionerna. Det hade infe krävtsformella märkligheter. Def hade varit enkelt aft tillstyrka de fidigare socialdemokra- fiskareservationerna och göra dem till utskottets hemställan i' detta medbestämmandebet änkande. Socialdemokraternaville ganska länge under utskoftsberedningen följa upp sina krav med etftillstyrkande. Men så utgick ett påbud - varifrån är för mig okänt - attsocialdemokraterna skulle avstyrka sina egna krav. Man fick då rätta in sig iledet. Jagbeklagar infe, herr falman, den ståndpunkt som socialdemokraterna intar när defgäller slutsatsen, nämligen aft bör avslå de socialdemokratiskamofionerna. Def är i sak rikfigt. Men vad vi är oense om är denhistorieskrivning som har givits. Jag rekommenderar kammarens ledamöter aftläsa båda versionerna, både utskoftsbetänkandet och reservation 1. AnL 7 (vpk) repUk: Den nya farten i den arbetsrättsliga lagstiftningen är atfsocialdemokraterna avstyrker förslag och ståndpunkter som de själva drivit . Def är en märklig fart i så fall - full fart back. Defskall bli en samlad bild och prövning. Ja, men def har också borgarna sagt . Man skall samla, man skall pröva och man skall fundera. Man skalljämföra med utvecklingsavtalef. Men, , är det infe värt aftdiskutera vad utvecklingsavtalet egentligen innehåller och vilken analys mankan lägga bakom det? Är ni nöjda och infe tänker göra någonfing, kan jag infeförstå att ens era frågor är täckta i ett utvecklingsavfal. Def minsta ni kangöra är naturligtvis aft tillstyrka förslagen. Jag beklagar atf def infe blevså. Manskall vänta fills def kommer konkreta förslag. Men debatten borde ju förasföre. Kanske arbetsmarknadsministern som befinner sig i kammaren kan ge ossbesked om vad som kommer ut av detta och vilken färdriktningen skall bli. Närdef gäller fredspUkfen vill jag bara tala om för - fast det vethan redan - att den är omtvistad. Det är inte så enkelt atf bevara fredspHkten,när arbetsköparen kan lägga ned, flytta, rafionalisera och i stort sett göravad som helst, medan arbetarna är bundna av fredsplikten. Ni har själva sagtatf det är gmnden fill de s. k. olovliga strejker som utbryter. Vänsterparfietkommunisterna angriper infe fackföreningsrörelsen. Skilj på detta! Vi angriperden polifik som är förhärskande i den. Det anser vi atf vi har rätt atf göra.Vi värnar om fackföreningsrörelsens och arbetarrörelsens framtid. Trots dettakan vi ha olika meningar om hur fackföreningsrörelsen skall gå fram. Men viangriper den inte fiU skillnad från . Vi undrar verkligen om debeslut som fattades 1981 och som genomförs av socialdemokraterna iregeringsställning gynnar fackföreningsrörelsen och arbetarrörelsen. Viförsöker analysera om det är framgångsUnjen och diskutera det, och vi anser aftdef är en helt felakfig väg. Vad vi arbetar för, , är ensocialistisk politik. Vi tänker infe instämma i de borgerliga poUtikernas gnölpå den här regeringen, vi tänker föra en socialisfisk opposifionspolifik ochvisa vad arbetarrörelsens alternativ är. Sedan kan jag bara nämna att vår krifik mot 1976års beslut om medbestämmandelag fill fullo är bekräftad . kanju komma ihåg vad hans partiledare då sade: Def var den största reformen påårhundraden, den skulle ge makt och nya möjligheter. har avtalet kommit somskulle vara kronan på verket, och är det arbetsköparna som i kraftav sitt ägande bestämmer utvecklingen i samhället som vi har en ökadinternationalisering av def svenska kapitalet - än längre från makt ochinflytande, . AnL 8 ()replik: säger att hon inte angrep de fackliga organisafionerna, menså kommer hon fillbaka och menar atf organisafioner inom facket utföroansvariga handUngar och övergrepp. Def anser jag vara liktydigt med defangrepp som jag i mitt huvudanförande påstod att- hon gjorde sig skyldig fill. Vidaresäger aft det är på grund av vissa omständigheter man inte kan varamed på detta, och så drar hon fram atf fackföreningsrörelsen skall