prot · G60983 · 1982-12-31 00:00:00 — Vår skattelagstiftning har - hur häpnadsväckande det änkan verka -faktiskt som grundläggande tanke att vi skall betala skatt efter denförmåga att betala skatt som vi har, fastställd av lagarna. Det gör att vialdrig blir lika inför lagen i den meningen, att vi alltid kan vandra framsnörrätt på en räcka av paragrafer, som i varje skede talar om precis vad somär tillåtet och precis vad som är förbjudet. Vi diskuterar nu inte någonting som har med straffrättenatt göra, något som gärna uppehåller sig vid. Vi diskuterarhuruvida en transaktion som jag noggrant planerar och förbereder skall ledatill en viss skatteförmån för mig själv eller inte. Det gäller inte huruvidajag skall drabbas av en väldig massa straffskatt eller oförutsedda skatter,utan hur jag skall undgå skatt, kunna tillskansa mig en skatteförmån som jaginte får om jag gör på annat sätt. Det är den typen av transaktioner som den nuexisterande generalklausulen talar om och som vi talar om. Vad isin upphöjda position över världen inte ser är att debatten gäller hur engeneralklausul mot skatteflykt skall utformas och vilka rekvisit domstolarnaskall tillämpa. Jag har fått intrycket att det villdiskutera inte är hur vi skall få en rättvis tillämpning av våra skattelagaroch hur lätt det skall vara att smita undan skatter. Det gäller i stället enoffensiv över huvud taget mot samhället och samhällets, existens, mot de syftensom jag ändå tror att majoriteten här i kammaren ställer sig bakom, och mot attvi ändå behöver rättvist utformade skatter för att ett modernt välfärdssamhälleskall kunna fungera. Förnekar detta är det naturligtvis er ensak.Men jag tycker att ni tar en väldig risk , frän över BoLundgren och till partiledaren själv. Folk frågar sig: Är det så att ni intei något sammanhang erkänner att det är de skattskyldiga som kan bedra samhälletgenom skatteflykt eller skattefusk, att det inte skadar samhället i någonabstrakt mening eller mig som akademisk elitsocialist? Det skadar i stället devanliga skattebetalarna och medborgarna. Det är de som far illa av om en litenelit i det här sammanhanget kan missbruka lagstiftningen. Det är väl vad dethandlar om. Det är de som får betala, och det är deras moral som anfräts. Detär ju de som blir oroliga när de ser att det är så lätt att komma undan skattför dem som har de ekonomiska, de intellektuella och de legala resurserna. Jag vill påstå, , att det som jag i all minynkedom försvarar faktiskt är rättssamhället - det rättssamhälle där det ärmeningen att vi skall vara lika inför lagen, där tillgång till överlägsnaekonomiska, juridiska eller utbildningsmässiga resurser icke skall ge vissa ettövertag, ge dem möjligheter att missbruka lagar och att smita förbi de pålagorsom har beslutat om och som vanligt folk får ta på sig. Det är ocksåatt eftersträva likhet inför lagen om vi ser till att maktbalansen i åtminstonenågon mån rättas till, till de övrigas förmån. Men detta är en moralisk frågasom jag aldrig hört någon moderat intressera sig för. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 32 () replik: Om man kritiserar ochregeringen är det tydligen liktydigt med att man kritiserar samhället.Samhället är "jag". Det är inte så, , att man alltid får köramed en hastighet av pä en väg där den hastigheten ärtillåten. Men man kan bara dömas om en olycka händer, inte annars. Det är enviktig skillnad. När det gäller att vara lika inför lagen vill jag veta hurdet verkligen förhåller sig. Vilka kan klara ut det här med generalklausulenoch dess betydelse? Är det de som är smarta, som begär förhandsbesked eller somhar förstånd nog att veta vad underförstått accepterar? Antagligen.Hur ligger det till, ? Om jag köper en pensionsförsäkring islutet av året, är det att betrakta som skatteflykt eller inte? Vad anserKjell-Olof vara underförstått accepterat? Om jag vill låna pengar avnågon i familjen, är det då skatteflykt eller inte? Vad är underförståttaccepterat, ? Om jag bakar bullar - enligt är detuppenbart skatteflykt - är det då underförstått accepterat av ? Om jagutbyter tjänster med mina grannar, är det skatteflykt eller inte enligtgeneralklausulen? Om jag vill gå ner till deltidsarbete - också i det avseendethar givit ett svar - vad anser då majoriteten? Har niunderförstått accepterat eller inte accepterat det? Vad skall svenska folketrätta sig efter? Om jag ger mina barn en gåva efter att hadelat mina tillgångar med min hustru, är det då skatteflykt? Faller det undergeneralklausulen? Ja eller nej, ? Vad har ni underförstått accepterat,? Vad tycker ni egentligen? Vad skall domstolarna anse? Hur skallde döma? Och hur skall människorna veta vad de skall göra? 33 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får anmäla att repliken innebär en replik påKjell-Olof Feldts anförande. Skatteflyktsklausulen, m. m. 34ULF ADELSOHN (m) replik: Fru talman! Jag skall enbart hänvisa till Kjell-OlofFeldt. Om jag, , driver en verksamhet med förlust under en visstid - jag kan ju senare göra förlustavdrag när det gäller den förvärvskällan-är det då skatteflykt? Är det underförstått accepterat eller inte? Och hur ärdet om jag avstår från en skattepliktig löneförmån - om man nu skall gå sålångt? Jag har hört att vissa journalister har avtalsmässiga förmåner när detgäller att åka taxi på kvalificerad obekväm arbetstid. har man fatt reda påatt dessa förmåner anses vara skattepliktiga. Om reportrarna börjar cykla Skatteflyktsklausulen, m. m. därför att de inte vill betala skatt för nämnda förmån,faller det då under generalklausulen? Inte vet jag. skriver i dagens attlagen omfattar alla transaktioner där syftet enbart är att få skatteförmåner.Det är nog mycket det, för under det faller såvitt jag förstår samtliga avdragsom svenska folket har gjort . Då undrar jag: Vilka kanmaximikraven bli? Och hur kommer lagen att tillämpas? Har uppfattning om det? Ja, har vi det över huvud taget, vi som skall fattabeslut? Jag vill ta upp en annan aspekt. Jag sade inte att dettavar rättssamhällets undergång eller 1984, utan att det var ett steg. Dag efterdag fattar vi beslut i därför att vi tycker att dessa enstaka beslutkan vara riktiga, men sammantaget får vi ett samhälle som vi kanske inte villha. Jag ser att banker och försäkringsbolag lämnar uppgifterför taxeringen. Det låter kanske bra. Men vad leder det till ? Om mananvänder samköming av dataregister när det gäller skatter, bidrag ochsjukförmåner -det låter kanske bra, men vad innebär det för kontroll? Om vissafackliga organisationer vill använda sig av samköming med olika register,körkortsregister och register över bilinnehav - är det bra? Om vi skallkontrollera - för att hänvisa till en gammal interpellationsdebatt oss emellan- avdrag för fackföreningsavgift, då skall vi kanske samköra med fackförbundensmedlemsregister för att veta om det är rätt. Vi har en angiverilag, och det haravlämnats motioner om att den skall mildras högst avsevärt eller avskaffas-tycker vi. Detta ligger snart på bord, . Det ärytterligare ett av dessa många beslut som vart och ett kan synas klokt ochriktigt, men som sammantagna leder oss till ett samhälle som vi inte vill ha. Jag läste att det fanns ett samarbete mellan polis ochkronofogde om utmätning av bilar vid fortkörning. När folk var på väg hejdadesde, och man kontrollerade i dataregister om de möjligen hade någon skatteskuld- och då skulle bilen kunna tas i mät. har några visat attdatalistorna inte stämmer och att 10 000 människor påförs skatteskulder som deinte har. Jag säger som man gör i : Vad gör jag den natt då jagkommer åkandes, visar att jag är nykter och proper och har hållithastighetsbestämmelserna, men det står en kronofogde och säger: Min herre haren skatteskuld - som jag visserligen inte har, för det är fel i ettdataregister - på 1 000 eller ? Det blir att gå det. Detsamma gäller TV-övervakning och en mängd annat. Och jaghar låtit utreda - och det är det intressanta - att om man exempelvisförskingrar . från en