prot · G60938 · 1982-12-31 00:00:00 — Motionärerna har här ansettatt det borde vara onödigt att ha kravet på att vitet skall uppgå fill minstett basbelopp. Då emellerfid ett utredningsförslag från vifeskommiffén föreliggerom varaktiga åtgärder för att komma till rätta med de här påtaladeölägenheterna, är vi t. v. beredda aft avvakta kommande förslag från regeringenefter den remissbehandUng som pågår. Slutligen har vi i mofionen påtalat, men infe yrkat, aftkommunerna skall svara för kostnaderna för dricksvatfenkonfrollen från enskildavattentäkter. För det kommunala vattnet betalar ju kommunerna kontrollen. Deenskilda vattentäkterna, utanför tätorterna, finns ju därför att dit når infedet kommunala vattnet. Vi har därför ansett det vara rimligt att kommunenskulle stå för kontrollen av de enskilda vattentäkterna för den bofastabefolkningen utanför tätorterna. Om kommunen infe helt har täckt sittvattenverks alla kostnader via avgifterna - och så är inte allfid fallet - harglesbygdsborna fått bidra fill en service som de infe fått del av och borde Hälsoskyddslag, m. m. kunna fåen kostnadsfri hälsokontroll av sitt dricksvatten från kommu- Hälsoskyddslag, m. m. Med det anförda yrkarjag bifall fill reservafionema 1, 2 och 3 som är fogade fill socialutskottetsbetänkande /83:6. AnL 28 (): betänkande 1982/83:6 omhälsoskyddslag m. m. är föranlett av proposition 1981/82:219. Proposifionenbaseras på det förslag som den tillsatta hälsovårdsstadgeutredningen isitt betänkande framlade . uppgift var att göra enöversyn av hälsovårdsstadgan mot bakgrund av den utveckling som ägt rum isamhället sedan hälsovårdsstadgan tillkom. Hälsovårdsstadgan ersätts med en ny lag, hälsoskyddslagen,och vissa ändringar görs i livsmedelslagen. Liksom beträffandehälsovårdsstadgan skall syftet med den föreslagna hälsoskyddslagen vara attförhindra sanitär olägenhet och undanröja uppkommen sådan. Begreppet hälsoskyddföreslås bli använt i stället för begreppet allmän hälsovård. Ordet hälsovård har ibland förväxlats med den individuelltförebyggande hälsovården. Den fidigare benämningen hälsovårdsnämnd föreslås bliersatt med miljö- och hälsoskyddsnämnd. Förslaget fill hälsoskyddslag innebär aft bestämmelser ihälsovårdsstadgan anpassas fill andra näraliggande lagstiftningar. Det innebärockså en modernisering språkligt och tekniskt. Hälsoskyddslagen föreslåsinnehålla färre detalj bestämmelser än hälsovårdsstadgan, och det förutsättsaft regeringen och kommunerna meddelar ytterligare föreskrifter. Def förutsättsvidare att de centrala tillsynsmyndigheterna kompletterar författningarna medallmänna råd. Förslagen har utformats så att större tonvikt lagts pånämndernas arbetsuppgifter utanför det traditionella hygienområdet. Möjligheteratt ytterligare anpassa hälsoskyddslagstiffningen till näraliggandelagstiftningar inom miljöområdet, främst miljölagstiftningen, öppnas härigenom. Förslaget skall infe behöva medföra merkostnader förkommunerna och skall i nuvarande samhällsekonomiska läge infe heller få fastill intäkt för en total resursökning. Förslaget innebär mindre statligstyrning och ökad självstyrelse. Utskottet fillstyrker att det i proposifionen framlagdaförslaget fill hälsoskyddslag läggs till grund för lagsfiftning. Vpk har tre reservationer, och jag skall kort kommenteradessa. Den första gäller "gränsvärden för luff föroreningar".Bestämmelser fill skydd mot luftföroreningar finns redan vid sidan avhälsovårdsstadgan i bl. a. miljöskyddslagen, bilavgaskungörelsen och i lagen omsvavelhaltigt bränsle jämte förordningen härom. Utskottet anser att normer ochgränsvärden för olika verksamheter till hjälp och stöd i det regionalatillsynsarbetet bör anges i form av allmänna råd från de centralatillsynsmyndigheterna. Men utskottet förutsätter i likhet med vadhälsovårdsstadgeutredningen gjort att norm- och gränsvärdesysfemet, efter hand som förutsättningarföreligger, kommer att avse allt fler negafiva faktorer i miljön'. Detta gälleri hög grad olika luftföroreningar. Beträffande reservation 2 anser utskottet aft kraven påbostäder från hälsoskyddssynpunkt kan fillgodoses inom ramen för 6 § i lagförslaget.Utskottet förutsätter också att problemen med olägenheter av radon,formaldehyd, mögel och fukt i bosfäder m. m. fas upp av de centralamyndigheterna. 