arbeta företf socialistiskt samhälle. Det är ju så inom en demokratisk organisafion aftden själv fastställer sina stadgar, och när det gäller def stadgande som manhar antagit om att def skall vara en demokratisk, social, ekonomisk demokrafiär det medlemmarna som har bestämt atf def skall vara på def sättet. Det äralltså ett demokratiskt beslut som Ugger fill gmnd för samtliga fackligaorganisationers stadgar, och def bör man väl ändå respektera även frånmoderaternas sida. SonjaRembo drar också upp en diskussion om varje människas rätt. Jag hävdar bestämtatt varje, människa har rätt aft avgöra huruvida hon skall fillhöra denfackliga organisafionen eUer ej. Det är helt klarf, och def visar väl bl. a.def faktum atf def är rätt många människor som står utanför de fackUgaorganisafionerna. Naturligtvis har de fackliga organisationerna själva atf setill, aft de övertygar om nödvändigheten att fillhöra facket. Men rätten atfstå utanför finns, och den är icke möjlig atf ifrågasätta. kommer fillbaka och drar upp en del diskussioner om jämställdhetslagén.Många sörjer den hållning som man hade, menar han. Men vet Hkaväl som kammarens övriga ledamöter aft i den diskussion som föregickjämställdhetslagén hade def socialdemokratiska partiet ett alternativ, ocksådef fillsammans med fackföreningsrörelsen. Men låt oss inte gräla om den biten,för den diskussionen har en gång för alla klarats av. Nuhar äntligen fattat vad def är fråga om, nämUgen atf den formellagången när def gäller de socialdemokratiska mofionerna betyder aft vi kommertillbaka med frågorna. Vi har inte på något sätt ändrat uppfattning från dentid då vi saft i opposifion fram tiU , utan skillnaden är helt enkelt den attvi nu har fått möjlighet aft angripa de här frågorna på ett handfast sätt inomregeringskansliet. Lars-OveHagberg säger ungefär samma sak som , nämligen att det är fullfart back och infe full fart framåt. Jag kan bara hänvisa fill vad Medbestämmandefrågor m. m. jag harsvarat ; jag har precis samma svar fill . Så till angreppet mot fackföreningsrörelsen. Lars-OveHagberg talar här om klassamarbetet inom fackföreningarna. Han ställer alltsåmedlemmarna mot den fackliga organisafionen, och def anser jag vara ettangrepp. AnL 9 () repUk: , säger aft rätten finns att intetillhöra en facklig organisation och att detta bevisas av att många äroorganiserade. Def är rikfigt så fill vida att def icke finns något tvång attfillhöra en facklig organisafion, men vad händer med dem som icke är fackligtanslutna? Jag har här i min hand en kopia av etf par sidor i enfacklig fidskriff som, med angivande av personnummer och namn, räknar upp vilkamänniskor som arbetar inom avtalsområdet och som icke är organiserade i facket.I tidskriften uppmanas medlemmarna att vägra att jobba fillsammans med dessamänniskor. Def är etf av de exempel som efterlyste i sitt tidigareinlägg. Även om man kan säga aft def infe finns ett formellt tvång finns defett reellt tvång aft fiUhöra facket. Dit hör också de organisations-klausulersom binder arbetsgivare att enbart anstäUa fackligt ansluten personal. Det är betecknande för socialdemokraternas debatteknik aftde, så fort man tar upp fackets ställning och framför krifik, genast talar omfackföre-ningsfienfiighef. De fackliga organisafionerna är en stormaktfaktor. De har ett oerhört stort inflytande, och de har enmonopolställning. Det finns inget alternativ till de fackliga organisafionerna.Människor är hänvisade till atf fillhöra en viss facklig organisafion. Då måstedet också ställas mycket stora krav på den organisationens sätt att uppträda.Man får inte, som socialdemokraterna gör, odla en ofelbarhetens princip ifackliga sammanhang. Det är därför, herr talman, som vi moderater i dessasammanhang far ställning för de enskUda människorna. Människor behöver skyddmot maktövergrepp, från vad håll det vara må. AnL 10ELVER () replik: När försöker förklara