prot · G609124 · 1982-12-31 00:00:00 — Vad slutligen gäller statens kassahållning påpekar vi attdet f. n. tar innan en inbetalning från ett företag eller enprivatperson till en statlig myndighet når sin slutstation. Det gällerstatsverkets checkräkning i . Detta påverkar naturligtvisstatsskuldens storlek och den därav uppkommande räntebelastningen. Beräkningar som har gjorts av den statliga utredningenRationellare girohantering visar att statsverkets behov av kort upplåningskulle kunna minska med innemot , om betalningar frånstatliga verk och myndigheter fick gå direkt till utan omvägen viapostgirot. Räntekostnaderna på statsskulden skulle då faktiskt kunna minska medinte mindre än ca 750 milj. kr. Denna besparing skulle kunna uppnås ompostverket ålades att inleverera inkommande likvider via postgirot direkt till statsverket och myndighetens checkräkning i . Påmotsvarande sätt skulle utbetalningar kunna ske genom att erforderliga belopputbetalningsdagen drogs direkt från myndighetens konto i . Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3till finansutskottets betänkande nr 35. 78 (): I finansutskottets betänkande nr 35 behandlasbl. a. två partimotioner från , vilka tar upp frågan ombetalningsrutinerna, inte minst reglerna för utbetalning av statliga bidragtill organisationer. I likhet med vill jag något kommentera denreservation som vi har fogat till betänkandet. När det gäller reglerna för utbetalning av statliga bidraganför föredragande statsrådet i budgetpropositionen att man avser attsenarelägga dessa utbetalningar till den tidpunkt under budgetåret då de olikabidragen förbrukas, dvs. man skulle utbetala dem i terminer. Såsom skäl anförsatt man skall få en jämnare fördelning över året av stateris upplåningsbehov. Ipropositionen anges att i normalfallet antalet utbetalningstillfällen bör uppgåtill fyra men att man för de större utbetalningarna skulle kunna fåtätare utbetalningar. Jag vill betona att även vi motionärer och reservanterslår vakt om att statsutgifterna hålls tillbaka. Men man får i samma andetaglov att se på konsekvenserna av de olika förslagen. I detta fall villregeringen hålla inne utbetalningarna till organisafioner och föreningar inomde ideella folkrörelserna, bl. a. ungdomsorganisationerna,handikapporganisationerna, idrotts-organisafionerna,folkbildningsorganisationerna, de religiösa organisationerna samtnykterhetsorganisationerna. I en kärv ekonomi, som vi har haft och somvi kommer att få leva med under åtskilliga år av , kommerbidrag till dessa organisationer att få endast begränsad omfattning. De senastebudgetåren har påslaget beräknats fill , alltså en real minskning.Att dra undan de eventuella ränteinkomster som man kan tillgodogörasig genom att man får disponera stora delar av det totala anslaget kommer attytterligare undergräva organisationernas ekonomi, i synnerhet om man i sinbudgetuppläggning har räknat med dessa ränteinkomster. På något sätt tycker jag att man i detta fall silar myggoch sväljer kameler. Man underlåter att ta sig an dessa systemförändringar, somju verkligen ger någonfing i statsbudgeten. Det är ytterst angeläget attföreningslivet och folkrörelserna får en ökad betydelse också i en kärvekonomi. Det är angeläget att dessa tar över, förvaltar och driver anläggningaroch verksamheter, som belastar kommunernas ekonomi. Det blirmycket billigare, om en förening bedriver frifidsverksamhet på olika områden änom kommunala organ gör det. Dessutom får man, tror jag, en större hemkänsla isamband med verksamheten. Då fordras det emellertid också att vi alla inomsamhällets olika organ ser till, att vi stimulerar folkrörelserna att ta detökade ansvaret. Betalningar till och från staten Betalningar till och från staten bådemoraliska och ekonomiska stimulanser för detta. Jag kan nämna - som tidigare - att för idrottsrörelsen rör det sig i alla fall om ca 5 milj.kr. som faller bort, om man får en tätare utbetalningsrutin. Drar man in på ettområde - i det här fallet från det