prot · G609144 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:144 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 15 § Utveckling i (forts, från prot, 143) Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /83:24, näringsutskottets betänkande 1982/83:38,trafikutskottets betänkande 1982/83:20, jordbruksutskottets betänkande1982/83:33 och civilutskottets betänkande 1982/83:29. Anf.96 (): Regeringens proposition om utveckling i berör iallra högsta grad trafikutskottets område. En viktig förutsättning för ett välfungerande, rationellt bedrivet näringsliv är att transportapparaten äreffektiv. Vi har från moderat sida i samband med utformandet av trafikpolitikenintagit den principiella hållningen att vi säger ja till satsningar sombevisligen är offensiva och räntabla. Detta är ju inte minst nödvändigt dåstatens finanser är så dåliga att upplåning i mångmiljardklassen måste ske. Detkan endast för mycket kortsiktiga perioder vara riktigt att låna tillkonsumtion, men det är välbefogat att låna om satsningarna skerpå objekt som ger god återbetalning. Vi har förfarit så på alla de olikaområden som omfattar trafikpolitiken. Vi har t. ex. föreslagit endastmarginella besparingar på område liksom på statens järnvägars m.fl. Regeringens proposition innehåller bl. a. förslag om ettavsteg från. upphandlingsförordningens principer, genom att man föreslår att SJerhåller 2 milj. kr. för täckande av eventuella merkostnader i samband medbeställningar av järnvägsmateriel i . Alla de borgerliga partiernamotsätter sig i reservation nr 1 till TU:s betänkande nr 20 att detta sker. Vifinner en sådan ordning oacceptabel och anser att SJ bör kunna utnyttja dekonkurrensmöjligheter som finns och i övrigt iaktta affärsmässighet. Det ärangeläget att staten inte begränsar företagens möjligheter att konkurrera pålika villkor. Än finns det möjlighet förregeringen att medge undantag från upphandlingsförordningens krav påaffärsmässighet, men säger vi ja till ett undantag såsom detta, är det risk föratt undantag blir allt vanligare. Detta är en oacceptabelutveckling. Jag yrkar, fru talman, bifall till reservation nr 1. Propositionen föreslår också bidrag till transporter påmalmbanan med 390 milj. kr. Vi har här en moderat reservation och yrkar attdetta bidrag nedsätts med 100 milj. kr. till 290 milj. kr. har i etttidigare beslut godtagit att överförs frånaffärsbanenätet till det ersättningsberättigade nätet. Det innebär att SJerhåller ca 100 milj. kr. för driften av banan. Lägger vi härtill deföreslagna nya investeringsrried-len för upprustningsarbeten på sträckanGällivare-Kiruna, kommer det statliga stödet till SJ för att öka medca 150 milj. kr. Jag vill i det här sammanhanget citera vadkommunikationsministern anför om : "Vid en jämförelse med vissa utländskamalmbanor och terminaler har det också visat sig att malmbanetrafiken har entung administration, högt personalantal, långa terminaltider för lastning ochlossning av malmvagnar, låg undervägskapacitet per tåg, stor personalinsats förbanunderhåll, lågt vagnutnyttjande och ett stort antal verkstäder." Jag yrkar bifall till reservation 2 i TU:sbetänkande nr 20. Jag yrkar bifall till reservation nr 3 i sammabetänkande, där vi från moderat sida hävdar att byggnads- och anläggningsarbetenpå , som gäller om- och tillbyggnad av verkstaden, lokaler förel- och WS-verkstad, förråd och kontor, skall finansieras med luftfartsverketsordinarie medel och således åläggas förräntningsplikt. Vi avstyrker alltsåregeringens förslag att anvisa 11 milj. kr. för dessa investeringar för Kirunaflygplats. Anf.97 (): Jag avser i första hand att tala förtrafikutskottets betänkande nr 20, men tänker också avslutningsvis beröra någraav de reservationer som är fogade till näringsutskottets betänkande nr 38, i dedelar som berör . I trafikutskottets