varförsocialdemokraterna hamnade så snett när vi hade aft hantera lagen omjämställdhet i arbetsUvet säger han: Vi hade ändå ett alternativ. Visst hadesocialdemokraterna def, men alternativet var att säga nej till en lagsfiftningför akfiva åtgärder. Socialdemokraterna hamnade därför på motståndets ochkonservatismens kant. Def har man sörjt. Jag uppfattar def så aft LarsUlander t. o. m. beklagar def, när man nu ändå backar från defta motstånd. Jag tror atf jämställdheten är en fråga som ständigt måstedrivas. Risken är atf den lätt kan bli en konjunkturfråga aft jämställdhetblir något exklusivt, som vi arbetar för i goda fider. Jag är därför facksamför atf jag upplever def så att man från socialdemokrafiskt håll har tänkt omunder den fid som har Jag uppfattar det också så, att nu ärberedd att stå fast vid vad här har sagt. Den socialdemokratiske talesmannen sade att vi kommer atffå rika tillfällen atf diskutera dessa frågor. Det är bra. Reformarbetet ärnämligen infe avslutat. Det var det inte i början på 1970-falef och infe helleri slutet av , även om jag pekade på atf beslut om en rad reformerhade fattats också under en annan regim än just en socialdemokrafisk. Vi fårinte glömma aft mycket av detta reformarbete förutsätter en avtalsuppbyggnad.Det kräver att parterna samverkar och far sitt ansvar, vilket är positivt. säger nu att vi inte får förledas aft tro attsocialdemokraterna har ändrat uppfattning. Men visst blir man fundersam, när dekrav som socialdemokraterna hade i stora delar handlade om viljeinriktningen.Man blir mest förbluffad över agerandet när def gäller det förslag där socialdemokraternai har haft en färdig lagtext. orkar de inte ens ta sig samman ochfullfölja de fidigare kraven, utan de säger: Detta bör vi pröva i ett störresammanhang. Jag har, herr talman, inget annat att säga än atf det ärbra om denna prövning i etf större sammanhang kan vara en väg fill en klararesyn på hur man skall hantera frågorna på arbetsrättens område. Jag tror aft vidå framöver också kan få det som här närmast har beskyllt ossför atf ha, nämligen stor samstämmighet mellan många partier här i kammaren omhur reformarbetet på arbetsrättens område skall bedrivas. Medbestämmandefrågor m. m. AnL 11LARS-OVE (vpk) replik: Def handfasta sättet, , är alltsåfull fart back -def är vad vi har kommit fram fill. Den här debatten har också visat atf det finns ettönskemål från de borgerliga parfierna att komma överens med socialdemokratin.Jag tycker att det är Utet förnedrande för arbetarrörelsen när man blir överensåt det hållet. Def är någonfing som bör tänka på som fackföreningsman. Angrepp på fackföreningen heter det så fort man kritiserarnågonting. Liksom mänga andra fackliga ledare skiljer inte mellankrifik mot fackföreningens politik och sådan kritik som riktas mot rörelsensroll. Det betyder ju i förlängningen att varje kritiskt inlägg motklassamarbetet är etf angrepp på hela rörelsen. Det är en ohållbar ståndpunkt,. Det skulle bli totalt tyst på basplanet, om man inte fick förafram andra meningar. Jag kan försäkra att vid varje angrepp frånhöger på fackföreningsrörelsens samlade styrka kommer vpk atf stå i förstaledet bland försvararna, och vi menar aft vi med vår polifik gör det . För min egen del jobbar jag som många andra vpk:arehängivet för fackföreningen . Jag har många erfarenheter som visar påbristerna i medbestämmandelagen när det gäller det fackliga agerandet somställer den fackliga ledningen och arbetarrörelsens politiska ledning i direktmotsättning till dem som strider för sina jobb. Jag kan nämna helahandläggningen av Medbestämmandefrågor m. m. frågan omstrukturen inom stålindustrin. Det vore bra, , om vi hade vetorätt i någonform vid företagsnedläggningar, rationaliseringar och omplaceringar. Viföreslår det, men ni viU inte göra def. I stort sett ställer ni den fackligabasen handlingsförlamad i vissa lägen, och vi