kollektiv kassa eller falskdeklarerar för 50 000kr., då döms man hårdare för brott mot staten än mot någon annan juridiskperson. ställde ett stort antal frågorsom jag i varje fall till större delen hoppas var avsedda att utgöra s. k.satir. Om menar allvar blir jag nämligen orolig över hans kontaktmed verkligheten. Att börja fråga i riksdag om det är skatteflyktatt baka bullar och cykla! får själv bestämma nivån på sin egendebatt, men för min del tycker jag att vattenlinjen på något sätt harpasserats. Dessutom borde ha ställt sig de här frågornasjälv när han som statsråd i trepartiregeringen var med om att lägga fram detförslag till generalklausul som godtogs av 1980. Alla de frågorna ärprecis lika relevanta att ställa i det sammanhanget. har inte med ett ord berört vad debatten egentligen handlar om, nämligen en förändring av en skatteflyktsklausul somhan själv varit med om att införa. Så vad tycker han själv, då, om allt dettahan tog upp - om det nu skall vara någon mening med att stå här och tycka?Själv vet han inte, säger han, huruvida bullbakriing, cykling och deltidsarbeteär skatteflykt. Men det är klart att vet att det inte ärskatteflykt. Och det är i så fall att driva med att diskutera det. Men vi går tillbaka till det som villdebattera, nämligen att det över huvud taget inte skall finnas något instrumenti samhällets tjänst för att kunna beivra skatteflykt. Jag kan inte tolka honompä annat sätt. Sedan försvinner han - det har han ocksä full rätt att göra - ini en målning av det svenska samhället med dataregister, den s. k.angiverilagen, TV-övervakning och allt det andra. Jag förstår avsikten - 1984är inte så långt borta, om får hålla på ett tag till. Om är ett bra land att leva i eller inte kan vi haolika meningar om. Men så länge vi har den skattelagsfiftning vi har -skatterna är förvisso kännbara för prakfiskt taget alla medborgare - så måstevi ha möjlighet att diskutera hur vi kan få denna skattelagstiftning attfungera rättvist så att den inte för vissa grupper närmast är enpapperskonstruktion som man med olika metoder kommer undan. Det är möjligt att den generalklausul om skatteflykt somvi har föreslagit inte heller visar sig vara särskilt effektiv. Det kommer viatt se när eventuell domstolspraxis utvecklas. Jag tycker att man får ta ettstort ansvar när man skapar en sådan stämning och atmosfär i det här landet somman gör med påståendet om att den här lagstiftningen skulle göra svenskarnatill ofria, övervakade och i detalj kontrollerade människor. Jag tror att jagkan säga att nio av fio skattebetalare aldrig kommer i kontakt medskatteflyktsklausulen. Deras deklarationer och inkomstförhållanden är sådanaatt det för dem räcker fuller väl att följa de lagar som finns utan att lägganer stor möda på att komma förbi dem. I den meningen skulle - för deras del -den här lagstiftningen mera vara ett bevis på att krav på rättvisa ochanständig behandling av medborgarna är någonting som är angeläget för densvenska . Skatteflyktsklausulen, m. m. 36ULF ADELSOHN (m) replik: Det vi diskuterar , , ärju den proposition om ändring av skatteflyktsklausulen som regeringen beslutadeom och som sedan drivits fram med en oerhörd hastighet. Jagförstår inte varför datumet är så heligt och varför hastigheten har varitså Skatteflyktsklausulen, m. m. oerhörd när det gällt att driva igenom denna ändring. Detär exceptionellt snabbt. Det är ganska avsevärda förändringar som föreslås. Vibehöver inte ta upp det till diskussion, förändringarna av tidigarebestämmelser framgår klart av trycket. Då fanns det klart angivna skydd, detskulle vara en omväg och det skulle finnas en mängd rekvisit, som ni nu harslopat. Det är det som har gjort att det har blivit en oerhörd skärpning avklausulen, och det är detta som vi har vänt oss emot här . Jag kanske drog ner debattnivån då jag nämnde bullbak. Jaggjorde det bara för att en framträdande socialdemokratisk ideolog har nämntbullbak och deltidsarbete som tecken på skatteflykt. Jag