prot · G609105 · 1982-12-31 00:00:00 — Brutto kan det se bra ut, men netto ärresultatet ett helt annat. Det är sannolikt i bästa fall bara en tredjedel avde pengar som står på kontona i fråga som utgör nysparande. Ett annat skäl för vår skepsis är att dessa skatterabatterkostar statskassan mycket stora belopp i uteblivna skatter. Vidare har dettasparande en fördelningsprofil som vi ställer oss tveksamma till: det är trotsallt inte mer än kanske av hushållen som är med, men alla skattebetalarefår trots detta vara med om att betala fiolerna. Dessutom ligger en avgörande svaghet i skattesparandetskonstruktion för det fall att det skulle fortsätta i det långa loppet - rtu harvi för all del trappat av detta sparande. Det har att göra med vad jag skullevilja kalla års Det året kommer folk att kunna lyfta medel frånsitt skattesparande. Om då systemet skulle fortsätta som det nu ärkonstruerat, skulle deltagarna i skattesparandet kunna lyfta merparten av sinapengar, låta en mindre del stå kvar på sina konton och på det viset fortsättaatt få skatterabatter , utan att någonsin mer behöva presteranågot nysparartde. Då skulle verkligen staten ha iklätt sig rollen av Ebberödsbank. Det menar vi är en helt ohållbar situation. Att förändringar i vårt nuvarande system kommer attbehövas'är således ofrånkomligt. Men det är sant att vi socialdemokrater ocksåanser att sparandet behöver stimuleras. Därför har regeringen tillsatt enkommitté, som enligt uppgift från skall vara klar redan omungefär , kanske . Naturligtvis är det för tidigt att säga något om vadden kommittén kan komma fram till, men enligt direktiven skall kommitténförsöka konstruera sparformer som både hjälper till att lösa statens lånebehovoch kan förse näringslivet med kapital. Om det skulle bli så att aktiesparandetäven skall stimuleras, bör det dock ske i former som gör' att deeventuella skattefonderna blir mindre bankberoende än vad som är fallet . säger här att skattefondssparandet har letttill spridning av ägandet, och det kan vara sant i ett slags formell mening.Men en sak är fullständigt klar: det har i varje fall inte lett till någonspridning av inflytandet, och det är det som är det centrala. Mot den här bakgrunden är det naturligt att vi inte kan senågot egentligt behov av den parlamentariska kommitté som föreslagits frårtborgerligt håll för bearbetning av sparproblemen. Därför har också majoriteterti finansutskottet avvisat de borgerliga kraven på en sådan kommitté. Jag har redan sagt att frågan om sparstimulartser ärkontroversiell. Det framgår verkligen också av det andra inslaget i centernspartimotion, där man föreslär att sparande i bank, aktier, obligationer ellerstatspapper skall berättiga till en omedelbar skattereduktion av detsparade beloppet. Jag tycker, uppriktigt sagt, att detta är ett mycketegendomligt förslag, som gör intryck av olycksfall i arbetet. För vadrör det sig om? Jo, säg att det rör sig om en miljonär - och sådana finnstrots allt - som plötsligt skulle få för sig att köpa aktier för 1 milj. kr.Denne skulle enligt centerförslaget plötsligt få en skatterabatt uppgående till500 . Det är verkligen, herr talman, så att man tar sig för pannan. De samhällsekonomiska konsekvenserna skulle blifullständigt katastrofala. Vi har beskattnirtgsbara irtkomster i vårtland i storleksordningen . Därtill kommer en privatägdförmögenhetsmassa om . Säg att av allainkomster skulle omfattas av sparförslag! Det vore liktydigt med attdet offentliga skulle gå miste om skatteintäkter i storleksordningen 20miljarder kronor. Var och en måste mot bakgrund av dagens statsfinansiella lägeinse att detta är en minst sagt extravagant propå. Lönsparande, m. m. Lönsparande, m. m. Den borgerliga reservation som ärfogad vid utskottsbetänkandet är litet "slirigt" skriven, men detverkar faktiskt som om också och skulle accepteracenterns propåer. Man undrar verkligen om herrar reservanter tänkt igenomimplikationerna av motion. majoritet avvisaremellertid med emfas förslag. Med det sagda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill finansutskottets hemställan i dess betänkande nr 31. 