prot · G609117 · 1982-12-31 00:00:00 — Vpk anser också att vad som anförs i reservation ni; 36 avLars-Ove om en upprustning av järnvägslinjen har fåttytterligare aktualitet , eftersom det framkommit planer påatt lägga ned järnvägslinjen . Sysselsättningsproblemen i Dalarnaär enorma, och även de beredskapsarbeten som motion 1587 föreslär förupprustning av bandelen betyder mycket för värt län. Därför harvpk genom i reservation 36 yrkat på att motionen måttebifallas av . Vpk yrkar alltså bifall till reservationerna 35 och 36samt att uttalar att regeringen bör underrättas om vad som anförts imotionerna 2078 och 1587; 59 (): Arbetsmarknadspolitiken ingår som en viktigdel i det samlade politiska arbetet för att stärka och utveckla värt landsvälfärd. Även om vi strävar mot samma mål kan vi ha skilda uppfattningar om hurde resurser som står till vårt förfogande bäst skall användas. Debatten i dagvittnar om detta. Jagskall behandla två avsnitt i betänkande nr 21 -tvåområden där insatser inte betyder uppoffringar för samhället utan i ställetekonomiska besparingar, vilket inte är att förakta. Det handlar om att sänkastatens utgifter för Samhällsföretag och att effektivisera det verk somhandlägger arbetsmarknadsfrågorna ute på fältet. Jag är självfallet medveten om att skyddad verksamhetbehövs och att Samhällsföretag över landet gör insatser. Samhällsföretag harockså en svår uppgift att med hänsyn till arbetsmarknadspolitiska och socialamål tillhandahålla varor och tjänster. Jag är givetvis inte ute efter att utplånaSamhällsföretag. möjligen att göra det litet mindre. Samhällsföretag drar nustora kostnader, vilket man bäde i ledningen och hos ansvarig departementschefär medveten om. Man har av den anledningen också ett arbete i gång med attförsöka finna vägar som leder till effektivare verksamhet och mindre behov avstatligt stöd. Denna effektivisering är nödvändig och måste komma snabbt. Det finns en inbyggd konflikt mellan pä den öppna marknaden. Jag tänker då på den konkurrenssituation som ivissa fall kan uppstå. Ett sätt att minska denna konflikt är att förbättra dehandikappades möjligheter på arbetsmarknaden genom att utveckla systemet medlönebidrag ytterligare. Jag är övertygad om att en sådan förskjutning bliravsevärt billigare för samhället och mycket bättre för den enskildearbetshandikappade. Jag skall med intresse följa de förslag som kommerbeträffande Samhällsföretags framtida plats som arbetsgivare, somjag ber kammarens ledamöter stödja förslag som syftar till att överföra fleroch fler människor frän Samhällsföretag till anställning med eller utanlönebidrag inom annan verksamhet. Jag yrkarbifall till reservation nr 44. Det borde således gå att höja effektiviteten vidSamhällsföretag och minska kostnaderna. Det finns ett verk där det utan minstatvivel absolut går att höja effektiviteten och minska kostnaderna - det är AMS.AMS är det mest byråkratiserade vi har i värt land. Detta påstående är ingethugskott från min sida, inget som jag gripit ur luften, utan att så är falletär väl omvittnat även av folk inom verket, särskilt av folk som arbetar ute päfältet. Statsrådet uttryckte sig i samma riktning ochtalade om att frigöra förmedlare från pappersarbete. En utväxt på AMS-byråkratin är något som heterdistriktsarbetsnämnder. Efter tips från folk i verksamheten motionerade jagunder den allmänna motionstiden om slopandet av distriktsarbetsnämnderna. hadebättre användning för sin tid än att gå på dessa sammanträden. Jag vissteegentligen inte då hur rätt jag träffat med min motion och hur riktig den var.Det kom, när motionen blev bekantgjord, stöd och bifall från arbetsförmedlareoch andra inblandade över landet. Enannan verksamhet som kan avvecklas är byggarbetsnämnderna, något som ocksåpåpekas i den moderata motionen 1540. Förmodligen har man på ansvarigt hållinsett detsamma, men man nöjer sig med att utreda hur det skall blimed byggarbetsnämnderna. Om man avstår från vidare funderande på saken ochbifaller reservafionerna nr 10 och 11, tjänar AMS i effektivitet och betydandebelopp i kronor. Jag yrkar alltså bifalltill reservationerna 10 och 11. Det är fel att i rådande ekonomiska läge och i en bekymmersam situationpå arbetsmarknaden fördyra och byråkratisera den verksamhet som har tilluppgift att vara ett effektivt stöd för enskilda människors möjligheter atterhålla trygga arbeten. 