prot · G60986 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:86 1§ Kompletteringsval till utskott .Centerpartiets parfigrupp har som suppleant i konsfitutionsutskottet underBengt Kindboms ledighet anmält hans ersättare . 2§ Justeradesprotokollen för den 11, 14, 15, 16, 17 och 18 innevarande månad. 3 § Svar på fråga1982/83:282 om massmediekommitténs sekretariat har frågat mig dels om jag ställer mig bakomstatssekreterarens önskemål om en politisering, dels, om inte, om jag i så fallär beredd att lämna garanfier för att en politisering av sekretariatet intekommer att tillåtas äga rum. Massmediekommitténbehandlar en central politisk fråga. Kommittén hade av den borgerligaregeringen fått direktiv som enligt socialdemokratisk uppfattning inte gavfillräcklig vägledning beträffande inriktningen av den framtida mediepolitiken.Därför fick kommittén genom regeringsbeslut helt nyadirekfiv. Massmediekommitténhar också fått en ny ordförande. I samråd med honom har jag utsett enhuvudsekreterare för kommittén. hade kommittén - förutom en biträdandesekreterare för juridiska frågor - två sidoställda sekreterare, vilketregeringen och ordföranden ansåg vara en olägenhet. Det fordrades dessutom enförstärkning av sekretariatet med tanke påatt arbetet behövde forceras tidsmässigt. Detta är det enda mofivet förförstärkningen av massmediekommitténs sekretariat. Något önskemål om enpolitisering har aldrig funnits. Den förändring av utredningsarbetetsinriktning som regeringen eftersträvar åstadkoms genom att komittén fått nyadirektiv, en socialdemokratisk ordförande och ytterligare två socialdemokratiskaledamöter. 3 (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Min fråga har föranletts av det uttalande som gjordes avstatssekreteraren i måndagen den 22november vid ett sammanträde med massmediekommitténs sekretariat.Med vid sammanträdet var också från departementet. Vid dettasammanträde uttalade statssekreteraren att motivet till attutse en huvudsekreterare var att man ville ha en politisk styrning avsekretariatet. Till posten utsågs också en socialdemokrat. Man brukar alltid hålla styvt på att utredningskanslier,liksom utskottssekretariat i , skall vara opolitiska i den meningenatt de står till allas förfogande. Någon politisk styrning annat än den genomde politiskt utsedda ledamöterna skall icke få förekomma. Mot detta bryter , herr talman, utbildningsdepartementetgenom sin statssekreterare. Uttalandet har icke dementerats- självfallet inte,därför att det otvetydigt har gjorts. Man har inte heller bett om ursäkt fördet inträffade, trots att goda chanser har funnits. Den utredning som det handlar om - och där är jag heltense med - har viktiga uppgifter på yttrandefrihetsområdet.Just på detta område ter det sig beklagligt att socialdemokraterna tänkerminska ramarna för kommitténs verksamhet. Det har skett genom en olyckliginsnävning av direktiven. Jag kan inte tolka det som har hänt på annat sätt änatt man också tänker gå vidare och göra en insnävning när det gäller kommitténsarbete genom att tillse att sekretariatet blir polifiserat. Det förhållandet att hela massmediekommitténssekretariat har hoppat av borde vara en allvarlig tankeställare. Dess värre harstatsrådet ju inte gett något svar på min fråga om han tar avståndfrån det uttalande som ovedersägligen har gjorts av statssekreteraren . Jag måste därför inför kammaren fråga om han taravstånd eller inte från det uttalande som gjorde den 22november 1982. Några ord om direktiven. hävdaratt de ändrade direktiven är olyckligt insnävade. I själva verket har motivetför de nya direktiven varit - och det finns ingen anledning att dölja detta -att ge en uppstramning av kommitténs arbete. Regeringens bedömning av detidigare direktiven var att de i och för sig gav en hygglig grund för enbeskrivning av en väntad utveckling men inte gav förutsättningar för förslagsom kunde leda till åtgärder.Vi har givit kommittén sådana direkfiv att den har möjlighet att lägga framkonkreta förslag till åtgärder. Jag