1 reservafion 3 beträffande bestämmelser om anordningar iladugård där mjölkkor hålls, föreslår vpk aft anvisningar för utrymmen förhantering och lagring av mjölk skall införas under livsmedelslagen. Jag anseratt detta är en praktisk omöjlighet. Def går infe aft behandla mjölkrum som manbehandlar exempelvis livsmedelsbutiker. Utskottet anser att föreskrifter behövs men förutsätteratt regeringen prövar frågan om vilka åtgärder som måste vidtas. Jagförutsätter också att regeringen tar hänsyn fill den mängd av kontroller ochprovtagningar som producentmjölken är föremål för redan på gården. Jag yrkar bifall till utskottets hemsfällanpå samtliga punkter. Hälsoskyddslag, m. m. AnL 29 PER (vpk) replik: Vi är egentligen inte så oense, och åsiktsskillnadernaär infe så stora. Men ändå vill jag göra några kommentarer fill IngvarErikssons inlägg. Han berörde de punkter där vi har reservafioner. Som jag sade redan i mitt inledningsanförande bedömer vigränsvärdena såsom speciellt vikfiga, eftersom man genom att ha gränsvärden sommänniskorna måste hålla på kan påverka samhällsplaneringen. Därför tycker viatt gränsvärdena skall vara bindande. Utskoffef anser att gränsvärdena infebehöver vara bindande. Man skall följa dem ändå. Erfarenheterna tidigare frånarbetsmiljöområdef visar emellertid aft det är av stor vikt att ha gränsvärdenaft falla fillbaka på, när man agerar i dessa frågor. När def gäller bostäderna menar aft deträcker med 6 § i den nya lagstiftningen. Där har vi fillämpatbostadssaneringslagens kriterier då def gäller aft avgöra när sanitär olägenhetinträder. Def håller vi nog fortfarande fast vid. När det gäller mjölken är vi heltoch hållet överens. Frågan är bara om man skall säga fill regeringen eller ej.Det tycker vi att man skall göra. AnL 30INGVAR () replik: Fasta gränsvärden är i prakfiken fill föganytta, eftersom förbättringar av dessa ständigt sker. Vi anser att dessa förbättringar sker ganska snabbt och att def råder en allmän förståelse för defta. Därför menar utskottet att man infe behöver binda upp gränsvärdena så hårt som vpk vill. När det gäller mjölken vill jag säga att def är självklartvikfigt aft vi har högvärdiga livsmedel. De som producerar mjölk ärgivetvis mycket väl 3 protokoU 1982/83:38 Hälsoskyddslag, m. m. medvetna om detta. De kontroller som jag nämnde i mittinledningsanförande är mycket omfattande. Om någonting skulle missa i detavseendet, är de ekonomiska konsekvenserna väldigt betungande. Vi förväntar ossatt regeringen kommer att ta hänsyn just till de kontroller och krav som finnsredan i dag. Vi tror aft vi kan klara lagsfiftningen på ett vetfigt sätt ävenframöver. AnL 31 PER (vpk) replik: Jag har infe så mycket aft tillägga. Jag villbara konstatera att vi kommer att hålla fast vid vår syn på dessa saker. Om vinu inte får igenom bindande gränsvärden, kommer vi aft följa utvecklingen noga. Jag kan uttrycka mig i samma termer som utskottet. Viutgår från att man kommer att befrakta de rekommenderade gränsvärdena som om devore bindande. Likaså utgår vi från att man, när en lägenhet blirsaneringsmogen enligt bostadssaneringslagen, närmar sig den punkt då sanitärolägenhet skall anses föreligga. AnL 32SVEN MUNKE (m): När proposition 219 om en ny hälsoskyddslagutskoffsbe-handlades började def röra sig ute i landet blandhälsovårdsnämndernas folk. Den nya hälsoskyddslagen leder till en katastrof omden går igenom, hette det bl. a. från skilda håll. Man menar att väsenfiigabestämmelser i den gamla hälsovårdsstadgan har plockats bort och aft den nyalagen därmed förvandlas fill trivialiteter. Många vid landets hälsovårdsnämnderhar vänfat på den modernisering som skulle bli av, när en ny hälsovårdslag komtill. Man förväntade