112ROLF WIRTEN (fp): försöker i enlighet med denvanliga strategin från socialdemokratisk sida göra gällande att allt dåligtkommer från den borgerliga regeringen under de år vi hade ansvaret för ekonominoch att allt nu har blivit till det bättre. Det är med förlov sagt, herrtalman, naturligtvis en alldeles för enkel beskrivning av verkligheten. Jagtycker att i varje fall en professor i nationalekonomi borde låta bli sådanademagogiska grepp. För det är väl ändå så, , om man ser meraallvarligt på dert här mycket viktiga frågart, att sparandet i riskkapital varmycket dåligt när vi startade vårt regeringsarbete. Jag tror att det är svårtatt komma ifrån att det var en faktor som hämmade näringslivets investeringaratt man inte hade en fungerande kapitalmarknad. Det har skett något väsentligt på den punkten, och jaghoppas att är beredd att erkänna det. När det finns dubbeltså många ägare av aktier i börsnoterade bolag som 1978 - 1.3 miljoner, dvs. av befolkningen, är nu ägare av börsaktier - då har det naturligtvis skett enväserttlig förändring. Sparkvoten, som både och jag har redovisatsiffror för, låg på mot i stort sett . Attsparkvoten är alltför låg är jag helt överens med om, ochdet sade jag också i mitt tidigare inlägg. Det är därför det är så viktigt att nu finna nya former attstimulera sparandet och då i huvudsak mot de mål som jag nämnde, att få framinvesteringskapital för att öka produktionskapacitet och konkurrenskraft inäringslivet och att finansiera vårt stora budgetunderskott. När man hör tala om den fantastiskadevalveringen , låter det som att då skedde det som förändradehela vår ekonomiska situation. Det är ju inte så, . Att nieventuellt kan irtregistrera en förbättring av handels- och bytesbalansen under1983 i förhållande till tidigare beräkningar har ju sin förklarirtg i att marti vår omvärld har fått rter inflationstakten på ett sätt som tyvärr inte densocialdemokratiska regeringen i klarar av. Tvärtom har vi nu kommitupp i tvåsiffriga tal efter att ha varit nere på 7 ä . Den andra faktorn är naturligtvis också viktig att pekapå, nämligen att oljepriserna har sjunkit på ett närmast dramatiskt sätt, medanvi tidigare hade en lika dramatisk uppgång. Det här är faktorer som naturligtvis är realiteter. Attförsöka göra gällande att svårigheterna beror på den politik de borgerligaregeringarna fört är Det är ekonomiska realiteter somgör skillnaden på de purtkter som jag har pekat på. Jag hoppas ändå, herr talman, att vi skall vara överens omatt sparandet är av fundamental betydelse för fortsättningen av ochatt det därför är viktigt att vi samlar nationen i sådana sparformer att manfår en bred accept, som jag sade förut. Man bör arbeta på bred parlamentariskbas och ha med intressenter som arbetsmarknadens parter och andra som haranledning att grubbla över de här frågorna. Då kan vi få en förbättrirtg avsparkvoten på nyU. Lönsparande, m. m. 113HUGO HEGELAND (m): Som påpekade, vill Bo Söderstengöra gällande att allt som hände under den borgerliga regeringstiden berodde påden borgerliga regeringen. Men behöver ju ingen undervisning omatt samtidigheten av händelser ingenting säger om några kausala samband. Det ärlångt till att bevisa att allt elände som enligt uppfattningråkade uppstå under den tiden var beroende på den borgerliga regeringensagerande. Jag kan väl citera vad och skrev ien motion /80, nr 1062: De talade där om att de "senaste årenslågkonjunkturer har framtvingat mycket stora budgetunderskott" ochfortsatte: "Följden blev att utgiftssidan växte under det att inkomstsidanstagnerade. Konsekvensen blev de enorma statliga budgetunderskotten som nukarakteriserar svensk ekonomi och som verkar komma att beståunder många årframåt. "Vem som hade regeringsmakten är alltså inteavgörande för utvecklingen, utan där säger och - och jagtror att det är alldeles riktigt - att dessa stora budgetunderskott kommer attbestå framåt, eftersom