prot · G60943 · 1982-12-31 00:00:00 — Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen riksdagsbehandling.Vidare utesluter man mycket märkligt ett par meningar, där def sägs så här: "kan vi vänta oss konsumenfprisstegringarsom är snabbare än . Delvis är detta en effekt av de ekonomiskt-politiskaåtgärder som vidtagits för aft stärka den konkurensutsafta sektorns läge,"Def är alltså fråga om devalveringen, Def är ett konstaterande som ju är heltsjälvklart för alla, Folkparfiet och är också överens om atf detta blireffekten av devalveringen. Eftersom detta skall vara ett uttryck för synen på ännufriare prisbildning, kan man undra om står för samma syn somfolkparfiet. Vill man ha denna fria prisbildning också då det gällerjordbrukspriserna? Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillfinansutskottets hemsfällan i betänkande 19, AnL 100LARS (): höll etf passionerat försvarstalför fri prisbildning. Det var väldigt bra. Jag vill också gärna ge honom etterkännande för att han som handelsminister gjorde i stort sett rent hus med dårådande regleringar. Men just mot den bakgrunden tycker jag fortfarande atf detär förvånande atf infe drar konsekvensen av sin slutsats aftregleringar på prisområdet är verkningslösa. Vad skall def då tjäna till attrutinmässigt gå med på den här förlängningen etf helt år? Def fanns i anförande en oro för attKjell-Olof kanske nu inte rikfigt kan komma ifrån det rådandeprisstoppet; det skulle ge ett konstigt intryck i samband med atfprissfegringsfakfen blir hög. Ett sätt att se fill att han kommerifrån det är just atf begränsa tillämpningsfiden för den här fullmaktslagen,och def är meningen med denna lagkonsfruktion. Vore def infe så, skulle definfe vara en fullmakfslag, utan då skulle def vara en bestämmelse som ständigtvar i kraft. Den höga infiationsfakten tycks också vara ettmofiv för aft vilja ha kvar prisregleringslagen i oförändratskick. Def har gjorts olika bedömningar av prisstegringen . Föredevalveringen kunde man väl räkna med att den skuUe uppgå fill 8 ä . Efterdevalveringen och regeringens krisplan bedöms den bli högre.Ufifrån Utet olika utgångspunkter kommer man fram fill att det skuUe ge eninflationstakt på 12 ä . Jag vill då fråga : Har ni socialdemokratertänkt på atf ingen, infe ens ni själva, gjort gällande att inflationsnivånnästa år på något sätt skulle påverkas av om det råder prisstopp eller infe.Def är ingen som reserverar sig och säger att om vi har prisstoppet kvar litetlängre, bUr inflationen lägre. Detta visar atf prisstoppets syfte inte är atthålla nere priserna, utan syftet är att ge intryck av aft regeringen gör någotåt saken. Det här skulle kunna vara tämligen oförargligt om def infevore så aft prisbildningen snedvrids genom införande av sådana härregleringsåtgärder med minskad effektivitet i samhällsekonomin som följd. angelägetatt vi nu bryter med den långvariga tendensen aft rutinmässigt bara förlängatillämpningen av den allmänna prisregleringslagen, AnL 101 (): Den socialdemokratiska utskoftsmajorifefenstalesman tassade ju ganska försiktigt kring de prispolifiska spörsmålen iallmänhet och försökte antyda att skillnaderna mellan vår reservafion och densocialdemokrafiska utskoffsskrivningen infe var så stora. Även om det infe ärså mycket i texten som skiljer tror jag aft def är ganska betydelsefullt. Vad utskoffef säger är atf def, eftersom vi har aft räknamed en hög inflationstakt , finns ett särskilt stort behov avprispolifiska åtgärder. Jag vill försäkra aft det tror jag intealls. Om man genomför en 16-procenfig devalvering, måste man givetvis samfidigtinföra ett allmänt prisstopp, Def är uppenbart, och då måste man ha enprisregleringslag fill sitt förfogande. Men man bör då försöka utforma denekonomiska polifiken så atf man kan avveckla defta allmänna prisstopp så snartsom möjligt. Vi skall infe tro aft man genom andra typer avprisregleringar långsiktigt kan hålla inflationstakten nere. Jag har i detsammanhanget anledning aft påminna om vad jag sade i