tycker infe aft det är en rikfigpolifik. Debatten om reallönesänkningarna visar på eningående kritik inom fackföreningsrörelsen. Egenfiigen riktar den sin udd motklassamarbetet. Den politik som genomförs av regeringen och som har somgrund i besluten på LO- och SAP-kongresserna håller infe längre. Ni vill alltså inte angripa den kapitalistiskaverkligheten och förändra den, så att man kan nå de gamla arbefarmålen omsolidaritet, rättvisa, jämlikhet och gemenskap. För det krävs detmaktbefogenheter för de arbetande i bred mening. AnL 12LARS ULANDER (s) replik: återkom med exempel på övergrepp.Men det kan väl också vara rimligt atf den som tillhör en facklig organisationinte finner det särskilt attraktivt att tvingas jobba sida vid sida med en sominte är organiserad och atf han bör ha möjlighet att berätta det för denoorganiserade. Det ser infe jag som något slags maktövergrepp. Def är inteheUer så atf man därigenom förvägrar den andra människan att fatta sitt friabeslut. Sedan kom in på defta med monopolsfällning.Förhållandet är fakfiskt fortfarande det inom svenskt arbetarliv atf denstarkare parfen är arbetsgivaren. Men att förvänta sig att en moderat skall hanågon uppfattning i den riktningen är nog atf hoppas alldeles förgäves. Såvitt jag förstår, inskränkte sig till slut fill att gälla avslagsyrkandef i fråga om den s. k.200-kronorsregeln när det gäller skadestånd för den enskilde arbetstagaren. Den17 december lämnar nya arbetsrätfskommittén sitt betänkande till regeringen, Idef betänkandet har kommittén tagit upp frågan om de . När enutredning har arbetat , är det väl rimligt att också låta desynpunkter som kommer fram i kommitténs betänkande ligga fill grund förfortsatt arbete med frågan. säger atf def är av omtanke omfackföreningsrörelsen som han ägnar sig åt de påhopp han gör. Jag villfortfarande påstå att det är sådana han gör. Allt vad man gör från fackligthåll är klassamarbete och elände, anser . Jag har litet svårtatt förstå aft man, om man har den uppfattningen, därmed kan ge något positivttill diskussionen om de fackliga organisafionernas arbete. Det är ju så aft defvardagsfackliga arbetet infe består i aft avge deklarafioner utan i aft se fillatf klara medlemmarnas arbetsförhållanden och förhandla för medlemmarna på ettsätt som gynnar dem. Om det är klassamarbete, kommer det allfid att fortsätta,för det är på det sättet man bedriver facklig verksamhet ute påarbetsplatserna. Det bombasfiska står faktiskt för. Talmannen anmälde att , 43 anhåUit att fill protokollet få antecknat aft de infe ägde rätt fill Onsdaeen den ytterligare repliker. AnL 13 (): Jag har för avsikt aft i mitt inlägg begränsa mig fill den moderatareservationen 9, som rör medbestämmande i statsförvaltningen. Det är ingetstort avsnitt i utskottets betänkande, men vår moderata uppfattning är atf detär ett principiellt vikfigt avsnitt. Det är viktigt därför aft det gäller atfslå vakt om den politiska demokratin i förhållande fill den arbefsrättsligalagstiftning som enligt vår uppfattning gradvis har gröpt ur den politiskademokrafin såväl i kommuner och landsfing som på det nationella planet. Förungefär debatterade kammaren medbesfämmandefrågor-na. Även dådiskuterade vi gränsdragningen mellan den polifiska demokrafin och denarbetsräftsUga lagstiftningen. Utgångspunkten var dels en mofion som behandladeden förhandlingsskyldighet som regeringen har i vad avser propositioner, delsett par mofioner som gällde gränsdragningsfrågorna för den politiska demokrafini kommuner och landsfing kontra den arbefsrättsliga lagstiftningen, Ianslutning fill den debatten beslöt aft gränsdragningsfrågorna skulleutredas. och , som var enhälliga, hade isina remissyttranden påpekat vikten av aft man klarade ut begreppen. Man menadeatt def rådde stor oklarhet i förarbetena till lagsfiftningen och aft det gälldeför utredningen atf se över de här frågorna. beslöt