sig en lag som var etf effekfivt redskap för att angripakemisamhällets hälsoproblem. Dessa praktikens män och kvinnor anser sig nu infeha blivit bönhörda. Det som erbjuds är ett missfoster som t. o. m. i vissaavseenden begränsar hälsovårdsnämndens möjligheter att ingripa mot de storamiljöproblemen i jämförelse med den gamla stadgan - det, herr talman, är ettuttalande som en hälsovårdschef brevledes förmedlat till mig. Snabba samhällsförändringar gör att lagar blir fortföråldrade. Anledning fill att hälsovårdsstadgan förändras borde vara att defaktorer som orsakar ohälsa är av helt annat slag nu än de var för 20 år sedan.Man skall också betänka aft nu gällande hälsovårdsstadga präglas av situationenårfionden innan den trädde i kraft. Def föreligger som framgår ofta eftersläpningi lagstiftningsarbetet på def här området. När en ny lag skrivs måste man se efter, vilka behov isamhället som behöver regleras med ny lag. Det gäller således att identifieraproblemen och sedan hitta på lösningar på dem via bl. a. lagstiftningen. hälsovårdsstadgor avsåg främst att angripadåtidens hot mot hälsan; det kunde vara infektionssjukdomar som spreds somepidemier via vatten och livsmedel och hölls vid liv bl. a. på grund av dåligabosfäder. Livsmedelshygien, vattenhygien och hantering av avloppsvatten ochavfall var viktiga vägar aft angripa dåfidens hälsohot. juridiska och administrativa instrument som användes. Nutidens hälsohot är, som jag tidigare nämnde, av ett heltannat slag; nu är de kemiska hälsoriskerna allvarligast. Luffföroreningar harintagit den dominerande roll som vattenföroreningar hade tidigare. Akutasjukdomar är sällsyntare, medan kroniska, långsikfiga sjukdomar som cancer ochgenefiska effekter är vanligare. Sambandet mellan miljöfaktorerna och ohälsanär ofta oklarare nu på grund av den långa fid som går från exposition tillsohälsa yttrar sig. Även vid diffusa sjukdomar som luftvägsinfektioner ochallergier kan def vara svårt aft bevisa samband mellan miljöfaktorer ochohälsa. Ökad kemikaUeanvändning, kraftigt ökad industriproduktion,koncentrationen av industriproduktionen fill ett fåtal befolkningstäfa centra,den ökade bilismen och den kraftiga urbaniseringen är alla faktorer som harsamverkat till dagens miljöproblem. Koncentrationerna av föroreningar i luftenoch det ökade antalet personer som utsätts för dessa koncentrationer harförstärkt effekten. ' En del av dessa problem har angripits med stöd av nyalagar som miljöskyddslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor. Def vardock infe i huvudsak hälsohoten som låg till grund för denna nya orientering,utan def var förgiftningen av miljön med stora ingrepp i ekosystemen som följdsom ledde fill det stora uppvaknandet. bok , som kom ut1962, och kvicksilverdödade fåglar i satte i gång miljödebatten.Rapporter från om nya typer av epidemiska sjukdomar med kemiska orsakerökade uppmärksamheten på de kemiska hoten även i . Flera sjöarsvartlistades på grund av höga kvicksilverhalter i fisken. Miljöskyddslagenfillkom för att minska de stora indusfriufsläppen, och hälsovårdsstadgan ficksamtidigt bestämmelser om luftföroreningar och buller i 38 §, därvattenföroreningar hade varit den enda omnämnda störningen när lagen stiftadesfio år tidigare. En modern hälsoskyddslag har dock låfit vänta på sig,trots att konsekvenserna av de nya kemiska hälsoriskerna har blivit alltmeruppenbara. I den nya hälso- och sjukvårdslagen finns intagen en bestämmelse omansvar för landsfingen när det gäller att fastlägga hur faktorer i yttre miljöninverkar på befolkningens hälsotillstånd. I utredningen 90, Hälso- ochsjukvård inför 90-falet, handlar en av rapporterna. Hälsorisker, om yttrefaktorer som påverkar hälsan. Trots den ökade kunskapen och medvetenheten ommiljöns betydelse för hälsan saknas det en modern hälsoskyddslag, som kanutgöra ett juridiskt och administrativt instrument för samhället att påverkadessa yttre faktorer så att folkhälsan främjas. fog man i första hand hänsyn fill