de har att göra med strukturellaförändringar. ' Det tråkigaär dä att man ändå måste göra någonting för att komma till rätta med destrukturella förändringarna och bl. a. den radikala minskningen av sparandet.Det nya som har skett på den punkten är skattefondssparandet ochskattesparandet, som har lett till denna ovanliga spridning och som verkligengör det motiverat att tala om en folkrörelse. Det är riktigt som säger att inflytandet föralla små aktieägare inte har ökat i samma utsträckning som ägandet, men man fårbörja med ägandet, så kommer väl även inflytandet att öka. Detprimära för alla småsparare är i regel ägandet, och inflytandet blir, oavsettvilken regim det är och vilket företag man har placerat sina pengar i, ändåringa. trodde inte att vi hade tänkt till riktigt,eftersom vi enades om en gemensam reservation med anledning av förslagom en skattereduktion på av sparat belopp som man låter stå inne underminst . Men vi har visst tänkt, vi är ingalunda ansvarslösa när viskriver under en motion. Och förslaget får inte alls så katastrofala verkningarsom får det till. Han exemplifierade det med en miljonär somsparar Lönsparande, m. m. , men det finrts ju bara ca 10000 miljonärer ilandet, så varför inte ta över huvud taget alla som sparar? Innehållet i förslaget är bara att man får en reduktion avskatten på av sparbeloppet, om man sparar det . Den dag mantar ut besparingarna igen beskattas de. Det är bara fråga om ett uppskov ibeskattningen. I realiteten verkar det så, att man får en dubbelt så hög räntapå det belopp som man sparar i och med att man slipper betala i skatt.Hela det belopp man är ägare till får man betala förmögenhetsskatt för, trotsatt det ingår en skatteskuld till statert, om det ligger . I realiteten är det alltså fråga om en fördubblad ränta.För att något kompensera alla dem som sparar i monetära former är detta faktisktett relativt blygsamt förslag, och därför har vi tillstyrkt det. 114 (); Utöver vad nämnde om vår motionsom försvar mot beskyllning, att det var orealistiskt att överhuvud taget lägga fram ett sådant här förslag, vill jag anföra att man får seförslaget också mot bakgrund av den ekonomiska situation som vi befinner oss ipå grund av den kraftiga upplåning som det svenska samhället är tvunget attgöra . Med ett ökat kapitalinflöde inom landet blir detnaturligtvis lättare att finansiera statsskulden, eftersom man åtminstone iviss omfattning slipper gå till utlandet för att ta upp lån. Där blir det jubåde högre ränta och dyrare lån . Vi vet hur svårt det börjar bli för riksgäldskontoretgenom att man får lov att ta upp kortare lån, vilket i sin tur innebär ökadekostnader och högre ränta. Kan vi hålla upplåningen inom landet, har vi betydligtstörre förutsättningar att klara balansen. Det är mot den bakgrunden man fårse det här förslaget om att stimulera ett sparande mera radikalt än vi hargjort tidigare. Det behövs, och vi får igen det i form av minskadräntebelastning vid upplåningen, totalt sett. Det är liksom vitsen med det härförslaget. Vi är inte låsta vid någon procentsats, utan vi tycker attdet är viktigt att man tar fram förslag och ser över frågan i denparlamentariska grupp som har föreslagits för att därigenom få en bred politiskförankring för ett långsiktigt sparande. Också regeringens spargrupp säger ju att det är detlångsiktiga sparandet som är det väsentliga. Har man inte ett sådant härpolitiskt förankrat underlag, så får man en ryckighet i sparförslagen, och derivs upp efter bara en mandatperiod. Detta kan inte vara lyckligt för ett land medett så stort behov av sparande som det svenska samhället har. 115BO (): säger att jag använderdemagogiska grepp. Allt jag har gjort är att beskriva utvecklingen under de sexborgerliga åren - en oerhört negativ utveckling för den svenska ekonomin. Sparandet har sjunkit ner till futtiga , och samtidigthar vi dessa oerhört stora budgetunderskott och denna enorma utlandsupplåningom 100 Detta är fakta, det kan ingen bestrida.Det är detta som är de stora