svenska föreningslivet - kommer det att slåsjufaldigt tillbaka, det är jag övertygad om. Vi måste i stället underlätta förföreningar och organisationer att verka i samhället även i en ekonomiskt mycketkärv tid. När det sedan.gäller postgirots och PK-bankenssärställning, som berörs i reservation 2, i fråga om statens in- ochutbetalningar anser vi reservanter att staten måste medverka till att skaparationella och bekväma betalningsrutiner i samhället. Genom att staten försina betalningar endast anlitar postgirot saknas en av förutsättningarna föratt låta olika betalningsrutiner konkurrera på lika villkor med varandra.Enligt vår mening borde denna typ av banktjänster upphandlas på samma villkorsom övriga tjänster av statsförvaltningen, dvs. i enlighet med upphandlingsförordningenskrav på affärsmässighet. Särskilt för de enskilda människorna är det viktigtatt man får välja på vilket sätt man skall betala in eller få ut pengar. Medden teknik och den uppläggning av arbetet som bankväsendet har kan bankenbetala in och betala ut pengar också åt den enskilda individen, och det gör vill välja på vilket område de här servicen skall ges. Därför är det såväsentligt att vi får valfrihet när det gäller dessa rutiner både för denenskilde och för samhället i stort. Från utskottsmajoritetens sida åberopar man att det härskulle innebära någon form av diskriminering av de små postkontoren. Det äregentligen en form av utpressning, för det är ju inte fråga om att man inteskall upprätthålla service även på landsbygden, om man låter banker och post fåsamma villkor när det gäller betalningsrutinerna. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna 1 och 2. 79PER-AXEL (): De frågor som behandlas i finansutskottetsbetänkande 35 gäller olika aspekter av den statliga kassahållningen. Den harvarit ett mycket försummat område inom den statliga sektorn. Staten har varitgenerös med skattekrediter och utbetalat medel efter mottagarnas önskemål,vilket gjort att mottagarna har fått de ränteinkomster som staten egentligen såväl hade behövt. Man har från stateris sida börjat uppmärksamma dessafrågor. Man har förkortat kredittiderna för vissa skatter, t. ex. importmomsoch B-skatter. Utredningsförslag ligger om att förkorta kredittiderna för vissaindirekta skatter. I årets budgetproposition anmäls att en översyn skall görasav reglerna för utbetalning av olika bidrag. Genom dessa förslag till åtgärderkommer statens räntekostnader att minska. Dessutom får åtgärderna i vissa fallengångseffekter som avsevärt förbättrar statens budgetsaldo. Det är alltsååtgärder vilkas resultat vi alla bör välkomna. Baksidan av slanten - här gäller det verkligen att vändapå slantarna - är att som statens likviditet förbättras minskarföretagens, vissa bidragsmottagande organisationers och vissa enskildaslikviditet. Det här har man opponerat, sig mot.Det gäller i synnerhet förre kulturministern . Han säger attden föreslagna omläggningen av bidragsutbetalningarna får så avsevärdanegativa effekter att han för säkerhets skull mofionerat om samma sak tvågånger med . Att partibrodern och förre budgetministernRolf så sent som aviserade en översyn avbetalningsreglerna tycks ha gått helt förbi. Enligt utskottsmajoritetens mening kan inteorganisationerna generellt undantas från de åtgärder som måste vidtas för attstatsfinanserna skall kunna saneras. Det bör dessutom uppmärksammas att detinte är så, att man tar bidrag från organisationerna. Man avser endast attbetala ut bidragen i flera porfioner och i den takt som organisationerna kommeratt behöva dem. Det kan inte vara rimligt att organisationerna för sinverksamhet dessutom skall ha fillgång till ränteinkomster på bidragen. Själva övergången kan givetvis skapa problem. Det harutskottet uttryckt förståelse för. En viss övergångstid kan därför varamotiverad. Men generella undantag skall aldrig kunna uppfattas som något som ärrättvist gentemot andra grupper. Utskottet konstaterar att en förutsättning föratt mottagarna skall