60 (): I motion 2078 görs den bedömningen, att krispropositionensbyggsfimulanser inte är fillräckliga för att slå igenom i regioner av typDalarna. Tyvärr har den spådomen visat sig vara riktig. Det är inte såkonstigt, när vi vet att det finns nästan 1 400 tomma lägenheter i länet.Malungs kommun har t. ex. tomma lägenheter, , ,och genomsnittet för hela länet är . Gränsen för sfimulanserna går vid . Ombyggnadsstödethar inneburit endast ett projekt i länet. Det är svårt att säga vad det berorpå, om det är dålig information fill berörda beslutsfattare eller omombyggnadsbehoven är små. Energisparstödet har däremot ökat i volym, menbyggandelen har minskat till förmån för byte av uppvärmningssystem. Slutsatsenmåste bli att särskilt stora krav måste ställas på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som skall sättas in i krislänen. Som det påpekas i betänkandet, fårregeringen betydande resurser för arbetsmarknadsåtgärder. Mofionärernaförutsätter att regeringens åtgärder dikteras av den bistra verklighet somspeglas i motionen. Våra krav.kan därför anses tillgodosedda. Imotion 2077 argumenteras för en anpassning av A-kassans regler till de nyaförhållanden som råder på arbetsmarknaden. Enbart bland Dalarnasbyggnadsarbetare är 160 man nu nära utförsäkring. Iutskottets skrivning framställs en förlängning av ersättningsrätten somuppgivenhet. Man säger att det inte är någon lösning av problemen. Nej,naturligtvis löser inte en förlängning det generella problemet, men det man nårär att de långtidsarbetslösa slipper den tortyr som det innebär att se utförsäkringsdagennärma sig. Sommotionärer är vi inte nöjda med utskottets skrivning, men harunder dagens debatt uttryckt sig på ett sådant sätt att vi hyser goda förhoppningar om att våra krav blirtillgodosedda . 61 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 21behandlas bl. a. motionerna 1535 och 1587 av mig, och BirgittaHambraeus. I motion 1535 föreslår vi att en utredning av de s. k.trygghetsfonderna skall tas upp på nytt. Syftet med inrättandet av dessa fonderär att ge företagsledning och de anställda ekonomiska resurser tillnysatsningar för att klara omplaceringar av övertalig arbetskraft. Sedan motionen väcktes har emellertid ett avtal slutitsmed LO-anställda på SAF-området om trygghetsanordningar. Detta skall gälla fr.o. Jag noterar detta rned tillfredsställelse, isynnerhet som . detta avtal är i linjemed vad jag föreslagit i motionen.Utskottet anser därför att det inte finns någon anledning att tillstyrka motionen,vilket jag också accepterar under de nämnda förutsättningarna. Däremot har jag liten förståelse för det korta, fögaanalyserande yrkandet om avslag på motion 1587, i vilken vi vill att riksdagenbeslutar anvisa arbetsmarknadspolitiska medel till en upprustning och nybyggnadav järnvägslinjen . Principiellt är det kanske riktigt somutskottet skriver, att det ankommer på arbetsmarknadsmyndigheterna att avgöravar och i vilken omfattning beredskapsarbeten skall komma till stånd. Men vadjag tycker att utskottet och i dessa sammanhang borde ha uttalat äratt arbetsmarknadspolitiska medel med fördel kan användas till investeringarinom kommunikationsområdet, som framkommer i motionen. Det är en investering iframtiden. Vad är det för mening med att andra investeringar görs medarbetsmarknadspolitiska medel, som i detta fall på boendeanläggningar ochserviceanläggningar i norra och västra fjällvärld, om man samtidigtunderlåter att skapa en tillfredsställande kommunikationsapparat? Detta ärinte samhällsekonomiskt försvarbart. fjällvärld ligger närmast de befolkningsrikadelarna i landet. Utbyggnaden i Salen-och Idreomrädet har varit omfattande desenaste åren. Regionalpolitiskt har det en oerhörd betydelse. Många människorär sysselsatta inom denna turistsektor, och fler skulle det kunna bli medförlängda säsonger. Att investera i en utbyggnad av järnvägslinjen från Malungtill Salen och skulle innebära förlängda säsonger och störretillgänglighet till bra rekreation för flera människor i landet. Förkonsumenten skulle det innebära billigare och längre semester, genom att mankan kombinera resa. boende och akfiviteter i ett paket. Att det blir möjligtatt åka med nattåg från . och och vakna vid fjälletsfot för att sedan direkt kunna utnyttja dagen till rekreaktion tjänar allaparter på. Dessutom kommer en utbyggnad av järnvägen också den lokalabefolkningen till del. För landet som helhet är det angeläget att vi utnyttjarvåra egna, naturliga rekreations-och turistresurser. Det tjänar vinationalekonomiskt på. itiden lånade vi pengar i utlandet för att investera på bl. Det var en investering , hettedet då. Jag är övertygad om att kombinationen här av järnvägskommunikation ochturism har en framtid för sig. Om vi kostnadsmässigt kan konkurrera med andraländer, har vi en oas i vår fjällvärld och vår natur med allemansrätten, somkommer att vara eftertraktad på den internationella marknaden. Vi måste selitet längre än bara till dagsläget, både här i och på annatansvarigt håll i landet. har vi här i tyvärr lyckats byråkratiserahandläggningen av järnvägspolitiken genom organisationen med olika huvudmän ochklassificeringen av järnvägslinjer, vilket gör att helheten lätt skyms. Manser inte heller de framtidsutsikter som i detta fall en återuppbyggnad avjärnvägen skulle innebära för detta område. Jag yrkar med detta bifall till motion 1587och reservation 36. 