mitt förra anförande,nämligen att vi - efter det att vi avvecklat prakfiskt tagetalla prisregleringar -hade en mycket låg månatlig inflationstakt, eninflationstakt som låg långt under den som vi kommer att få . Här finnsalltså en betydelsefull skiUnad, Denna del av utskottets skrivning har tillkommit därföratf utskottet hade att yttra sig över en moderat mofion. Om vår enda uppgifthade varit atf fa ställning fill en förlängning av den allmännaprisregleringslagen, hade det infe varit något problem. Jag tycker fortfarandeatt def är fel av atf försöka dra upp en skiljelinje mellan ossnär det gäller den allmänna synen på prispolifiken och frågan om man villförlänga den allmänna prisregleringslagen eller infe. Det är obestridligen såatf man om man inte förlänger den här bemyndigandelagen har berövat regeringenalla möjligheter till snabba prispolifiska ingripanden. Jag vill infe utesluta aft det finns situationer då manmåste fa till prispolifiska ingrepp. Låt oss tänka oss-vilket naturligtvis intealls är aktuellt nu - en situation då oljepriserna stiger lavinartat. Då voredet fel atf ha berövat regeringen det prispolitiska instrumentet. Men däri, herr talman, ligger definitivt inte någon tro påprisregleringar i allmänhet utan tvärtom en övertygelse aft om detta instrumentskall vara verkningsfullt, då bör def användas försikfigt och sällan. Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen AnL 102ROLAND (): sade i sitt första inlägg att detfinns vissa nyanser i prisregleringskommitténs betänkande. Det gör det, ochdärför är det inte så, , atf man säger att den prispolifik somförts med hjälp av prisregleringslagen har varit helt verkningslös,utan man säger aft Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen den harhaft en "betydelse på kort sikt genom aft den har dämpat prisstegringarna.Hur def är på är man mer osäker på. Men undersökningarna visar atfdef inte har blivit någon prisstegringsvåg efter def att ett prisstopp harupphört. Prisregleringslagen har alltså varit ett instrument som man då och dåhaft nytta av aft använda sig av, frågar mig, beträffande uppgiften ominflationen, om vi har räknat med att prisstoppet skall sänka den. Men där villjag instämma i vad sade i sitt första inlägg, atf def gäller aftfa itu med symptomen fill prisstegringarna. Och vad prisregleringslagen ändåkan göra - och def är mycket viktigt - är atf ge en regering ett tidsutrymmeför atf ta itu med symptomen fill de problem som gör att vi har obalanser iekonomin och därmed får kraffiga prisstegringar. De obalanserna är efter sexårs borgerligt regerande formidabla i def här landet. Därför vore def märkligtatf i ett sådant läge avskaffa defta instrument, säger att skillnaderna så att säga under ytanändå är större än vad reservafionen kanske ger uttryck för. Möjligen är det så,eftersom reservafionen underförstått är en hyllning fill en fri marknadsekonomipå etf sätt som vi inte utan vidare kan ställa upp på, Dét var litet märkligt aft höra säga aft detunder månaderna juH, augusfi och september, då man infe utnyttjadeprisregleringslagen, gick mycket bra aft hålla prisutvecklingen nere. Det ärklarf: Visst gör def def, om man för en svångremspoUfik så atf man drar neraktiviteterna i samhället. Men ett samhälle som vi vill skapa är ett samhällesom har mer akfivitet när def gäller investeringar osv,, och då är def vikfigtatt också ha fillgång fill defta instrument. AnL 103LARS (): Jag måste genast korrigera påen punkt, nämligen atf jag skulle ha sagt aft det är viktigt atf vi angripersymptomen i samband med prisstegringen. Min poäng var ju alldeles den motsatta.Jag sade: Med prisreglering angriper man endast symptomen, men vad det gällerär att komma fill rätta med orsakerna fUl prisstegringen, och def gör man infemed prisreglering, Aft införa prisreglering är som att försöka bota enlivshotande sjukdom med magnecyl, Def är tyvärr den inställning som kommer filluttryck i anförande, en inställning som han plötsligt villetillvita också mig. Jag förstår