erkänner, Kjell-OlofFeldt, att jag inte vet vad ni kan anse vara underförstått accepterat somskatteflykt eller inte av de här exemplen. Jag förstår självfallet attKjell-Olof inte menar bullbak, ta det som ett exempel. Men jag är inte pådet klara med var gränsen går enligt egen uppfattning, om jagskall vara ärlig. Äriigt och uppriktigt är jag mycket osäker. , när det gäller frågan om att dela upp räntorna, att klausulen skallkunna tillämpas även på makars interna transaktioner. Men då måsteskatteflyktsaspekten vara betydligt mer framträdande än i exemplet. Ja, när ärden så framträdande, och var skall gränsen dras? Vår vilja är att den utredning som tillsatts noggrantskall gå igenom vad som kan anses tillåtet och vad som inte kan anses vara det.Därefter skall ett klart och tydligt lagförslag utformas, som antas avriksdagen. Då vet människor vad som gäller. En sådan ordning skulle vi vara beredda att diskutera. Vimåste kunna diskutera alla frågor - därefter har vi möjlighet att säga ja ellernej. I utredningen kan man alltså överväga om det i olika fall är fråga om enbetydligt mera framträdande skatteflyktsaspekt än t. ex. när räntorna delas uppmakarna emellan. Sedan kan vi i en lag bestämma vad som är tillåtet eller intetillåtet och rösta för eller emot den i . Men vi kan inte överlåtatill domstolar, taxeringsmyndigheter och andra myndigheter att avgöra detta. Vivet icke själva vad som inryms i det nya lagförslaget, och hur skall de däkunna veta det? Glöm bullbaket, , men tala om för alla demsom nu gjort sina avdrag - för detta var i går - närskatteflyktsaspekten är tillräckligt framträdande! Om man bedriver en verksamhetmed förlust och gör förlustavdrag, är det en framträdande skatteflyktsaspekt?Eller hur är det i det exempel som jag nämnde, där man ger barnen en gåva menförst delar upp tillgångarna mellan sin hustru och sig själv för att sedanskänka barnen hälften var? Var skall gränsen gå? Jag anser att det är vår uppgift som folkvalda att dra dengränsen genom klara och tydliga lagar. Vi kan inte säga att kriteriet skallvara en mer eller mindre framträdande skatteflyktsaspekt och sedan låtadomstolar avgöra. Det är där skiljelinjen går rnellan oss i denna speciellafråga. Vidare sade , när han menade att allaskall behandlas lika, något väldigt avslöjande för det socialdemokrafiskapartiets sätt att tänka. Han framhöll att nio svenskar av tio aldrig kommer ikontakt med skatteflykt. Jag vet ärligt talat inte hur mänga som kommer ikontakt med sådan, för jag vet inte vad underförstått har accepteratpå den punkten, men jag vill till säga att det här inte ärfråga om hur många som berörs. Enligt vår uppfattning skall en lag vara likaför alla. Om så bara en enda svensk drabbas, är det tillräckligt illa. Om detär som säger, att det som vi underförstått inte accepterar ärnågot som kommer att rådbråka 800 000 svenska medborgare - dvs. en av tio - ärdet illa nog. Majoritet är inte alltid rätt. Att det kanske inte drabbar såmånga gör inte saken bättre. Staten skall skydda den enskilde. är värnetför den enskilde. Om det sedan bara är en av tio som drabbas, så mycketviktigare för oss att alltid ha det målet för ögonen. Låt mig, fru talman, eftersom jag inte har rätt tillytterligare replik, säga till att det som skiljer mellan oss är att ni vill ha en lagstiftning där ni överlåter åt domstolar och andraatt tolka saker som faktiskt inte kan svara på i talarstolen.Han kan säga att jag drar ned debatten genom att tala om bullbak och håna miggenorn att säga att jag för en felaktig debatt och driver den pä fel nivå - detmå jag stå ut med, för det har jag hört . Men kan i sakinte svara på vad som är skatteflykt eller inte. Därför väljer han att beskyllamig för allsköns obehagliga saker. Det tillåter jag gärna . Menglöm inte att kvar står från debatten att finansministern inte kan svarai sak. Skatteflyktsklausulen,m. Lät oss klargöra en sak i fråga omuppdelningen mellan makar av räntor på villalån. säger att hanvill ha lagstiftning om detta. Ja, vi