betonade i mitt svar att det inte fanns någon önskanatt partipolitisera sekretariatet. Jag förutsätter att den deklarationen. När det gäller den person som har utsetts tillhuvudsekreterare vill jag också understryka att det är en person med mycket hög- och oomstridd -kompetens. Faktum är att han av den tidigare regeringen genomstatssekreteraren erbjöds att gå in som sekreterare i kommittén.Detta skedde , innan kommittén fillsattes. Det var alltså dendåvarande folkparti-center-regeringens önskan att den person skulle fillträdasom sekreterare som utmålas som en socialdemokratisk politruk av värstaslag. Jag tycker inte det är riktigt hederligt att göra det med en person somhar denna obestridda kompetens för sitt uppdrag. 5 (): Jag håller med statsrådet om attdet är en uppstramning av direktiven. Eftersom det är fråga om enyttrandefrihetsutredning är det bara att konstatera att denna uppstramningockså innebär en uppstramning av yttrandefriheten. säger att den nyehuvudsekreteraren har utmålats som en "politruk av värsta slag". Jaghar i varje fall inte gjort det. Jag vet inte vad syftar på.Jag har bara konstaterat att personen i fråga är socialdemokrat. Det äralldeles korrekt att han tackade nej till att arbeta i sekretariatet när dettahade en borgerlig majoritet och när erbjudandet kom från en borgerlig regering.Han tackade ja när kommittén hade fått en socialdemokratisk majoritet och närdirektiven var i händerna på en socialdemokratisk regering. Jag måste verkligen be att få ett svar, herr talman.Statsrådet har ju icke med ett ord berört det uttalande somstatssekreteraren gjorde . Det har fällts. Skall det kunna bli ett sådantförtroende för sekretariatet och dess ledning som hoppas på,vilket jag självfallet också gör, är det väl ändå en rimlig begäran, herrtalman, att ger ett klart besked här och från riksdagenstalarstol huruvida han tar avstånd eller inte från det uttalande som fälldesden . Jag noterar beträffande huvudsekreteraren atthans kompetens är obestridd. Jag utgår ifrån att den person som ansågskompetent av en borgerlig regering också kan anses kompetent när ensocialdemokratisk regering har engagerat honom för ett uppdrag. Därmed bordeden sakliga diskussionen vara avklarad. När det gäller det yttrande som sägs ha gjorts avstatssekreteraren vill jag bara hänvisa till vad jag faktiskt har sagt i mittsvar, nämligen att det inte har funnits något önskemål omen politisering av sekretariatet, att motivet för förändringen var ett önskemålom att förstärka sekretariatet och att den inriktning som regeringen ville gekommitténs arbete åstadkoms genom de nya direktiven. Detta är faktiskt ett svarpå den fråga som har ställt. Anf.7 (): Nej, det är fakfiskt inget svar, och jag vill därför upprepa min fråga.Jag vill då också citera vad statssekreterare sade i tidningenExpressen , där det står: "StatssekreterareGunnar på bekräftar att han vill ha en 'fastarepohtisk ledning av kansliet'. -Och det är ju inte så konstigt, menar han. Det är ju en stor och omfattandeutredning det handlar om." Jagfrågar: När nu statssekreterare otvetydigthar yttrat sig så, är statsrådet då icke beredd att ta avstånd fråndetta? Formuleringen om en fastare politisk ledning känner jag igen. Den harjag själv använt i ett samtal med en utredningsordförande som den nyaregeringen ansåg sig vilja ersätta med en socialdemokratisk ordförande. Det ärordföranden i utredningen som utövar den politiska ledningen. Anf.9 (): Det är kanske inte så stor mening med att fortsätta den här debatten.Statsrådet uppfattning framstår ju alldeles klar och otvetydig,vilket måste påverka denna utrednings arbetsformer. Det ansvariga statsrådetvill icke, trots att det här klart har belagts att den ansvarigetjänstemannen, statssekreteraren i departementet, haruttalat sig för en politisering av sekretariatet - icke av utredningen - taavstånd från detta. Jag tror, herr talman, att ingen må förtänka oss att vidärav måste dra slutsatser om den arbetsmiljö som kommer att råda i den nyautredningen. Jag vill då bara hänvisa till mittsvar, som också finns fillgängligt i tryckt version. Där har jag givit svar påfrågan om regeringens avsikter visavi kommitténs sekretariat. 