fortfarande infe riktigt , I sin senaste replik sade han atf def är bra atf ha enprisregleringslagsfiffning fill förfogande. Varför är det bra, omprisregleringar är verkningslösa? Ordet verkningslös citerade jag f, ö, urBjörn Molins anförande, och jag sade inte att def skulle ha varit hämtat urprisregleringskommitténs betänkande. Jag förstår som sagt infe resonemanget,för vi har ju nu en prisregleringslag som kan sättas i kraft. Lagstiftaren haransett atf lagen infe ständigt skall vara i kraft, Def är därför han harföreskrivit aft fillämpningen skall gälla bara etf år i taget. Med är def ju en alldeles meningslös procedurvi talar om här. Ha i stället lagen i kraft ständigt, så finns den där, när dennu skulle vara bra aft ha till hands, trots att de åtgärder man tillgriper medanledning av den är verkningslösa! Detär värdefullt aft vi börjat resonera om det här. Möjligen kan vi komma fillenighet om saken litet . Inställningenatt def skulle vara bra aft ha en lagsfiftning i kraft för säkerhets skull ärjust etf uttryck för tendensen aft göra en reglering mera långlivad än vad somursprungligen var avsett och mera långlivad än vad som är nyttigt för ekonomin.På den punkten har en annan av de utredningar som de borgerliga regeringarnafillsatte för atf råda bot på regleringssjukan, nämligen kredifpolitiskautredningen, anvisat etf intressant motmedel. Man säger atf ingenregleringsåtgärd skall få vara i kraft längre än . Därefter -och def ärpoängen - skall följa en lika , under vilken ingen regleringsåtgärdfår vara i kraft. Här har man enligt min uppfattning funnit ett mycketverkningsfullt medel mot tendensen atf ha regleringar för säkerhets skull. Detsystemet skulle man nog kunna överföra på fiera andra områden, Def skulle fåpolitiker och regleringsivrare atf tänka sig för och infe fillämpaprisregleringar längre än vad som är absolut nödvändigt. När det gällerprisregleringar vill jag säga att de knappast torde vara nödvändiga över huvudtaget. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen AnL104 (): sade i sitt första anförande atf prisregleringar ochprisstopp infe har någon bestående inverkan, eftersom det vikfiga är att manfar itu med symptomen. Det var detta också jag ville ha fram. Man behöveranvända def här instrumentet för att få fid att fa itu med symptomen, Atfnämna magnecyl i def exempel som anfördes var kanske infe så dumt, eftersommagnecyl kan vara bra att fa fill vid fillfällig huvudvärk. Prisreglering ochprisstopp skall ju också gälla under en kort fid - däri instämmer jag med LarsTobisson - för att def skall vara verkningsfullt, Def är lättare aft få dethela atf fungera sedan "huvudvärken" är över. Vihar stora problem som ligger framför oss och som gör def vikfigt atf ha def härinstrumentet. Vi har nämnt devalveringen. Vi har kanske också en momshöjningatt vänta. Dessutom vänfar en avtalsrörelse som kommer att innebärareallönesänkningar för de svenska medborgarna. Då är def väldigt viktigt att vipå alla sätt använder de instmment vi har för atf hålla nere priserna så mycketvi kan. Därför är det angeläget att tiUämpningen av prisregleringslagenförlängs med . Överläggningen varhärmed avslutad. Utskottetshemsfällan bifölls med 230 röster mot 82 för bifall till hemställan ireservation 1 av m. fl. 7Riksdagens prolokoU 1982/83:43-44 Utskottetsmofivering godkändes med 173 röster mot 64 för godkännande av utskottetsmofivering med den ändring däri som föreslagits i reservafion 2 av . 73 ledamöter avstod från att rösta. 24§ Föredrogs Finansutskottefs betänkande 1982/83:22 Dispositionen av anvisade anslag /83 fill departementen m. m. 1982/83:65) 1982/83:13 TiUäggsbudgef Ifill statsbudgeten för /83 såvitt avser höjning av garanfitill för pensionsåtaganden 1982/83:25 delvis) Vadutskotten hemställt bifölls. 