problemert. Sedan kan ni ju peka på uppgången på börsen och säga kanske har styrt över vissa medel dit. O.K., men det har skett till prisetav mycket kraftiga skattesubventioner och till priset av ett system som ärfullständigt ohållbart i det långa loppet. Jag talade tidigare om 1985 årsproblem - då ringer klockan, då är det helt omöjligt att fortsätta med dettasystem. Ni säger att ett visst antal människor har deltagit idetta fondsparande. Ja, men det har ju inte gett ett enda dugg av ökatinflytande. En sak är fullständigt säker: skulle man fortsätta med en sådan härtyp av arrangemang, måste man i varje fall se till att fortderna inte blir såtotalt bankberoende som de är . försöker få det till att jag har sagt attvåra problem kommer att bestå under rtiårtga år framåt. Det är sannoliktriktigt. Men det var ni som drog på oss problemert, det var ni som lämnadeefter er ett arv som bestod i ett budgetunderskott på år1982, räknat på kalenderårsbasis. Det är detta som har gjort att vi nu sitterfast i räntefällan. Vi har i räntor . Om dessabudgetunderskott består, vet vi att räntebördan ökar med 10-12 miljarder omåret. Sådant är arvet efter er. Det är klart att det tar tid och är svårt attkomma till rätta med detta helt! nämnde den "fantastiskadevalveringen". Ja, det verkar faktiskt som om devalveringen har varitmycket framgångsrik och på ett avgörande sätt kommer att vända den ekonomiskautvecklirtgen uppåt och klart förbättra vår bytesbalans. försöker försvara propåer om den50-procertfiga skattereduktionen. Han tror att den skulle lösa våraunderskottsproblem. Men det är exakt tvärtom. För skulle det vara så att ertsystem verkhgen vore framgångsrikt - säg att vi skulle spara av de totalainkomsterna på de nya kontona -, vad skulle det innebära? Jo, det skulleinnebära att statens budgetunderskott ökade med inte mindre än 20 miljarderkronor. Era propåer är fullständigt orealistiska. Jag har svårt att tro attnågra av era "närstående", någorlunda kompetenta moderatekonomernågonsin skulle kunna gå på ett så här egendomligt förslag. Lönsparande, m. m. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 12 §Anmäldes och bordlades 1982/83:121Fortsaft valutareglering 1982/83:127Vissa administrativa frågor inom den allmänna försäkringen, m. m. 1982/83:138 Vissa materielunderhållsfrågor inomförsvaret 1982/83:139 Likvidation av aktiebolag m. m. 1982/83:142Godkänrtande av internationella kaffeavtal, m. m. 1982/83:143 Ändradindelrting av försvarsmaktens personal, m. m. 8 protokoll 1982/83:105-106 1982/83:146 Ändring i 12 kap. 15 § jordabalken 1982/83:149 Ändradstyrelserepresentation inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete m. m. 13 § Anmäldes och bordlades 1982/83:2232av m. fl. 1982/83:2233av och 1982/83:2234av m.fl. 1982/83:2235av m.fl. 1982/83:2236av m. fl. 1982/83:2237av m.fl. 1982/83:2238av m. fl. 1982/83:2239av m. fl. Bryggeribranschensfortsatta utveckling (prop. 1982/83:92) 1982/83:2240 av m.fl. Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. (prop.1982/83:115) 1982/83:2241 av m.fl. Riktlinjer för (prop. 1982/83:119) 1982/83:2242 av m. fl. Ändring i läkemedelsförordningen m. m. 1982/83:122) 14 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1982/83:367av (vpk) till bostadsministern om villkoren för övergång frånhyresrätt till bostadsrätt: fattade riksdagenbeslut med anledning av en regeringsproposition om övergång frårt hyresrätttill bostadsrätt, innefattande även de allmännyttiga bostadsföretagenshyreshus. a. infördes då en s. k. majoritetsregel för köp avhyresfastighet. Från regeln om att ett beslut om förvärv och övergång tillbostadsrätt måste biträdas av minst två tredjedelar av hyresgästerrta undantogsemellertid bostadsrättsförertingar anslutna till de rikskooperativaorganisationerna. och majoritet förutsatte att HSBoch skulle bevaka att det alltid fanns ett "betryggandemanifesterat intresse för ombildningen" hos hyresgästerna. har det i praktiken visat sig att det kan bli tvärtom,dvs. att ett betryggande martifesterat intresse från hyresgästerna för attbehålla hyres- Exempel på detta är den mycket omdiskuterade utförsäljningenav 3 500 allmännyttiga hyreslägenheter i Hartirtge kommun och den därefterpåbörjade omvandlingen till bostadsrätter, i strid mot en storhyresgästmajoritet. Jag vill därför frågabostadsministern: Ärbostadsministern beredd att låta ompröva rätten till undantag från tvåtredjedels majoritet vid övergång från hyres- till bostadsrätt, om det visarsig att sådana omvandlirtgar genomförs mot en berörd hyresgästmajoritets"vilja? 