kunna acceptera och förstå betydelsen av de föreslagnaåtgärderna är att åtgärderna får en enhetlig utformning med generella regler. Ibetänkandet behandlas en del motioner. I motion 534, som bildar underlag för reservation 2, villmotionärerna avskaffa postgirot och särställning för att undanröjahindren för mera rafionella och bekväma betalningsrutiner i samhället. Frågan är om det verkligen skulle bli tal om en konkurrenssom ledde till fördelar i fråga om service för den stora allmänheten.Postverket saknar de konkurrensfördelar som bankerna har, och bankerna skulleta hand om godbitarna från sina kunder. Posten, som har myndighetsfunktion, haratt svara för en rikstäckande service åt allmänheten och skulle genom ettundantagande av lönsamma.bitar få svårigheter att upprätthålla sin service. Detkunde få till följd indragningar av postkontor på mindre orter och i förortersamt indragningar när det gäller lantbrevbärarservicen. Staten måste - liksom de stora företagen av eget intresseanlitar bank, där de också kan vara delägare - ha rätt att använda postgirotoch för inbetalningar till staten samt för utbetalningar från staten. Det har påståtts att statliga betalningsrutiner skullevara otidsenliga på många områden, men det kan tillbakavisas. Det är bara attpeka på den kraffiga tillväxt som postverkets betalningsförmedling genomgått.Det är ett resultat av att verket fortlöpande ariammat ny teknik för atttillgodose behovet av nya tjänster. Dessutom har det påståtts att ränteförluster görs förföretagen. Men det är inte aktuellt längre, i och med att medel på postgirotnumera är räntebärande för företagen. I övrigt vill jag åberopa den bilaga som är fogad vidfinansutskottets betänkande 35 och som utgörs av ett yttrande från postverket.Det är en Betalningar till och från staten Betalningar till och från staten omfattande och klarläggande redogörelse för hur olika ut-och inbetalningssystem fungerar. Härmed ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. 80 (): Det är riktigt att vi i folkparfiet kännerväldigt starkt för att den ideella verksamheten i på olika sättstöttas. Det är väl den strävan som har resulterat i att stårbakom ett par motioner, vilka syftar till att man underlåter att slå tillytterligare mot Folkrörelsesverige - alltså utöver den reala besparingen på i statsbidragsgivning. Den besparingen är betydelsefull. Naturligtvis är detrimligt att organisationerna, liksom andra sektorer i samhället, får finna sigi att leva under knapphetens stjärna. Men att gå ännu längre - så att följdenblir stora likviditetsproblem - har vi ansett vara felaktigt. Man går då ettsteg för långt. Det innebär inte, , att jag har ändratuppfattning från den tidpunkt då jag satt i budgetdepartementet och försökte fåen snabbare betalningsrutin i fråga om statsverkets resurser. Det gällermomsen, som nämnde, och mycket annat som vi hade uppe tillprövning och där åtgärder delvis redan har vidtagits. Vi menar att detta är en riktig åtgärd. Men man måsteockså vara beredd att göra undantag där det finns sakliga skäl att göra det.För organisationernas bästa har vi tyckt att detta är ett rimligt undantag sombör göras av . 81 (): kom in på att även denborgerliga regeringen skulle göra en översyn av betalningsrutinerna ochterminsbetalningarna. Det är riktigt att de frågorna var uppe. I likhet medRolf , som hade ansvaret för budgetarbetet, kan jag vitsorda att ävenorganisationerna var med i diskussionen - det är väl ingen hemlighet. Men i slutskedet ansåg vi att folkrörelserna och deideella organisafionerna hade ett så stort ansvar i ett ekonomiskt trängt lägeatt det inte fanns någon möjlighet att ytterligare beskära derashandlingsutrymme ekonomiskt när vi hade begränsat anslagsökningen till . Att beskära ytterligare genom att dra in dessaränteinkomster skulle oerhört mycket försämra föreningarnas möjligheter attverka i det svenska samhället - i synnerhet eftersom, som jag sade i etttidigare inlägg, man ville lägga över ansvaret mer på föreningslivet