25§ Översyn av nödvärnsrätten betänkande 1982/83:3 om översyn av nödvärnsrätfen. AnL 105 (): Den motion jag har väckt om en översyn av den s. k. nödvärnsparagrafen,i syfte att stärka självförsvarsrätten, har på många håll felaktigt uppfattatssom en önskan att mer eller mindre beväpna svenska folket. Så är naturligtvisinfe fallet. Vad jag har reagerat mot, och den uppfattningen är jag förvissoinfe ensam om, är att den som försvarar sig alltför ofta blir fälld förmisshandel om vederbörande råkar ta i litet för hårt. Motionenhar varit föremål för en föredömlig remissbehandling, och många remissinstanseranser att nödvärnsparagrafen är mycket klar i och med att det i lagtexten ståraft den angripne får försvara sig utan påföljd om det ej är uppenbartoförsvarligt. Omsåledes de flesta remissinstanser anser atf lagtexten är fillräckligt positivtskriven för den angripne, måste det uppenbarligen brista i tolkningen ochtiUämpningen av lagen. Advokatsamfundetunderstryker i sitt remissyttrande att def finns en utbredd uppfattning blandförsvarsadvokater aft rättstillämpningen i dessa hänseenden är alltförrestrikfiv, härvidlag har rätt understryks av en delutslag från högsta domstolen som refererats i utskoftsbetänkandet, där HDkorrigerat underrätts dom i en för den angripne förmånlig riktning. Enannan krifik från sida är att den som dömts för atf hamissbrukat nödvärnsrätfen lämnas i ovisshet om rätfens mofivering för en fällande dom, Def resonemang som förts idomstolen har varit ofillräckligf eller alltför diffust. Enligt samfundet är lagtexten härvidlag för den vanligamedborgaren närmast obegriplig, Def gäller 24 kap, 1 § . vid i har kritiska synpunkter pådetta lagrum och vill ändra texten på sätt som skulle vara fill förmån för densom använder sin nödvärnsräff, har tagit fasta på kritiken moträttsfillämpningen och understryker vikten av en enhetlig och likformigrättstillämpning i underrätterna. Förhoppningsvis kommer behandlingen av denna motion, ehuruavstyrkt av utskottet, och infe minst mot bakgrund av senare års utslag i HD,aft leda fill att vi för framfiden kommer att kunna räkna med en mer likformigrättstillämpning, och då fill förmån för den av så många som självklarbefraktade nödvärnsrätfen. AnL 106BJÖRN KÖRLOF (m): Låt mig bara lämna några synpunkter på dettaenhälliga betänkande från jusfitieutskottet. Jag vill fiU att börja medinstämma med som sade aft det i vårt land och i de flestaländer väl uppfattas som närmast en självklarhet atf vi skall ha rätt atfförsvara oss om vi blir angripna. En sådan rätt finns i de allra flesta ländersrättsordningar och finns f, ö, inskriven också i stadga, I vårt land är nödvärnsrätfen infe uttryckt i lagtextensom en posifiv rättighet. Det är i stället så att en gärning, brottslig seddför sig, som någon begår i nödvärn infe kan medföra straffrättsligt ansvar omden infe är uppenbart oförsvarlig. Jag håller gärna med omatt def i defta ligger en ganska krånglig juridik. Vi skall kanske infefördjupa oss för mycket i den här , för då utvecklar sig väl den härdebatten till ett juridiskt seminarium. Jag skulle dock tro aft de flestamedborgare känner fiU att man får försvara sig men aft man inte i sitt försvarbör, kan eller får fillgripa större våld eller göra svårare skada än vad somkan anses vara rimligt. Det är också på den punkten som svårigheten ligger. Hurdessa motstående intressen i de enskilda fallen skall avvägas har vi överlämnatfill domstolarna att avgöra. Utskottet har tagit på sig uppgiften att söka klargöra hurprejudikat från högsta domstolen i mål om nödvärn har utvecklats de senasteåren. Det är på många sätt en intressant läsning, som jag kan rekommendera fillkammarledamöterna, om de har intresse för detta, I den mån det funnits en uppfattning om aft domstolarnafUlämpar lagen med en restrikriv hållning fill självförsvarsrätten bör dettabetänkande från utskottet i def hänseendet kunna rensa luften något. Rättslägethar alldeles uppenbart förtydligats och preciserats . Alldelessärskilt kan man förmärka aft domstolarna kanske tar den angripne i störreförsvar än vad man gjorde fidigare. Också iden mån tillämpningen av lagen i underrätterna kanske infe har varit helt följsam mot högsta domstolens prejudikat bördetta