hälsoeffekter.Giffförordningen avsåg att förhindra påverkan av gift och vådligaämnen på folks hälsa. Giffförordningen ersattes 1973 av lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor. Där förde man in även skador på miljön. Miljöskyddslagenkom alltså 1969, och den omfattar miljöfarlig verksamhet vid användning av fastegendom. Samfidigt ändrades hälsovårdsstadgan så att hälsovårdsnämnden åladesskyldighet - det är att notera som en mycket vikfig del i sammanhanget - mensamtidigt fick befogenhet att motverka luftföroreningar, vatfenföro- Hälsoskyddslag, m. m. Hälsoskyddslag, m. m. reningar, buUer och andra störningar utan att behövapåvisa att dessa störningar inverkade menligt på människors hälsa. Vi kan göraen jämförelse med rattfylleri. Det är ju straffbart att föra en bil i berusattillstånd, även om man inte åstadkommer någon skada. Def är något liknande idetta fall. Def nya lagförslaget är i detta hänseende ett stegtillbaka i fiden, fill 1950-falef, innan ordet miljövård fanns i svenskaspråket. I och med att man enligt den nya hälsoskyddslagen inte kan angripamiljöproblemen genom att utgå från dem som drabbas av föroreningen, dvs.människorna'eller miljön där de vistas, menar jag att def nya lagförslaget ären klar försämring av hälso- och miljöskyddet i landet. Den utredning som ligger fill grund för lagförslaget hadeföljande principer: miljöskyddslagen skall reglera miljöstörningarna, och hälsoskyddslagenskall enbart hindra störningar som kan vara skadliga för människors hälsa, dvs.vad man definierar som en sanitär olägenhet. Man kan fråga sig, herr talman, om hälsoskyddet i vårtland nu bUr bra ordnat. Nej, det blir det knappast, med den ramlag somriksdagen nu skall fa ställning fill. En lång rad remissinstanser ställer sigockså mycket kritiska fill utredningsförslaget. i Kristianstadanser att förslaget i väsentliga hänseenden saknar en sådan kvalitet aft defkan läggas till grund för lagsfiftning. i och fleraandra remissinstanser framhåller att förslaget inte kan läggas till grund förlagsfiftning förrän def omarbetats på flera punkter. , som kan sägas vara en samlande organisafion för landets samtligahälsovårdsnämnder, förklarar aft förslaget med hänsyn fillhälsovårdsutredningens betänkande har så uppenbara brister aft det krävsomfattande förändringar, justeringar och fillräffalägganden samt att en nyutredning synes ofrånkomlig. och liknande åsikter. Det är, herr talman, alltså praktikerna på detta områdesom framför sådana betänkligheter mot den utredning som ligger till grund förlagförslaget. Dåvarande statsrådet erkänner i propositionensmofivering att hälsovårdsstadgan haft stor betydelse vid ingripanden motförhållanden som stört miljön och menligt inverkat på folks hälsa. Stadgan haremellerfid infe ensam räckt fill när det gällt att komma fill rätta medökningen och den delvis nya inriktningen av miljöstörningen under de senasteårtiondena. Därför måste nya lagar införas, säger statsrådet. Det är också deflesta överens om. Men det verkar något egendomligt aft de nya lagar som skallersätta den gamla hälsovårdsstadgan skall innebära en försämring. En ljuspunkti proposifionen är att där står att "regeringen skall kunna bemyndigaförvaltningsmyndigheter och kommuner att meddela ytterligare föreskrifter".Detta gör, herr falman, att jag inte vid defta tillfälle har ett särskiltyrkande om avslag på propositionen. Proposifionen sätter enligt min mening alltför storaförhoppningar till miljöskyddslagens fillämplighet. Om man bortser från aftdenna lag egenfiigen är en emissionslag, dvs. en lag om fillstånd för utsläpp,ser def litet Eftersom miljöskyddslagen prövar varjeanläggning för sig och meddelar vad som får släppas ut, får man inget samlatgrepp på vad recipienten, dvs. luften eller vattnet, totalt tvingas att taemot. Det saknas med andra ord en lag som reglerar olika miljöers kvalitet påett mera övergripande sätt. I de flesta stater i har man förstått allvareti detta, och där tillämpar man vad som kallas en