har i och för sig en sådan. Men vill UlfAdelsohn ha mera lagstiftning om hur dessa uppdelningar skall gå till, kan jaghänvisa till att direktiv har utfärdats till den bostadspolitiska utredningen. Jag har fått uppbära mycken smälek för det misstag jaggjorde mig skyldig till beträffande viilaägarräntorna. Men när vi nu harklarlagt - jag försökte säga det också till - att de uppdelningarav villaräntor och schabloninkomst på villafastighet som görs mellan makarskall bli föremål för en särskild prövning och icke faller underskatteflyktsklausulen, behöver ni moderater inte fortsätta att plåga dessavillaägare med antydningar om att det i själva verket är skatteflykt. Det harnu utretts, hoppas jag, till fullständig klarhet. Den taktik använder är väl genomskinlig. Hanrabblar i rasande fart upp en massa "fall" av skattebeteenden, och såkräver han att jag pä rak arm skall utgöra folktribun, domstol, och fällautslag i alla dessa fall. Det är klart att det inte är sä det skall gå till.Det är inte från talarstolen i riksdag som rättspraxis skall utformas.Riksdagen är ingen dömande instans, som tillämpar sina lagar. har i den här lagstiftningen dragit uppgränserna genom att ange att transaktionens syfte skall vara att undgå skattoch att skaffa sig en förmån som icke är avsedd. Massor av det som upp har inte ett Skatteflyktsklausulen, m. m. dugg med den saken att göra, och det inser han själv.Taktiken är uppenbar: Man skall bland folk skapa allmän misstro och ängslan föratt mängder av saker som är fullständigt tillåtna, som är helt i enlighet medlag och som vi alla praktiserar skulle kunna omfattas av skatteflyktsklausulen.Jag hoppas och tror att medborgarna är klokare än föreställer signär han utformar sin politiska strategi. Bara för att något också från min sida skall sägas tillslut i debatten med vill jag säga att han inte kommer ifrån attden skatteflyktsklausul som han är beredd att låta arbeta vidare träffas av istort sett samtliga invändningar och våldsamt överdrivna påståenden som hangjorde. Alla de frågor han ställde är relevanta också för den nu gällandeskatteflyktsklausulen. Nästa gång 1984 börjar ta form framför eraögon, . Adelsohn, kom då ihåg att det samhälle som här har formats i stortsett har formats i enighet i den svenska . Det är som nuvill bryta ned någonting som vi i stort sett har byggt upp tillsammans. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 38 (): fördes endiskussion om möjligheterna att ingripa mot skatteflykt, dvs. mot transaktionersom uppenbart strider mot vår skattelagstiftnings grund och anda. Här harde regeringar som jag ledde fått kritik för att det dröjde så länge innan ettförslag om en sådan klausul kom. Låt mig då säga att skälet var att det varangeläget för oss att se till att införandet av en sådan klausul inte innebaratt vi satte rättssäkerheten ur spel. Väldigt mycket av den offentliga diskussionen rörde sigockså om huruvida det var möjligt att införa en sådan här klausul utan atträttssäkerheten kom i fara. Jag erinrar mig att dåvarande finansministernGunnar Sträng - jag tror t. o. m. det skedde från kammarens talarstol -framhöll att det var det stora problemet; förslaget hade ju lagts fram medansocialdemokraternaännu var i regeringsställning. Den enskilde skall hamöjlighet - det måste vi vara överens om; eljest går det inte att föra den härdiskussionen - att avgöra om hans eller hennes handlande står iöverensstämmelse med de regler och bestämmelser som vi utfärdat här . Får jag då påminna om en sak till. Vi hade i de dåtidaregeringarna många diskussioner om generalklausulen, och vi lade slutligen framett förslag för lagrådet. Det dåvarande lagrådet gjorde påpekanden just tillvärn för rättssäkerheten som vi fann så välgrundade att vi faktiskt ändradelagförslaget. Vi införde för det första det man kallar omvägsrekvisitet, dvs.när en kedja av transaktioner slutligen leder till en skattelindring som maninte skulle ha fått genom ett rakt förfarande. Det var ett avgörande