1 dettaanförande instämde (). Jag var tyvärr tvungen att gå ut en stundunder debatten, eftersom det är litet svårt att annars få mat. Detta drabbarinte bara mig, utan också många andra ledamöter i . Det gjorde att jaginte hörde den fråga som ställde om hur mycket pengar som underinnevarande budgetår har satsats på olika åtgärder. Jag fick först mot slutetav debatten veta att denna fråga hade ställts. Eftersom jag inte hade allaerforderliga papper här. har det varit litet svårt för mig att per telefon fåfram siffrorna. Jag måste därför göra vissa reservationer. Det hade varit braom i förväg hade aviserat att hon hade svårt att på grundval avutskottets material få fram dessa uppgifter. I den budgetproposition som lades fram fannsdet under det arbetsmarknadspolitiska anslaget i arbetsmarknadsdepartementetsbudget, litteraB,9 748 000kr. I tekopropositionen, som ligger på riksdagensbord som förslag och ännu inte är behandlad, finns det 257 milj. kr. Också ivarvspropositionen finns det en del pengar, 12 miljoner, för speciellaarbetsmarknadspolitiska insatser. I den ekonomisk-politiska proposition som den nyaregeringen lade fram fanns det under detta anslag 2 miljarder 150miljoner. Utöver detta kommer alltså särskilda insatser som har gjorts förNorrbottens län. Totalt innebär de uppräknade posterna närmare 13 miljarderkronor. Därutöver har vi s. k. C-littera, som handlar omarbetsmiljö, arbetsanpassning. Jag antar att egentligen ville hadet här anslaget rensat från de åtgärder som speciellt gällerarbetsmiljöinsatser, arbetarskyddsverket och yrkesinspektionen. På grund avatt jag fick frågan så sent har jag inte haft möjlighet att göra det. Där ärtotalsiffran ungefär 4 miljarder 800 miljoner. Jag hoppasatt det här har gett något svar på fråga. uppgifter som hon tydligenhade läst i någon tidning om 25 miljarder var alltså betydligt överdrivna. Anf.63 (); Det var intressant att få de här siffrorna. Jag tycker att det ärväldigt vikfigt att vi i kammaren får klara besked om vad det är för pengar vihanterar. Vibehandlar inte arbetsmiljöfrågor i arbetsmarknadsutskottet, och inte heller tasde upp i det betänkande som är under behandling, men i budgeten förinnevarande år anslås för arbetsmark-nadspohfiskaåtgärder. Vi vet att det har plussats på en hel del . Jag vill sättaett litet frågetecken där. Jagförstår att arbetsmarknadsministern har haft för att ta fram de härsiffrorna. Jag har gjort allvarliga ansträngningar för att fåfram dem. innan jag skulle gå upp i debatten fick jagbesked om att det inte gick att få fram siffrorna. Jag är litet tveksam. Jaghar en stark känsla av att om man tittar på finansfullmakten finner man att detblir mer pengar. 64Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Det är naturligtvissvårt för oss att diskutera det här just , när vi sitter här i kammaren ochinte har några originalhandlingar att gå tillbaka fill. Jag kan bara ge SonjaRembo det löftet, att om hon vänder sig till oss på departementet, skall viförsöka hjälpa till att reda ut detta. Anf.65 (): Jag vill i alla fall tacka arbetsmarknadsministern för den ansträngninghon har gjort för att försöka få fram den här uppgiften. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (sysselsättningsutvecklingen m. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl.med 75 röster mot 67 för reservation 2 av m. fl. 164 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot 75 förreservation 1 av m.fl. 67 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken) Hemställan Utskottetshemställan, som ställdes mot hemställan i reservation 3 av m.fl., bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering godkändes med 164 röster mot 67 för godkännande av den i reservation4 av m.fl. anförda motiveringen. 76 ledamöter avstod från attrösta. Arbetsmarknads-Mom. 3 (förändring avmedbestämmande-, trygghets- och ledighetslagar- nolitiken Utskottets hemställan, somställdes mot reservation 5 av fl., bifölls medacklamation. Mom.5 (kommunalt huvudansvar för arbetsmarknadspolitiken) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 6 av . anförda motiveringen, bifölls med acklamation. Mom.8 (åtgärder mot ungdomsarbetslösheten) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 7 av m. fl.med 139 röster mot 19 för reservation 8 av . 