betänkande vara till hjälp för en enhetlig rättstillämpning. Jag kanockså omtala aft utskottet har låfit ombesörja aft defta betänkande skall kommadomstolarna fUl del, Nödvärnsrätfen fyller alldeles säkert en vikfig funktion isamhället. Både för angriparen och den angripne kan vissheten om rätten tillett förhållandevis kraftigt nödvärn, såsom man kan utläsa def idomstolspraxis, verka dämpande på olika angreppssifuationer där polis infeomedelbart finns fill hands. Mot denna bakgrund framstår det som särskiltviktigt att allmänheten är införstådd med grunderna för nödvärnsrätfen och ärmedveten om var gränserna går. Man kan nu endast uttrycka en förhoppning om att ocksåmassmedia far på sig uppgiften atf så långt def går enkelt och läftfattligf sökaförklara för allmänheten vad man rimligen får och infe får göra i nödvärn.Detta är viktigt, så att inga missförstånd skall uppstå om hur den svenskarätten är utformad på den här punkten. Jag har inget annat yrkande än bifall tillutskottets hemställan. AnL 107BIRTHE SÖRESTEDT (s): anser i sin mofion att mani framfiden måste fa betydligt större hänsyn till självförsvarsrätten och aften översyn av nödvärnsparagrafen därför bör göras. De regler som finns ibrottsbalken 24 kap, 1 och 5 §§ om nödvärn ger en angripen person möjlighet attförsvara sig och sina intressen. Nuvarande regler medger att man i självförsvarfår tillgripa allt våld som inte är uppenbarligen oförsvarligt. Den angripne kan gå fri från ansvar även om handlingenvarit uppenbart oförsvarlig, om omständigheterna har varit sådana atf han infehar kunnat besinna sig. Motstående intressen måste beaktas. Dessa har fåft enlämplig avvägning i nödvärnsreglerna. En utvidgning av gällande regler syneskunna medföra en ökning av våldet i samhället - att enskilda på ohka sättbeväpnar sig i självförsvar, Def är omöjligt ur lagteknisk synpunkt att beskriva ochprecisera varje mått av våld som får användas. Därför har rättspraxis enavgörande betydelse för atf fastställa rättsläget. har prövatetf antal fall angående fillämpningen av reglerna. Utskottets uppfattning är nuliksom 1970, då behandlade en liknande mofion, atf rättspraxis infestrider mot de intentioner som har legat till grund för reglernas utformning. har framfört krifiska synpunkter pårättstillämpningen i underrätterna, Utskoffef understryker vikten av enenhefiig och likformig rättsfillämpning menfinner att det saknas skäl för en översyn av regler- Nr 43 Åtgärder mot alkoholförtäring på allmän plats Jag yrkar härmed bifall fillutskottets hemsfällan. Överläggningenvar härmed avslutad, 1982/83:4 Lagstiftningenrörande TV-övervakning 1982/83:5 Behörighet förpolisman aft vara nämndeman i länsrätt Vad utskottethemställt bifölls. 27 § Åtgärder motalkoholförtäring på allmän plats Föredrogs justifieutskottets betänkande 1982/83:6om åtgärder mot alkoholförfäring på allmän plats; m, m, (prop, 1982/83:9), AnL108 (): Förtäring av alkohol på allmän plats är infe i sig straffbar enligtbrottsbalken eller enligt annan lag. avkriminaliserades ävenoffenfiigt fylleri. Dricker man sprit på allmän plats och def sker under sådanaformer att def är aft befrakta som förargelseväckande beteende, kan gärningenemellerfid beivras enligt 16 kap, 16 § . Men då skall i allmänhetmer än enbart alkoholförfäring förekomma, Iallmänna ordningssfadgan finns allmänna föreskrifter rörande nyttjandet avallmän plats. Förbud mot alkoholförtäring på allmän plats har med stöd av 7 §allmänna ordningsstadgan föreskrivits i lokala ordningssfadgor. Många kommunerhar med stöd av den bestämmelsen inskrivit sådant förbud. Anledningen är främstatf def offentliga superiet på sina håll har tagit mycket störandeproporfioner. Överträdelse av förbudsbesfämmelserna är straffbelagd. Straffetär böter, högst . Närpolisen ingriper mot alkoholförfäring på allmän plats och vederbörande inneharspritdrycker, far naturligtvis polisen hand om dessa. Efter fillnykfring ochvid släppandet återfår emellertid den gripne sin sprit. Föratt komma till rätta med detta förhållande har regeringen efter hörande avlagrådet föreslagit en lagändring i allmänna ordningsstadgan.