miljökvaUfefslag. En sådan lag skulle i vårt land ålägga centralamyndigheter att utarbeta kvalitetsnormer för luften, vattnet, marken, bullernormeretc. Normerna skulle omfatta gränsvärden för t. ex. vissa ämnen i luften, såsomkoloxid, kväveoxid, svaveldioxid, bly, benspyren, ozon, fluorider och bensen,för att nämna några exempel. Motsvarande normer bör gälla för andra delar avomgivningen. Men def räcker inte med centralt utgivna normer- dessaskall naturligtvis också följas. Lagen bör ålägga myndigheterna, t. ex.hälsovårdsnämnden, att undersöka i vilken mån kvaliteten på miljön uppfyller dekrav som ställs. Myndigheterna bör vidare åläggas att redovisa en plan för hurdessa normer skall uppnås och under vilken tidrymd. Många kanske tycker att detta är krav som går för långt.Ja, def är möjligt, men man kan fråga sig om samhället har råd att i ställetacceptera sjuka eller skadade medborgare. Många bedömare talar redan om dencancerbomb som kommer när exporieringen av 1960- och 1970-talensluftföroreningar kommer att yttra sig som sjukdom och vålla både medicinska ochsociala problem hos medborgarna. Detta drabbar även samhället genom ökade sjukvårdskostnader.Redan nu är lungcancern en bland de cancerformer som ökar snabbast i vårt land.I siffror rör det sig om 3 000-4 000 nya fall . Det borde därför, herr talman, vara en självklarhet att enmodern hälsoskyddslag hade dessa hälsohot som utgångspunkt, i stället för attsom nu bara understryka aft den nya lagen inte syftar fill höjd ambifionsnivåeller någon skärpning av kraven i förhållande till gällande lagstiftning. Jag har, herr falman, för avsikt aft under allmännamofionsfiden återkomma med förslag till just en sådan miljökvaUfefslag söm jaghär mycket schematiskt har skissat. En sådan skulle enligt min uppfattningtjäna som ett angeläget komplement till den hälsoskyddslag som i dagskaU fa stäUning fiU. Hälsoskyddslag, m. m. AnL 33INGVAR () replik: , som är engagerad i miljö- ochhälsovårdsfrågorna, har här hållit ett långt anförande, och han är kritisk tilldet betänkande som utskottet presenterat. Men def är ändock på det sättet attutskottet har uppmärksammat de frågeställningar som har berört. SvenMunke har också här framhållit aft det på olika håll ute i landet finnsmissnöje. Det talas om att förslaget är ett steg fillbaka, att den nyahälsovårdslagen skulle vara en katastrof. Jag tror att det är starkt överdrivnapåståenden som görs ute i landet. Jag finner anledning att på utskottets vägnarsäga att vi naturligtvis kommer att följa lagens verkningar i praktiken. Hälsoskyddslag, m. m. Vi kommer aft följa de effekter lagen får och ävenutvärdera de effekterna. Om de följder befarar i olika sammanhangskulle bli realitet, kommer def självfallet att företas förändringar ochanpassningar till det bättre. AnL 34 () replik: I mitt inledningsanförande berörde jag deremissinstanser som har varit mycket kritiska mot defta förslag. Det går infe,, att vifta bort vad som framförs av , där enligt min uppfattning infelUgenfian på defta område är samlad.Herr egen länsstyrelse är också mycket krifisk mot förslaget.Hälsovårdsfjänsfemannaförbundet, som åtminstone borde besitta litet störresakkunskap än vad utskottet gör, har också krifiserat förslaget, och det harverkligen handlat om kraftord. Jag tror infe att jag är ute i ogjort väder, menjag skall inte förlänga den här debatten, utan jag återkommer som sagt underden allmänna mofionsfiden. AnL 35 (): Jag har inte begärt ordet för att repUkera någonav de fidigare talarna, och infe heller har jag någon orsak att säga någontingi anledning av det.som utskottets talesman sagt. Jag har begärtordet för aft understryka något som står i utskotfsbetänkandet på s. 6. Vi har i socialutskottet haft uppvaktningar bl. a. frånSvenska hälsovårds-tjänsfemannaförbundet, där man har oroats över kvaUteten pådem som skall arbeta enUgt lagen, nämligen hälsovårdsinspektörerna, och hurkraven kommer att ställas. Vi går ifrån de krav som finns f. n. och överlåteråt kommunerna att