alltså att enutredning skulle filisättas. Från den dåvarande regeringens sida utfärdadesunder hand vissa direktiv, som gick ut på delning i augusfi. Minfråga fill , som ju befinner sig i kammaren, är: Vad händer iregeringskansliet med beställning av denna utredning? Socialdemokraternavar visserligen splittrade, när beslutet togs, I debatten här i kammaren menadeen del socialdemokrater att det infe fanns fog för en sådan utredning, LarsUlander var en varm förespråkare för den linjen, Hans kolleger iKommunförbundet och hade en diametralt motsatt uppfattning.Tillsammans med de borgerliga ledamöterna i de båda förbundens styrelser anslötde sig enhälligt fill linjen att def var mycket klarf motiverat aft göra ensådan här översyn. Man fick alltså se rörelsen delad i två läger. De fackligaorganisafionerna hade självfallet inget intresse av en översyn, för de tyckteatf deras maktposifion gradvis hade kunnat fiyttas fram. Från derasutgångspunkt var def i och för sig en ganska fillfredsställande utveckling.Men den borgerliga majoriteten i kammaren hade en annan uppfattning. Man tyckteatt def var mer angeläget att slå vakt om den polifiska demokrafin än att sefiU att fackets från dess synpunkt kanske i och för sig berättigade maktanspråkfillgodosågs. Defvore som sagt, , av utomordentligt stort intresse, om vi kundefå ett besked här i kammaren om vad som händer med denna Medbestämmandefrågor m. m. När kommer utredningen atffillsäffas, och vilka blir direkfiven? När def gäller regeringens förhandlingsskyldighet i vadavser proposifioner kunde utskottet konstatera att denna förhandlingsverksamhetoch förhands-lingsskyldighef var mindre ändamålsenlig i vissa delar. Utskottetkonstaterade vidare att det kunde finnas anledning atf i etf längre perspekfivta upp denna fråga till granskning. Ja, man kan förvisso säga att det finnsanledning att återkomma till denna fråga. Def är därför som moderatasamlingspartiet återkommer i en partimotion 1981/82:2053, Där begär vi atf MBL istatsförvaltningen icke skall fillämpas på frågor som faller inom den politiskademokratins råmärken. Vad säger då utskottet i sitt betänkande?Ja, i stort sett refererar utskoffef på sedvanligt sätt vad man tidigaresade. Utskottet konstaterar även aft förhandlingsskyldigheten när detgäller propositionerna är mindre ändamålsenlig i vissa fall. Vidare hänvisarutskottet tiU en granskningspromemoria från konsfitutionsutskottet /79:30,där man från utskottets sida konstaterar att man noga följer utvecklingen. Min fråga till blir: Vad är det som ärmindre ändamålsenligt i vissa fall? Det är kanske framför allt somskall svara på frågan, eftersom def är han som företräder utskoffef här. Menjag utgår från att samstämmigheten är ganska stor i kanslihuset. dessutom de sakkunniga i kanslihuset, så det bör väl vara ungefär sammauppfattning de företräder. Frågan kan då riktas till båda två, fiU Anna-GretaLeijon som har att praktiskt hantera i frågorna i kanslihuset -den mindreändamålsenliga hanteringen - och fill som har varit med omutskottsmajoritefens skrivning. Jag skulle vilja fråga vidare: Hurhar KU:s nogsamma bevakning av ärendet tagit sig uttryck under den senastefiden? Vad är def som konsfitufionsutskottet har granskat när det gällerförhandlingsverksamhefen? Def skulle vara intressant atf få några kommentarer. Situationen är alltså den, herr talman, attsocialdemokraterna f. n. har den uppfattningen - def gäller även folkpartietoch i utskottet - aft systemet är mindre ändamålsenligt. Men man görett tillägg i utskottsskrivningen. Man konstaterar att förhandlingsskyldighetenär avtals-reglerad och aft den därför kan ändras, om parterna så önskar ochframför allt kommer överens. Det är väl ingen större hemlighet, herr talman,aft ledande socialdemokrater infe odelat är tilltalade av och förtjusta i dennyordning som infördes när def gäller förhandlingsskyldigheten. Min fråga fill