1982/83:368 av ToreClaeson (vpk) till bostadsministerrt om fukt-, mögel- och rötskador i bostäder: Fukt, mögel och röta i byggnader har under senareår blivit ett allt större problem som synes allt svårare att bemästra. Hundratusentalsmänniskors bostäder, ekonomi och hälsa hotas och problemen ökar allt hastigare.Antalet personer med allergi och andra sjukdomar som orsakas av fukt och avmögelsporer blir allt fler. friska människor har blivit svårtallergiska och tvingats flytta från sina hus och lägenheter. Fysisk och psykiskohälsa och knäckt familjeekonomi drabbar många, framför allt boende i småhussom byggts . Jag vill därför frågabostadsmirtistern: Vadtänker regeringen göra dels för att hjälpa människor som drabbats av hälso- ochekonomiska problem fill följd av ökade fukt-, mögel- och rötskador i sinabostäder, dels för att stoppa eller begränsa sådana skador i nybyggnader? 1982/83:369av (vpk) till kommunikationsministern om persontrafiken påTGOJ:s järnvägsnät: Olika trafikaktiebolags järnvägslinjer, eller delarav dessa, har eller har haft ett omfattande samarbete med SJ-trafik och därförofta setts som ftmktionella delar av SJ;s stambanenät. Såär exempelvis fallet med Trafikaktiebolaget järnvägar(TGOJ). beslutade godkänna att SJ förvärvade aktierna iTGOJ. SJ övertog då hälften av aktierna, och resten övertas för ensymbolisk summa av . Planerfinns nu om fortsatt nedläggning av persontrafik på TGOJ:s bandelar iSödermanland. TGOJ ställer krav på subventioner från lärtstra-fikbolaget (SLT)och kommuner som villkor för att upprätthålla viss persontrafik. Närmastgäller det nu linjen , där TGOJ forcerat fram ett beslut omnedläggning av persontågen under innevarande år, ett beslut som främst drabbarOxelösund, men även andra kommuner och deras invånare. Jag vill mot denna bakgrund ställa följartde fråga tillkommunikatiortsministern: Anser regeringen en fortsatt nedläggning av persontrafikenpå TGOJ:s . järnvägsnät acceptabel och örtskvärd mot bakgruud avöverenskommelsen om SJ;s aktieövertagande, eller är regeringen beredd att sökamedverka till att sådana plarter förhirtdras? =1982/83:370 av (vpk) till utrikesmirtistern om åtgärder för att stödja den sandinistiskaregimen i : har, sedan denprogressiva regimen ersatte Somozadiktatureu 1979, ständigt utsatts förtrakasserier och attacker från de reaktionära krafterna i området. senasthar ett antal trupper sökt invadera landet från . Denna s. k.Somozagerilla tränas och uuderstöds av , som inte kan accepterasandinistregimerts försök att skapa välfärd för massorna och inte bara'för enliten inhemsk diktaturklick. Motbakgrund härav vill jag ställa följartde fråga till utrikesministern; Avser utrikesministern att fördöma ;s inblandning iområdet, och vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att söka stödja densandirtistiska regimert i dess ansträngningar att åstadkomma en demokratiskutveckling? 1982/83:371 av () till arbetsmarknadsministernom åtgärder mot arbetslösheten i : Arbetslösheten är svår över helalandet. Jämfört är arbetslösheten nu större i praktiskt tagetvarje län. Sysselsättningsläget i är alltfort mycket dåhgt. Värmlandtillhör de län som har den högsta arbetslösheten. För att begränsa problemengäller det att utnyttja varje positiv möjlighet till arbete. Vägbyggande ärhärvid av särskilt stort intresse, då det medverkar till bättre levnadsvillkorför människorna och en billigare och mera rationell frakt för näringslivet.Inom har tagits fram projekt i som skullekunrta ge sysselsättrting för ca 300 personer. Många av dessa vägprojekt gällersådant som är flaskhalsar i trafiken. Från trafiksäkerhetssynpunkt ärprojekten mycket väsentliga. Mot den redovisade bakgrunden vill jag frågaarbetsmarknadsmirtistern om hon är beredd medverka fill att minskaarbetslösheten i kommande vinter genom byggande av möjliga vägobjekt? 