Ändringen innebär i korthet att de alkoholhaltiga drycker som påträffas hos enomhändertagen, som stört ordningen genom att offenfiigt dricka alkohol påallmän plats, både kan beslagtas och anses förverkade. Många har reagerat motdetta, och bl. a. har ett par mofioner med negafiv attityd till förslagetväckts i anslutning fill propositionen. Åtgärdermot alkoholförtäring på allmän plats förhåller det sig faktiskt så, herr talman, attde störningar av ordningen som förekommer i centrumområden och i parker i storutsträckning beror på alkoholförfäring. Man kan fråga sig om man skall ömka demsom dricker alkohol offentligt med efterföljande berusning framför att skyddadet stora flertalet vanliga medborgare från att utsättas för kanskehandgripligt figgeri, bråk och slagsmål. För allmänheten kan def många gångervara förenat med avsevärt obehag atf vistas på platser där dessa störningar avordningen förekommer. Det finns exempel på parker, som faktiskt tillkommit förmedborgarnas rekreation men som huvudsakligen befolkas av personer som avolika orsaker fördriver sin fid med offentligt superi. mening räcker def infe med bötesstraff för aft komma till rätta meddessa problem. Def behövs kraffigare sankfionsmedel. Böter betalas sällan avdet här klientelet utan blir förvandlade till fängelse. Men ensådan dom är i sig en chimär, eftersom den efter en fid -eller efter fleradomar - oftast blir villkorlig. Qm däremot vederbörande föriorar den sprit hanhar på sig upplevs straffet som mer påtagligt. Man kan inte undgå att ocksågöra den reflektionen atf ett förverkande av beslagtagen sprit fyller en viktigfunkfion ur alkoholpolifisk synpunkt. Av dessa anledningar vill majoriteten iutskottet inte ställa sig bakom motionsyrkandena. Detkan kanske också, herr falman, vara lämpligt att i detta sammanhang understrykaatt regeln om förverkande av sprit endast kommer att vara tillämplig i de falldå det i lokal ordningsstadga är meddelat förbud mot alkoholförfäring på allmänplats. Jag nämnde tidigare att det förekommer sådana förbud i flera kommuner.På en del håll är dock förbudet begränsat fill vissa områden i centrum. Jag vetinfe hur bestämmelserna är utformade för t, ex. eller här iStockholm, platser på vilka det under sommarhalvåretförekommer diverse fester. Jag tänker exempelvis på Bellmansdagen, Då ingår sombekant också vindrickning i def allmänna kulfurmönsfref, Att beslagta vinet viddessa folkfester skulle vara omöjligt, eftersom 20 000-25 000 människor deltar,Def är infe heller meningen att vinet skall beslagtas vid dessa fester; detvore en helt onödig åtgärd. Den skulle också uppfattas som ett utslag avklåfingrighet eller småakfighef, Defär för alkoholförfäring vid helt andra fillfällen och av ett allvarligare slagsom lagen bör komma till. Här handlar def också om utslagna och gravtalkoholskadade personer som är i stort behov av vård och hjälp. Detkan vidare noteras atf polisen, som sköter omhändertagandet av berusadepersoner på aUmän plats, måste uppleva def som meningslöst aft återlämna densprit som beslagtagits vid gripandet sedan vederbörande nyktrat till. Varjerätfsmedvefen person bör inse atf det helt enkelt inte får gå till så. Därföruppfattar majoriteten i utskottet bestämmelsen om förverkandet av beslagtagensprit som en vettig lösning och ett bra sankfionsmedel. Jag har inget annat yrkande än bifall filljustifieutskottets Nr 43 hemsfällan i dess betänkande nr 6. Överläggningen var härmed avslutad, Utskottets hemsfällan bifölls, 1982/83:7Dobbleri (prop, 1981/82:170 delvis) 1982/83:10Skyldighet aft avhjälpa vissa tillverkningsfel 1982/83:11 Ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt fill litterära och konstnärliga verk (prop.1982/83:40) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 29 § Röstning i FN beträffande Föredrogs utrikesufskotfefs betänkande 1982/83:8 omröstning i FN beträffande . AnL 109HANS i (vpk):