11 (): I statsrådet svar står ordagrant: "Något önskemål om enpolitisering har aldrig funnits." Mot detta ställer jag det yttrande somfälldes och det uttalande som samma person har fällti . Vad göres oss mera vittne behov? Det som ärsagt är sagt, och det ansvariga statsrådet vill icke ta avstånd från det. Den här diskussionen är mig något bisarr. Jagtrodde att man ställde frågor till det ansvariga statsrådet för att få ettuttalande om vilken uppfattning regeringen och statsrådet har i en viss fråga.Jag har gjort ett sådant uttalande i mitt frågesvar. Om statsbidraget till fristående skolor 13ANDERS (): Det framgår alldeles klart av svaret attstatsrådet på två uppenbara punkter förnekar verkligheten. Han vill icke låtsasom att uttalandena har fällts. Då måste jag direkt fråga: Menar dessa båda uttalanden över huvud taget icke har fällts? Är det lögn och ingenfingannat som har presenterats i massmedia? Har uttalandena fällts eller har deinte fällts? Det borde vi väl ändå kunna få ett svar på. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 1982/83:60 samt frågorna1982/83:245 och 280 om statsbidraget till fristående skolor har i en interpellation frågatmig om jag är beredd att aktivt verka för att prövningsförfarandet när detgäller statsbidrag till fristående skolor genomförs så att bidrag kan utgå fr.o. m. höstterminen . har frågat mig vilka administrativaåtgärder det är som omöjliggör ett verkställande av riksdagsbeslutet omstatsbidrag till fristående skolor kommande budgetår. har frågat mig vilken anledningen är tilldröjsmålet med att införa det nya bidragssystemet. Jagbesvarar interpellafionen och frågorna i ett sammanhang. fattade beslut (prop.1982/83:1, UbU 1982/83:10, rskr 1982/83:63) om fristående skolor förskolpliktiga elever m.m. Det kan finnas anledning att markera att beslutet intehandlade om huruvida ett antal fristående skolor med Waldorfpedagogik skall fåstatsbidrag. Det kan man få intryck av om man följer den debatt som har blossatupp . Riksdagsbeslutet innebar i ställetställningstaganden till en rad principiella frågor om förutsättningarna förfullgörande av skolplikt i fristående skolor och om villkor för statsbidragtill sådana skolor. Beslutet innebar vidare vissa ändringar av skollagen somträder i kraft . Dessa ändringar har utfärdats av regeringen.Inom förbereds f. n. vissa ytterligare författningar Om statsbidraget ull fristående skolor om fristående skolor. Även dessa kommer, som avsetts, attträda i kraft den 1 juh 1983. Riksdagsbeslutet innebär däremot inte att någon vissfristående skola eller grupp av skolor som inte har statsbidragautomatiskt skall få det. Tvärtom skall beslut om statsbidrag fattas avregeringen efter en noggrann prövning av varje enskilt fall. Utgångspunktenskall vara att en fristående skola för att få statsbidrag skall vara till nyttasom ytterligare erfarenhetsunderlag eller annat komplernent till det allmännaskolväsendet. I propositionen sades vidare att det inte är givet att allaskolor med ett visst pedagogiskt system skall få bidrag, eftersom skälet tillstödet är att verksamheten ger erfarenheter av värde för det allmännaskolväsendet. Det kan knappast vara ett allmänt intresse att genomstatsbidragsgivning medverka till att en speciell pedagogik får sinmotsvarighet i ett med parallellt system. hade inget atterinra mot dessa uttalanden. Av vad jag nu har sagt framgår att det inte är möjligt förregeringen att behandla alla fristående skolor som ansöker om statsbidrag,eller ens alla , i grupp. Regeringen har att pröva varje enskildansökan. Vid denna prövning måste för Waldorfskolornas del vägas in hur mångaskolor som kan behövas som erfarenhetsunderlag för det allmänna skolväsendetoch hur dessa bör vara geografiskt fördelade. För att få det beslutsunderlagsom enligt min mening är erforderligt har