själva fatta beslut och bestämma i den här frågan. Hälsoskyddslagen är inte en renodlad ramlag, deninnehåller många defaljbesfämmelser. Men syftet är att den kommunalasjälvstyrelsen skall stärkas. Större ansvar skall alltså läggas på kommunernaäven när def gäller aft anställa personal. Jag vUl understryka def somutskottet säger på den här punkten, nämligen "def är mycket viktigt attden personal som finns hos nämnden har sådan utbildning och erfarenhet aft denkan klara av de krävande uppgifter som läggs på nämnden". Man nämner idetta sammanhang rättssäkerhetssynpunkter, handläggning av klagomål frånallmänheten, rådgivning och inspekterande uppgifter. Därfill kommer ocksåarbetet med samhällsplaneringen. Utskottet slutar på den här punkten med attsäga: "I Ukhef med föredragande statsrådet utgår därför utskoffef från aftnämnden även i framfiden kommer aft anställa personal som har den utbildningoch erfarenhet som krävs." Defta har sagts från utskottets sida, och när riksdagenhar antagit förslaget är detta etf klarf incitament på att den personal somanställs skall ha god utbildning. Jag har f. ö. inget aft tillägga. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(gränsvärden för luffföroreningar) Nr 38 Utskottefs hemsfällan bifölls med 302 röster mot 16 förreservafion 1 av den . Mom. 3 (vissa krav på bostäder) Dödsbegreppet, Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förreservation 2 av ni. Mom. 4 (hantering av mjölk) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förreservation 3 av . Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. 11 § Dödsbegreppet, m. ni. socialutskottets betänkande 1982/83:7 om dödsbegreppet m. m. 1982/83:31 delvis) och utbildningsutskottets betänkande1982/83:3 om vård i livefs slutskede, m. m. 1982/83:31 delvis). AnL 36 TALMANNEN: betänkande 7 ochutbildningsutskottets betänkande 3 debatteras i ett sammanhang, och yrkandenbeträffande båda dessa betänkanden får framställas under den gemensammaöverläggningen. AnL 37KARIN (vpk): Som svar på vår motion om formerna för stödåt sjuka och döende hänvisas fill en regeringens skrivelse, där def anförs attden psykologiska omvårdnaden av döende bör ges en central plats i def underlagför lokala vårdprogram som skall utarbeta och att def i defsammanhanget även kan vara lämpligt att överväga hur man kan precisera ansvaretför denna del av vården. Utskoffef delar motionärernas uppfattning att detpsykologiska omhändertagandet av döende är en utomordentligt vikfig del av denvård som kan ges i livefs slutskede, men har ingen bestämd uppfattning om hurdetta omhändertagande skall ske. Jag kunde, herr falman, ha nöjt mig medutskottets skrivning och låtit bli att ta fill orda, då jag inte harnågot särskilt yrkande. Men efter det TV-program som sändes underfiteln "Saknad av ingen" känns det ändå angeläget aft säga någonting-infe mot programmet, som jag tyckte var mycket fint gjort, inte heller om attdödsfall som kan komma Dödsbegreppet, m. m. snabbt sker på detta sätt; def anmärkningsvärda är hurlång tid def ibland kan ta, innan etf dödsfall upptäcks. Det som för mig var skrämmande i programmet var deuppgifter som lämnades och de konstateranden som gjordes av den sjuksköterskamed lång erfarenhet inom sjukvården som deltog i programmet. Hennes slutsatservar aft det infe var humanare aft dö på en institution än att dö ensam hemma isin bostad. Snarare kunde man tolka hennes mening så, att def kunde varatvärtom. Många dör i ensamhet även om de är omhändertagna inom vårdsektorn.Enda skillnaden till def bättre var att dödsfallen infe förblev oupptäckta likalänge. Detta måste, menar jag, vara ett underkännande av denna del avsjukvården. Den kyrkliga verksamhet som bedrivs ger bara en delpatienter fillfreds-stäUelse och kan inte fylla hela uppgiften aft åstadkommastöd i livefs slutskede. Def är infe heller någon lätt uppgift försjukvårdspersonalen att fa hand om döende människor. Alltför ofta händer defaft helt oerfarna anställda ställs i den situafionen.