rekvisitför att göra regeln klar och möjlig att uppfatta också för den skattskyldige.Det här rekvisitet - som vi införde av säkerhetsskäl därför att lagrådet, den högsta rättsvårdande myndigheten, hade påpekat att detborde ske - vill ni nu ta bort. För det andra införde vi ordet "avgörande" ilagstiftningen, dvs. skatteförmånen skulle vara det avgörande skälet förtransaktionen. Ordet avgörande tar ni bort och ersätter med huvudsaklig. För det tredje skrev vi in att skattebestämmelserna skulleanses ha kringgåtts om den skattskyldiges åtgärder klart strider mot grundernaför skattelagstiftningen. Det tar ni också bort. I fortsättningen skallåtgärderna bara rent allmänt strida mot grunderna i skattelagstiftningen. Det här är viktigt, eftersom debatten ilänga stycken har gått ut på att vi som motsätter oss denna förändring skulleha mer eller mindre uppdiktade rättssäkerhetskrav som vi slår vakt om. Såförhåller det sig alltså inte. Jag har noga lyssnat på debatten och försöktuppfatta om det finns några exempel som den nuvarande regeringen känner till påförfaranden som inte är infångade av den nuvarande klausulen. Men det harupphöjts till en dygd här i kammaren att inte nämna några exempel. Jag förståratt det var plågsamt för att han råkade ta ett sådant exempelsom han gjorde, men sådant kan hända. Det bär ändå spår av hur tankarna går.Och så säger man: Det är inte lämpligt att ta fram några exempel därför attdomstolarna och myndigheterna skall ha sin frihet. Jag tycker faktiskt att detär olämpligt. Just avgränsningarna och motivtexten är viktiga - för vi är välöverens om, , att en motivtext i anslutning till att en lagantas har en mycket hög rättsverkan för dömande instanser? Den har också ipraktiken mycket hög rättsverkan för de myndigheter som skall föra talan. upphöjer till en dygd att inte ta några exempel. Detta leder till endera av två möjliga slutsatser:antingen vill ni ha denna låt mig kalla det oformlighet eller också känner niinte till några exempel som kan lyftas fram som en grund, ett motiv, förutvidgningen av generalklausulen. Ett exempel har tagit fram utan att angedet som en grurid för klausulen. Det var detta med förskottsräntor ochtransaktioner tillbaka. Där ändrade vi speciallagstiftningen för inte så längesedan just för att förhindra att förskottsräntor skulle kunnabetalas. Min enkla slutsats är då: Visar det sig att denna speciallagstiftninglämnar sådana utrymmen, då är det .speciallagstiftningen pä det området som vimåste förändra. Inte skall vi väl försöka täcka in eventuella felaktigheter ispeciallagstiftningen genom något slag av allmän klausul som kan åberopas i tidoch otid. Ni ger, , en föreställning om att det inte är så nogamed att bygga ut speciallagstiftningen, om man har en sådan här klausul. Men dåkommer inte en på tio, som sade, att drabbas av denna klausul. På den här punkten delar jag mening. Den härlagstiftningen kommer att bli besvärlig att leva med inte bara för myndigheteroch domstolar, som lagrådet framhåller, utan också för enskilda. Det är enalldeles orimlig utgångspunkt att den omständigheten, som Skatteflyktsklausulen, m. m. Skatteflyktsklausulen, m. m. säger, att lagen bara kommer att tillämpas på ett mindreantal svenska medborgare gör att den kan tillåtas. Jag förstår att fru talmannen väntar sig att jag hållermig till ämnet och inte utvidgar det.till något annat, men jag kan inteunderlåta att säga att inställningen i den här frågan i förfärande grad präglarden nuvarande regeringen. Det kan ändå vara värt, , att påminnaom att lagrådet i sin prövning av lagstiftningen har sagt, att det för denutvidgade tillämpningen av klausulen och ändringarna i övrigt åberopas intenågot erfarenhetsmaterial som visar att regeln sådan den antogs för två årsedan inte fyller sitt syfte. Ni har varken för lagrådet eller för kammarenkonkret kunnat visa att den nuvarande lagen inte fyller sitt syfte. Från densynpunkten, säger lagrådet, är det olämpligt att redan nu göra ändringar ilagen.