jag bedömt det som nödvändigt attinhämta en samlad bedömning från () av vilka skolor somskolöverstyrelsen bedömer bör komma i fråga för statsbidrag. Både enligt dehittills gällande bestämmelserna och enligt de nya reglerna har skolstyrelsenatt godkänna fristående skolor för skolpliktiga barn. Mot bakgrund härav kandet förväntas att skolstyrelserna kan tillföra värdefullt underlag förregeringens ställningstagande. bör därför basera sinbedömning bl. a. på yttranden från skolstyrelserna i de kommuner i vilkaskolorna hgger. Också länsskolnämndernas bedömningar bör vara av betydelse isammanhanget. Jag räknar med att det beslutsunderlag som jag nu harredovisat kan föreligga först . Regeringen kan därefter göraen samlad bedömning i statsbidragsfrågan i anslutning till budgetarbetet underhösten. Regeringens ställningstaganden kan sedan redovisas för i 1984års budgetproposition i samband med att det erforderliga anslagsbeloppetberäknas för /85. För att Waldorfskolorna, som har redovisat endålig ekonomisk situation, skall kunna överleva också under /84har regeringen i den framlagda budgetproposifionen föreslagit att skolornaockså under det kommande budgetåret skall få ett "överlevnadsbidrag"med samma belopp som under det förra och det innevarande budgetåret. Skulle det- som det hävdas från Waldorfskolorna - visa sig att det föreslagna beloppet ärotillräckligt, kan det enligt min mening finnas anledning att överväga enhöjning av "överlevnadsbidraget". Jag villsluta med att klargöra att den ställning regeringen tagit fill hur beslut omstatsbidrag till fristående skolor skall fattas inte innebär något principielltställningstagande mot Waldorfpedagogik och . Den är enbart ettuttryck för att beslut om statsbidrag fill fristående skolor bör fattas efternoggrann prövning och på ett fullständigt beslutsunderlag. Jag utgår från attockså interpellanten och de två frågeställarna anser att så bör vara fallet. 15 (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellafion. Tyvärr är svaret inte särskilt uppmuntrande, ochdet klarar knappast ut de frågor som har uppstått i samband med regeringenshantering av riksdagsbeslutet när det gäller frågan om bidrag till friståendeskolor. När på den tidigare mittenregeringensförslag fattade beslut om att öppna möjligheter för statsbidrag till enskildaskolor, får man väl utgå från att avsikt med detta var att detskulle bli statsbidrag till fristående skolor. Bakgrunden fill detta var att det finns ett klartekonomiskt utrymme för att stödja fristående skolor. Föräldrar som har barn ifristående skolor lämnar -de som alla andra - sitt bidrag fill statensutbildningskostnader via skattsedeln. Det innebär att staten, precis somkommunerna, spar stora pengar på att det finns fristående skolor. Om man ,och det var i alla fall grundtanken i den proposition som vi behandlade ihöstas och i riksdagsbeslutet, anser att de fristående skolorna gör ettsamhällsnytfigt arbete, att det är rimligt att barn skall kunna fullgöra sinskolplikt i dessa skolor, då är det också rimligt att säga att man inte skallförsöka motverka de fristående skolorna genom att tvinga föräldrar som har barndär att betala utbildningskostnaderna två gånger - först som skattebetalare,sedan i form av skolavgifter m. m. Här finns det alltså ett ekonomiskt utrymmesom man rimligen bör kunna använda för att stödja fristående skolor. Till dettakommer det argument som statsrådet betonade, och som även betonas ipropositionen, nämligen att de fristående skolor som sysslar med alternativpedagogik i någon form kan ge erfarenheter av värde för det allmännaskolsystemet. Det är alldeles riktigt som statsrådet säger iinterpellationssvaret, att det i proposifionen klargörs att mofivet för att gebidrag till enskilda skolor skall vara att det finns ett allmänt intresse inågon form. Men det allmänna intresset behöver inte bara gälla deterfarenhetsutbyte som det allmänna skolsystemet kan få av de friståendeskolorna, utan det sägs även i proposifionen: "Självfallet kan det