149 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot 141 förreservation 7 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.9 (arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 9 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.12 (avveckling av distriktsarbetsnämnderna) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 10 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.13 (slopande av byggarbetsnämnderna) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 11 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.14 (omorganisation och effektivering av arbetsmarknadsverket) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 12 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.21 och 22 (ändringar i arbetsförmedlingslagen m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation13 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 23 (obligatoriskarbetsförmedling m. Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 17 för reservation 14 av Lars-OveHagberg. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 25 (avskaffande av obligatorisk platsanmälan) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 27 (höjning av starthjälpen m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 16 avKarin och . bifölls med acklamation. Mom. 29 (medelsanvisning till Arbetsmarknadsutbildning, m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 19 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 31 (arbetsmarknadsutbildning för kvinnor idatateknik) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 20 avKarin m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 34 (storleken på ersättningenfrån arbetslöshetskassorna) Efter ställda propositioner pä bifall till delsutskottets hemställan, delsreservation 21 av in. och dels reservation 22 av ElverJonsson bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom. 35 (kontant arbetsmarknadsstöd) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 23 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 36 (statsbidragen till arbetslöshetskassorna) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 24 avKarin m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 37 (arbetsmarknadsavgiften m.m.) Efter ställda propositioner på bifall till dels utskottets hemställan. delsreservation 25 av m. fl. och dels reservation 26 av KarinAndersson m.fl. bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom. 38 (utbildningsbidraget tillicke-arbetslöshetsförsäkrade) Utskottets hemställan bifölls med289 röster mot 17 för reservation 27 av . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 39(medelsanvisning till Arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 29 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 40 (förlängda ersättningstider finansierade med höjdaavgifter) Hemställan Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan ireservation 30 av och , bifölls med acklamation. Utskottets motivering, som ställdes mot den i reservation31 av m. fl. anförda motiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 41(åtgärder mot utförsäkring) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 17 förbifall till hemställan i reservation 32 av . 3 ledamöter avstodfrån att rösta. Utskottets motivering, som ställdes mot den i reservation33 av m. fl. anförda motiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 43, och 44 (beredskapsarbetenas omfattning m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 34 avAnders Högmark m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 60 (statliga stimulanser för byggsysselsättningen iKopparbergs län) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 17 förreservation 35 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 65 (upprustning av järnvägslinjen medberedskapsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 20 förreservation 36 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 71 (medelsanvisning till Sysselsättningsskapande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 49 förreservation 38 av och . 8 ledamöter avstod fränatt rösta. 79 (vapenfria tjänstepliktiga) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 66 förreservation 40 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 80 (bidrag till särskilda anordningar påarbetsplatsen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 41 avKarin m. fl., bifölls med acklamation. Undantagfrån lagfartskravet beträffande vissa äldre förvärv Mom. 83 (lönebidragetsstorlek till allmännyttiga organisationer) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 67 för reservation 42 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.84 (antalet platser med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 67 för reservation 43 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.87 och 88 (driftbidrag till ) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 44 av m. fl.,bifölls med acklamation. Mom.93 (rekryteringen till Samhällsföretag) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 45 av m. fl.,bifölls med acklamation. Mom.94 (samverkan mellan ) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 