i ställetför att kanske kommunerna i det här fallet skulle få bära en tung börda somytterligare skulle belasta den kommunala ekonomin och även samhällsekonomin. Vi diskuterade alltså och kom fram till den härslutsatsen. Och även den nuvarande regeringen borde komma fram till dennaslutsats i det här avseendet, för att bibehålla stimulansen och få organisationerna och Nr 124 föreningslivet med sig på att ta över en del av samhällsansvaret. Överläggningen var härmed avslutad. Betalningar till betänkande 33 . a.staten Mom. 1(datadelegationens fortsatta verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 78 förreservafion 1 av m. fl. Mom. 3 (generalplaner för statliga ADB-system m. Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 141 förreservafion 2 av m. fl. Mom. 4 (generalplaner för decentralisering av statligaADB-system) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 63 förreservation 3 av m. fl. Mom. 5 (kartläggning av kostnaderna för olikaproduktionsfaktorer) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 64 förreservation 4 av m. fl. Mom. 6 (statskontorets rådgivning och upphandling avdatorsystem) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 64 förreservation 5 av m. fl. Mom. 7 (vissa centrala myndigheters uppgifter) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 6 avLars m. fl., bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (reglerna för utbetalning av statliga bidrag) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 64 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (postgirots och PKbankens särställning) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 140 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (den statliga kassahållningen och system S) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 78 förreservation 3 av m. fl. 1982/83:36Verkställd granskning av (redog. 1982/83:13 och 1982/83:20) 1982/83:37 Anslag för budgetåret1983/84 till revisorer och deras kansli(prop. 1982/83:100 delvis) Vad utskottet hemställt bifölls. 1982/83:24om vissa familjerättsliga frågor och 1982/83:33om ändring i patentlagen (1967:837) m. m. (prop: 1982/83:67). 82 FÖRSTE VICE TALMANNEN; betänkanden 24 och 33 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedan bådabetänkandena slutdebatterats. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 24 om vissafamiljerättsliga frågor. 83PER-OLOF (): Till lagutskottets betänkande nr 24 om vissafamiljerättsliga frågor har fogats tre moderatreservationer. De har alla detgemensamt att de syftar till att öka försäkringskassornas möjlighet att få inutestående fordringar - i varje fall en större andel än f. n. - avseendeutbetalda bidragsförskott och att över huvud taget bevaka det allmännasintresse på detta område, till gagn för en hårt ansträngd statskassa. I reservation nr 1 yrkar vi på en förlängning avpreskriptionstiden från f. n. till när det gällerförsäkringskassornas fordran på utestående underhållsbidrag. Vi anser att detbör vara möjligt att införa en sådan förlängning utan att man eftersätter desociala hänsyn som måste tas och att det bör kunna medföra en effektivareindrivning. I reservation nr 2 yrkar vi att införsel av fordran påunderhållsbidrag skall kunna ske på alla ersättningar som har enkompensationsnivå som ungefärligen motsvarar sjukpenningens. Detta anser vivara rimligt, eftersom sjukpenning får tas i anspråk vid införsel för fordranpå underhållsbidrag. Det finns när det gäller införsel enligt vår mening ingasakskäl till åtskillnad mellan ersättningar som utgår med i stort sett likabelopp. I den tredje reservationen vill vige försäkringskassorna rätt att själva föra talan i mål om underhållsbidrag förbarn. Det gäller i fall där underhållet ligger under nivån för bidragsförskott.I sådana fall har vårdnadshavaren -även om förhållandena skulle medge det -kanske inte intresse av att underhållsbidraget höjs, varigenomförsäkringskassorna, och ytterst statskassan, belastas i onödan. Vi finnerinte detta