finnasett allmänt intresse att välgrundade önskemål från enskilda individer i skäligmån kan fillgodoses" - det kan alltså också gälla att tillfredsställaföräldrars, elevers och lärares önskemål om alternativ pedagogik som inte kantillgodoses inom det allmänna skolsystemet. Att man genom ett bidragssystemgör det möjligt att tillfredsställa dessa önskemål i enskilda skolor kan ocksåbetraktas som ett allmänt önskemål. Detta tycker jag är viktigt att betona, mendet har inte kommit med i interpellafionssvaret. Om statsbidraget till fristående skolor 4 protokoll 1982/83:84-87 Omstatsbidraget till fristående skolor beslutade att de ändringar ilagarna som möjliggör det här bidragssystemet skall träda i kraft . Varförbeslutade man om ett ikraftträdande fr. o. m. ? Uppenbarligengjorde man det för att det fr. o. m. detta datum skulle vara möjligt att gebidrag, dvs. att bidrag skulle kunna utgå fill de aktuella skolorna fr. o. m.hösten 1982. Attmärka är att stödet i fråga redan var uppskjutet , jämfört med vadutredningsförslaget gick ut på. I utredningen var man ju inställd på attförverkliga detta önskemål . tycks avsikten vara att någrabidrag av det här slaget inte heller skall utgå fr. o. m. . Dåfrågar man sig: Vilka starka skäl har regeringen för att gå ifrån det somuppenbarligen måste ha varit avsikten med riksdagsbeslutet? De skäl som harredovisats kan inte beskrivas som annat än rent byråkratiska. Man hinner intemed, säger man från . Åtta har man haft påsig efter det att fattat sitt beslut - ett beslut som ju inte pånågot sätt var oväntat, utan det var väl känt åt vilket håll det lutade långtinnan beslutet var fattat - och fram till dess att börjar.Men räcker alltså inte. Man behöver mera tid för att skaffa sigytterligare beslutsunderlag i denna grundligt utredda fråga. Varför?Frågetecken uppstår när det gäller logiken i regeringens handlande. Följandeframgår av propositionen, och samma sak understryks i statsrådet : "Avvad jag nu har sagt framgår att det inte är möjligt för regeringen att behandlaalla fristående skolor som ansöker om statsbidrag, eller ens allaWaldorfskolor, i grupp." Vidarestår det i svaret - det gäller också proposifionen - att man skall pröva varjeenskilt fall. Menvad gör då regeringen? Jo, man behandlar skolorna i grupp. Man fastslår ettdatum - ett väldigt sent datum, nämligen . Man anser tydligen attskolorna i fråga måste ha på sig för att författa en ansökan i ettärende där man gått pch väntat på besked . Vidare tycks maninte kunna pröva någon skolas ansökan förrän man är säker på att allaansökningar har kommit in. Det är alltså inte längre tal om att pröva varjeskola för sig, utan man anser sig behöva pröva skolorna i grupp. Det står ju isvaret att man vill "inhämta en samlad bedömning från ".Det handlar alltså om en prövning från sida av skolorna i enenda grupp. Detär just hanteringen av frågan - såvitt jag förstår strider den mot vad som ståri proposifionen och mot beslut - som är den enda anledningen fillatt man inte kan komma fram fill ett beslut, så att de aktuella skolorna kan fåbidrag fr. o. m. . I verkligheten är det ju så att i stort sett allaskolor som kan komma i fråga för bidrag lämnade in sina ansökningar omkringnyåret eller . är ett ganska litet land, och antaletfristående skolor är mycket begränsat. Jag utgår därför från att de dukfigapersoner som arbetar på exakt vet vilka skolor somenligt proposifionen över huvud taget kan komma i fråga för bidrag. Man måste alltså veta exakt hur många skolor som harlämnat in en ansökan och hur många ytterligare ansökningar som kan tänkas kommain. Jag vill i detta sammanhang ställa följande direkta frågor fill statsrådetGöransson: Hur många ansökningar har kommit in? Och hur mångaytterligare ansökningar kan tänkas inkomma? Såvitt jag förstår måste det vara ytterligt få ansökningarsom kan bli aktuella utöver de som redan inkommit. Det kan inte röra sig om såmånga att de ekonomiska bedömningar som behöver göras skulle påverkas härav.Man har alltså hitfills