1982/83:372av () fill bostadsministern om eventuella planer på att införaen ny skatt på fritidshus; Diskiissionen om införande av en småhusskatt har medförtatt många ställer sig frågande om även fritidshusen skall beläggas med enliknande skaft. Jag vill därför till bostadsministern ställa följande fråga:Avser bostadsministern att införa en ny skatt på även fritidshus? 1982/83:373 av (vpk) till utrikesministernom åtgärder för att stödja den kurdiska minoriteten i : Den turkiska militärjuntansförtryck av den egna befolkningen ökar. Särskilt drabbas den stora kurdiskaminoriteten i . När vi läser om massrättegångar, tortyr och avrättningari östra , omkring Diyabakir och andra städer, är det i huvudsak kurdiskaoppositionella det är fråga om. Den har enligt min meninginte tillräckligt uppmärksammat detta problem. Jag vill därför fråga utrikesministerrt: Vilka åtgärder är regerirtgert beredd att vidta för attstödja dert kurdiska 1982/83:374av (vpk) till utrikesministern om situationen för kurderna iIrak; Det pågående kriget mellan ochIran har drabbat den kurdiska befolkningen i särskilt hårt, eftersomstridshandlingarna pågår framför allt i kurdiska områden. En flyktingström frånIrak över gränsen till har påvisats. Flera av dessa flyktirtgar har såsmåningom dykt upp i . Den senaste tidert har flera avvisrtingar avsådana kurdiska flyktingar kunnat noteras. Jag vill fråga utrikesministern; Hur bedömer regeringen situationen för kurderna i ,och hur motiveras avvisningarna av dessa människor från ? 1982/83:375 av (vpk) tillutrikesministern om livsmedelsbristen i : Den långvariga torkan i Etiopienhar drabbat befolkningen mycket hårt. Speciellt i de norra delarna av landethar svälten pä nytt skördat offer. Trots insatser från den etiopiska regeringenär situationen allvarlig för stora grupper. Det svenska katastrofbiståndet, somär avsett för insatser i sådana här fall, borde komma till användning. Jag villfråga utrikesministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta med anledning av dealarmerande rapporterna om livsmedelsbristen i ? 1982/83:376 av (vpk) till utrikesministerrtom åtgärder för att stödja kurderna i : Den kurdiska befolkningen i utsatts för värre förföljelser än andra grupper. Den iranska regeringenbedriver ett regelrätt krig mot kurderna, jämsides med det pågående kriget motIrak. Det är attacker som riktar sig mot kurderna som etnisk och nationellminoritet och som genomförs i form av massakrer i kurdiska byar, där i förstahand civilbefolkrtingen, framför allt kvinnor och barn, drabbas. Jagvill därför fråga utrikesministern: Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta för att stödja kurderna i ? 1982/83:377av (vpk) til| jordbruksministern om åtgärder på grund av att nyakemiska bekämpningsmedel kan komma till användning; Det är nu klart att preparatet Vydate, med denaktiva bestårtdsdelert oxamyl, kommer att registreras för användning i Sverige.Ansökan om godkännande har legat hos produktkontrollbyrån, bl.a. beroende på ämnets höga akuta giftighet. Registreringenav Vydate innebär i praktiken att vi får en ny grupp av kemiskabekämpningsmedel i landet; Kemikalier som kan användas mot potatiscystnematoder. Dessa skadegörare har bekämpats med varierad växtföljdoch resistenta sorter. Attnya grupper mycket giftiga bekämpningsmedel börjar användas i landet kartknappast sägas vara i överensstämmelse med regeringens uttalade målsättning attbegränsa användningen av kemiska medel. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga tilljordbruksministern: Avserjordbruksministern vidta några åtgärder i anledning av att en ny grupp avkemiska medel får användas i landet?