rimligt. Emot våra förslag i reservationerna kan naturligtvisanföras en mängd skäl. Det har gjorts i utskottsbetänkandet av majoriteten, ochdet gjordes i riksdagsdebatten , när en del av dessafrågor behandlades. Vid behandlingen anfördes mot vårabesparingar bl. a. att det pågår en utredning som inte bör föregripas, ochutskottsmajoriteten säger detsamma även . Jag vill hävda att den svenskasamhällsekonomin faktiskt nu är sådan att vi inte år med hänvisningtill utredningar kan avslå förslag om nödvändiga besparingar. Man kannaturligtvis åberopa sociala skäl mot besparingsförslag. Men det mest sociala,herr talman, är att spara och göra det målmedvetet - därigenom lägger vigrunden till en stark ekonomi till gagn för dem som bäst behöver det, dvs. desvaga i samhället. Jag yrkar, herr talman, bifall till de moderatareservationerna 1-3 i lagutskottets betänkande. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 84KERSTIN (): och jag har i motion 1220tagit upp frågan om fastställande av underhållsbidrag. Vi anser att i vissafall ett betydande dubbelarbete sker vid fastställandet och att ävenrättssäkerheten kan vara hotad. Det underhållsbidrag som den förälder vilken inte harvårdnaden om sitt barn skall betala prövas av domstol, dvs. Om en förälder inte kan betala sitt underhållsbidrag kanbidragsförskott utgå. Alla frågor om bidragsförskott prövas avförsäkringskassan. tvingar oftast den familj som sökerbidragsförskott att gå till domstol -man vill ha en dom på denunderhållsskyldiges förmåga att utge bidrag. När parterna har fått sin dom gårde tillbaka till . I princip skall följa domstolensställningstagande, men det finns ett undantag. I lagen om bidragsförskott 4 §fjärde stycket står det: "Om det underhållsbidrag om har blivit fastställtuppenbarligen understi ger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag, lämnas inte bidragsför skott --- med högre belopp än underhållsbidraget." Denna regel uppfattar vissa försäkringskassor så att de såatt säga överprövar tingsrättens domar, de gör en egen prövning. Det händeralltså att de, trots att domstolen fastställt ett visst underhållsbidrag, ejlämnar bidragsförskott eller lämnar ett reduceratbidragsförskott. Eftersom vi motionärer anser att detta, som jag sadeinledningsvis, betyder dubbelarbete, vilket i sin tur betyder ökade kostnaderoch kan innebära att människor kommer i kläm, tycker vi att det äroacceptabelt. Vi tycker inte att det, som utskottet anför, löser problemen. Jagyrkar därför bifall till motion 1220. 85 (): De bägge föregående talarna har berört deregler vi har för fastställande av underhållsbidrag och bidragsförskott ochutbetalande av dessa pengar. Jag skall också i mitt inlägg koncentrera mig påde reservationer som rör dessa frågor. Låt mig allra först få säga att de system som vi har idetta land för att fastställa underhållsbidrag och bidragsförskott naturligtvisär mycket viktiga delar av lagstiftningen i ochgiftermålsbalken, och det är lagstiftning som har betytt och betyder väldigtmycket för alla berörda människor. beslutade på förslag av lagutskottetom nya regler när det gäller att fastställa underhållsbidrag. Huvudpunkterna ide reglerna var att förenkla systemet men också att lätta på försörjningsbördanför de underhållsskyldiga. Den underhållsskyldige skulle för egen del fåbehålla ett särskilt belopp, som kallas förbehållsbelopp. Denna reform innebar en betydande modernisering avtidigare gällande regler. Men jag skall naturligtvis säga och framhålla attingen reform är så bra att den inte kan göras bättre. Och dessa regler anserjag behöver ses över i takt med den utveckling som sker i samhället f. ö. Alla vi ledamöter i denna kammare kan nu också konstateraatt olika regeringar har gett uppdrag till ensamförälderkommittén att utredahela detta system. framhåller också att ensamförälderkommitténkommer att lägga fram sitt slutbetänkande . Det är ingen hemlighetatt vi från lagutskottets sida med förväntan och spänning ser fram emot dessaförslag, och