blir då: Är den härutskoffsskrivningen ett förebud om atf man funderar på nyordning? Jag vet interiktigt vem jag skall ställa frågan tUl, den sakkunnige eller statsrådet.Statsrådet borde ju rimligtvis vara den som är mest initierad i den förebådadenyordningen. Man har funnit förhållandena oacceptabla, både praktiskt ochprincipiellt felakfiga, så aft def kan vara dags att rensa ut den nyordning somkom till . Från moderat sida menar vi atf det här inte ärnågon avfalsfråga i sedvanlig mening. Def handlar i princip och i grunden omatt slå vakt om den polifiska demokratin, om de folkvaldas suveräna rätt aftfatta beslut när det gäller verksamhetens art, omfattning och inriktning. Detmå gälla på nationellt plan, i kommun eller landsting. Def var riksdagensuppfattning atf gränsdragningsfrågorna skulle redas ut på kommun- ochlandstingsnivå. Deffinns all anledning att hoppas atf en utredning kommer tUl ståndoch får vidgade direktiv att även se över förhandlingsskyldigheten inomregeringskansliet och undersöka vilka delar av förhandlingsverksamhefen som ärmindre ändamålsenliga och hur man på etf mera ändamålsenligt sätt skall kunnabedriva ett arbete som innebär att de polifiskt valda -regeringen i det härfallet - suveränt kan fatta beslut när det gäller proposifionsarbefef. Vimenar att def brådskar, eftersom erfarenheterna på alla plan visar atf denpolifiska demokratin är utsatt för ett hot när def gäller gränsdragningen isamband med den arbetsrätfsliga lagsfiftningen. Vi har den bestämdauppfattningen aft den politiska demokratin tyst och ibland något ljudligareurgröps. Vi moderater säger klarf nej fill en utveckling som innebär att detkorporafiva samhället i aUa former vinner intåg på bekostnad av de folkvaldassuveräna rätt att forma en framfid på alla nivåer i def här landet. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till den moderata reservationen 9, som ärfogad fill utskottets betänkande 6. Anf.14 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Jag vill bara ge enkort kommentar fill de frågor som har ställts om den utredning om den polifiskademokratin och förhållandet till medbestämmandelagen som fidigare hardiskuterat. Den dåvarande borgerliga majoriteten tog ställning för en sådanutredning. I def sammanhanget sades def också i riksdagsbeslutet atf innan mangjorde något på den här punkten skulle man avvakta vad den nyaarbefsräftskommittén, den s. k. NARK, sade i den här frågan, eftersom den ocksåhade i uppdrag att göra bedömningar av frågor som rör förhållandet mellanmedbestämmandet och den politiska demokrafin. Som sagt tidigarehar den här utredningen avslutat sitt arbete, men betänkandet är infefärdigskrivet. Det kommer atf överlämnas fill regeringen först . Jag vill fill sist fillägga atf statsrådet som ju också har ansvar förde här frågorna, eftersom vi inomarbetsmarknadsdepartementet har ett gemensamt ansvar för frågor som rörmedbestämmandet på den offenfiiga sidan, har fått en fråga här i somhan kommer atf besvara, förmodligen någon dag i , och som rörjust de problem som här fogs upp. AnL 15 ()replik: Jag tackar för upplysningen. Jag är också medveten omatf man hade det fillägget i skrivningen atf vi skulle avvakta NARK.Den tidigare regeringen hade kanske en något annorlunda bedömning. Man hadeuppenbarligen under hand fått vissa direkfiv som man diskuterade, och jag kaninte rikfigt frigöra mig från misstanken att def infe bara är hänsynen fiU NARKoch dess långrofande som gör aft man avvaktar, utan att def kanske speglar enfidigare minoritets uppfattning, åtminstone i denna kammare - rörelsen är judjupt delad, eftersom det förelåg enhälliga yttranden i både . Men det speglar alltså mer den gamla minoritetensuppfattning aft man här inte bör göra någonfing. Skullejag mot förmodan ha fel i min tolkning, så hoppas jag att man, när NARKänfiigen har avlämnat sitt betänkande, far itu med de här frågorna.