46 av m. fl.,bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 6 § Undantag frånlagfartskravet beträffande vissa äldre förvärv Föredrogs lagutskottets betänkande 1982/83:30 omundantag från lagfartskravet beträffande vissa äldre förvärv (prop.1982/83:54). Anf.66 (): Samernas situation i vårt land är mycket utsatt. Den kulturdominanta.renskötande gruppen räknar ej mer än ca 3 000 medlemmar, under det attantalet samer i uppgår till ca 20 000. Antalet samer i världen tordeuppgå till ca 65 000, varav 40 000 i , 5 000 i och ett par tusenpå . Ekonomiskexploatering av många slag reducerar näringsunderlaget för de samer som bedriverrenskötsel och fiske - basnäringar i kärnområdet. Markförluster avoåterkallelig natur här skett genom vattenregleringar som dämt vatten överstora betesrika områden och skadat fisket. Även gruvorna vållar markförlusterav liknande slag. Andra stora intrång görs av storskogs-bruket och denmotoriserade turismen - i det senare fallet bl. a. från ett nyanlagt vägnätlångt in i renskötselmarkerna. Detta om bakgrunden. Det finns ett gammalt romerskt uttryck som lyder; Rätten är given förde vakande och ej till de sovande. Behandlingen av samernasäganderätt i proposition 1982/83:54 visar att det krävs vakenhet för attbevaka sin rätt även i det moderna svenska rättssamhället. Av beredningen förproposition 54 avseende lagfartskrav för vissa äldre förvärv kan man se, attingen har beaktat att detta i hög grad rör samernas gamla besittningsrätt. Omdetta förbiseende beror på oaktsamhet eller ett medvetet åsidosättande kan varaen öppen fråga. Imotion 137 har vi motionärer hävdat att propositionen inkräktar på samernasrätt och att propositionen också behandlar rättsförhållande som är underprejudicerande prövning i domstol, det s. k. Gautomålet. Låtmig först konstatera att utskottet inte haft något att invända mothistorieskrivningen i motion 137 beträffande skattefjällsmålet 1981 ochAltevatumålet 1968. Efterdomen i skattefjällsmålet har justitierådet tolkat domen så, att"ingen kan nu hävda att ett nomadfolk ej kan förvärva äganderätt".För samerna är inte det väsentliga att förvärva äganderätt, utan en ständigbesittningsrätt är också tillfredsställande från deras synpunkt. Idet s. k. Gautomålet yrkar samerna både äganderätt och besittningsrätt. Detmest anmärkningsvärda i behandlingen av den aktuella propositionen och motionenär att utskottet valt att ta ståndpunkt, trots att det pågår ett mål avprejudicerande karaktär. Utskottetsmotivering på denna punkt är mycket vag, för att använda ett milt uttryck. "Utskottetvill till en början peka på att det är karakterisfiskt för det svenskalagfartsväsendet att lagfarten inte har betydelse för äganderättsförvärvetsgiltighet. Talan om bättre rätt till fast egendom kan riktas även mot den somfått lagfart på fasfigheten. Frågan om en ändring i lagfartsreglerna harsåledes inte i och för sig någon inverkan på samernas eventuella anspråk påäganderätt fill nu aktuella markområden. Lagfarten anses emellertid legitimeraen person som ägare fill fasfigheten. En talan om bättre rätt till fast egendomskall således riktas mot den som har lagfart på fastigheten. Frånprocessekonomiska och,andra synpunkter kan det därför innebära nackdelar församerna om kronan till annan överlåter sådan mark som samerna gör anspråk påoch förvärvarén erhåller lagfart på egendomen." Idenna skrivning ligger dock ett viktigt erkännande: Det innebär nackdelar församerna att starta en process mot den som enligt propositionen redan fåttlagfart på egendomen. Samerna startar ur ett underläge både psykologiskt ochekonomiskt. Isin skrivning konstaterar utskottet felaktigt att propositionen endaståterställer ett förhållande som varit gällande enUgt lag fram fill 1972 och somdärefter tillämpats års dom. I proposition 54 har åberopats ettuttalande av lagberedningen 1970, som sade att när staten av ålder ansågs somägare skulle ingen mera ingående prövning göras, utan staten skulle godtas somsäljare, och köparen skulle få lagfart trots att säljaren staten inte hade någonlagfart. Dettaär nu ifrågasatt i Gautomålet, och utskottet säger självt på s. 8 i sittbetänkande att skattefjällsmålet inte på något sätt utesluter att samerna kanha äganderätt till sameallmänningarna i . Undantagfrån lagfartskravet beträffande vissa äldre förvärv Undantag från lagfartskravet beträffande vissa äldreförvärv Utgången av Gautomålet bör alltså avvaktas, innan man kangä med på någon lagfart för annan än samerna. Det är en viktig princip iEuropakonventionen att civila rättigheter skall prövas i offentlig rättegångvid en ordinarie opartisk domstol. Enligt skall alltsåärendet avgöras i domstol, och inskrivningsdomaren är icke någon domstol. har ratificerat , och i dennasäkras urbefolkningens rätt i artiklarna 6, 13 och 14.