vi skall naturligtvis diskutera dem för att finna bästa tänkbarakonstruktion av reglerna för framtiden. Men trots detta återkommer med motioner ifrågan. Förslagen innebär ingrepp i systemet och omedelbara lagändringar redanfrån . brukar ju framhålla att vi har alldeles förmånga nya lagar här i landet och att det gjorts alldeles för mångalagändringar. Likaså brukar de framhålla att en avsevärd tid bör förflyta fråndet att beslutar till dess att reformerna träder i kraft. I det härfallet har tydligen ansett ändringarna vara så nödvändiga att debortser från sina huvudprinciper och föreslår omedelbara förändringar. En annan reflexion man gör över motionerna är att syftettydligen enbart är att spara pengar till statskassan. Det syftet är vällovligt,men när det gäller sådana här reformer får man inte glömma bort att göraavvägningar mellan rationaliseringarnas effekter för berörda människor och densociala tryggheten. Här tycker jag nog att alltför ensidigt harsett till det förstnämnda,att få in mera pengar till statskassan. Eftersom ett samlat förslag från en utredningskommittékommer att läggas den fram så snart som kommande sommar, anserutskottsmajoriteten att det är mycket klok politik att avvakta dessa förslag för att kunna göra en helhetsbedömning.Från utskottsmajoritetens sida skall vi, som jag redan Vissa familierätts- framhållit,på ett konstruktivt sätt delta i den debatt som då blir aktuell, men iiafrågor vi villinte förorda att vi skall ta bort en enskild pusselbit från hela systemetoch ändra på detta utan att veta vilka konsekvenser detta skulle Likaså anser utskottsmajoriteten att den fråga som KerstinEkman m. fl. tagit upp och som gäller kompetensfördelningen mellan tingsrättoch försäkringskassa hör till systemet i dess helhet. Även detta bör därför tasmed i helhetsbedömningen. Med dessa motiveringar ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan. 86 (): Jag vill bara konstatera ätt jag tycker attvice ordföranden i lagutskottet något lättvindigt viftar bort de ekonomiskaskälen för att redan nu genomföra besparingar. Jag är helt medveten om attensamförälderkommittén skall lägga fram förslag, men inom moderatasamlingspartiet menar vi att vårt budgetläge är sådant att vi behöver se överhela fältet och redan nu göra de besparingar som går att göra. 87 (): Syftet är, som jag sade, vällovligt. Men detfinns en aspekt som jag anser att vi inte riktigt kan bedöma och sommotionärerna inte heller har berört i sina motioner, nämligenbetalningsförmågan hos de underhållsskyldiga när det gäller att betala äldre,förfallna bidragsförskott. Är det så säkert att staten får in så stora beloppgenom den här ändringen? Vad innebär det för de enskilda människorna, om vi nulägger ytterligare en tung börda på just denna drabbade grupp? Jag troratt det även från denna utgångspunkt är klokt att vänta något. 88 (): Redan i mitt första inlägg betonade jag densociala aspekten och att vi från moderata samlingspartiets sida menar att manskulle kunna genomföra denna förändring utan att åsidosätta denna aspekt. Överläggningen var härmed avslutad. Voteringen redovisas efter debatten om LU 33. Nr 124 Anf. , Kammaren övergår nu till att debattera lagutskottetsbetänkande 33 om ändring i patentlagen m. m. 90 (): I lagutskottets betänkande 33 behandlas bl.a. tre motioner som föranletts av proposition 1982/83:67. De är avlämnade avJan-Erik och mig. Utöver dessa har jag själv avgivit ytterligare enmotion, nr 1764. Låt mig börja med den, eftersom den är fristående och inteberör propositionen. Jag begär i mofionen en utvärdering av medlemskapi samt i ett andra yrkande att man i avvaktanpå en sådan utvärdering skall behålla nuvarande system för årsavgifter. Dennamotion är ljuspunkten när det gäller utskottets syn på de frågor som berörs ide motioner som jag har nämnt. Regeringen har tydligen observerat de oroandekonsekvenser som uppstått genom anslutning till och därför strax före motionens avlämnande beslutat atttillsätta en utredning.