haft god tid på sig att pröva de ansökningar som redaninkommit, och man har även god fid på sig . Vidare vill jag fråga: Har prövningen av de redan inkomnaansökningarna påbörjats? Har man vänt sig fill de berörda kommunerna och länsskolnämndernaför att få in deras synpunkter ? Har man vänt sig fillskolöverstyrelsen för att få synpunkter därifrån? Eller har de ansökningar somnu legat på stoppats i någonskrivbordslåda för att ligga där ytterligare någonfing görs? Såvitt jag förstår har man alla möjligheter i världen attunder våren pröva de ansökningar som har lämnats in - och som rimligen ärhuvuddelen av de ansökningar som kan tänkas komma in, om inte rent av alla -och på det sättet få fram ett ställningstagande till . Om man ändå inte av någon anledning klarar av denprövningen på , borde man ändå kunna komma fram tillett beslut . Även om det naturligtvis är en nackdel för de berördaskolorna att inte få besked före läsårets början om huruvidastatsbidrag kommer att ges eller inte, är jag övertygad om att de berördaskolorna villigt och tacksamt skulle acceptera statsbidrag retroakfivt frånläsårets början - även om beslutet kommer eller november eller t. o.m. Det finns alltså ingen som helst anledning att säga attstatsbidrag inte kan utgå förrän från /85 - bara därför att maninte kan komma fram till ett beslut i regeringen förrän fram på höstkanten. Detär fullt möjligt att betala ut bidrag ända från höstterminens början. Och jagär som sagt övertygad om att de berörda skolorna kommer att accepera det. Nej, herr talman, de byråkrafiska argument som har anförtssom motiv för att förhala genomförandet av det här statsbidraget ärutomordentligt tunna -så tunna att man måste ifrågasätta vad som kan vara deverkliga motiven. Är detta möjligen ett bekvämt sätt att spara i ett pressatbudgetläge? Det är fråga om en liten grupp människor, och det stör inte såmycket om de får vänta och kämpa fill innan det bhr statsbidrag. Det hänvisas fill överlevnadsbidraget, och det ärnaturiigtvis bra att det bidraget finns - jag vill understryka det. Menförslaget i budgetpropositionen är ju att det fortfarande skall utgå med . Och det innebär att bidraget i kronor räknat blir oförändrat jämförtmed föregående budgetår Om statsbidraget till fristående skolor Om statsbidraget till fristående skolor Det är alltså fråga om en fortsatt urholkning avrealvärdet av överlevnadsbidraget. Det täcker i realiteten mindre och mindre avde berörda skolornas kostnader. En andra invändning är att överlevnadsbidraget, så som dettillämpas av , är krångligt och byråkrafiskt. Skolorna måstevisa att de i praktiken är nedläggningshotade för att få ut något bidrag. Ochdet innebär också att alla insatser som görs av lärare, föräldrar och eleverför att förbättra skolornas ekonomi försvårar möjligheterna att få utstatsbidrag. Det kan inte vara en lycklig konstruktion. Om det skulle visa sig att regeringen intelyckas få fram beslut om ett permanent bidrag, tror jag dels att manmåste räkna upp överlevnadsbidraget mycket kraftigt, dels att man måsteförenkla hanteringen ordentligt, så att vi slipper de problem som har varithitintills. Men det rimliga måste vara att intentionerna bakom höstensriksdagsbeslut får vara vägledande för regeringens hantering av frågan. Jaghar visat att det finns alla möjligheter att få fram beslut på sådant sätt attstatsbidrag kan utgå till skolor med enskild huvudman , ivärsta fall med retroaktiv verkan, men ändå så att läsåret täcks in. Det finnsingen anledning att låta administrativa skäl sätta käppar i hjulet i den härfrågan. Det här går ut över en, låt vara begränsad, grupp människor som mångagånger jobbar under svåra omständigheter och med stora uppoffringar. Samtidigtråder det inget tvivel om att det är en verksamhet som tillför vårt skolväsendeväldigt mycket positivt. Det finns ingen anledning att sätta dem som arbetarmed alternativ pedagogik och enskilda skolor i klämman på det sätt somregeringen tydligen tycks vilja göra i det här fallet. 16GUNNAR ():