betänkande finns i stora delar engemensam, positiv syn från utskottets sida på de föreslagna insatserna förNorrbottens utveckling. På några punkter i betänkandet har propositionensförslag inte vunnit hela utskottets stöd utan resulterat i reservationer,främst från sida, som också framgått av anförande. Att i dessa sammanhang är negativt inställdatill de insatser som föreslås för är knappast förvånande. Detpartiet har ju här i kammaren framstått som den storabromsklossen för utveckling i värt nordligaste län. I en folkpartimotion, som följts upp i en gemensamborgerlig reservation, framhålls att det förslag som innebär att SJ skallerhålla 2 milj. kr. för merkostnader i samband med beställningar avjärnvägsmateriel i innebär ett avsteg från upphandlingsförordningensprinciper. Man säger vidare i reservationen att detta förslag om att anvisasärskilda medel för att göra det ekonomiskt fördelaktigt att frångå kravet påkonkurrens med största sannolikhet kommer att innebära att undantagen fränprincipen om affärsmässighet blir betydligt vanligare. Det här yrkandet i folkpartimotionen har varit remitterattill finansutskottet. I likhet med finansutskottet konstaterar vi fråntrafikutskottets sida att regeringen har befogenhet att besluta omavsteg ifrån kravet på affärsmässighet i den statliga upphandlingen. Iupphandlingsförordningens anvisningar sägs nämligen att myndigheter och verkaktivt bör inhämta anbud frän sådana företag i de fyra nordligaste länen somkan komma i fråga som leverantörer och att vid likvärdiga anbud upphandlingenskall förläggas till företag i denna del av landet. Förslaget i propositionen innebär inte något avsteg frännu gällande principer och definitivt inte det man nu påstår i den borgerligareservationen nr 1, dvs. att företag i landet i övrigt och i utlandet utestängsfrån att tillverka järnvägsmateriel. Vi skriver också i utskottsbetänkandet att utskottetförutsätter att regeringen vid sin prövning av framställningar om undantag frånupphandlingsförordningens krav bl. a. överväger frågor som har att göra medsysselsättningen i andra delar av landet och hur effektiviteten i produktionenpåverkas. Marknaden för järnvägsmateriel är nämligen, som ocksåframgår av propositionen, expanderande. Såväl SJ som flerajärnvägsförvaltningar utomlands har omfattande investeringsplaner. Mot denbakgrunden är det naturligt att statsmakterna när det gäller sådan härtillverkning hjälper till att sprida produktionen även till vårt nordligastelän. I en annan reservafion, från , vill man endastanslå 290 miljoner av de i propositionen anvisade 390 miljonerna till ensamhällsekonomisk rabatt för frakter pä . Man anser från moderat sidaatt de 290 miljonerna skall räcka, eftersom banan förts över till detersättningsberättigade nätet och nu borde kunna sluta ett förmånligareavtal. Beträffande denna reservation kan sägas att nu gällandeavtal mellan SJ och löper ut först ochförutsätter vissa transportvolymer. Det är också allmänt bekant - det kanknappast ens har undgått att notera - att järnmalmsförsäljningenoch därmed malmleveranserna efter minskat kraftigt samt att SJ intehar möjligheter att på kort sikt reducera sin transportapparat efter malmbanan.Dessa faktorer begränsar bl. a. SJ:s möjligheter att redan under innevarande årerbjuda lägre fraktpriser. Dessutom är det pä det sättet att förslaget att föra övermalmbanan till det ersättningsberättigade nätet är en del av en finansiellrekonstruktion av SJ, som syftar till att ge verket möjlighet att uppnå ett braekonomiskt resultat. Detta omöjliggörs om en del av de medel som anvisas idetta syfte används för att ge rabatter på malmfrakterna. Med andra ord:De föreslagna 390 miljonerna behövs för att ge SJ möjlighet att också under1983 ge en samhällsekonomiskt motiverad fraktnedsättning. I reservation nr 3 vill avslå förslaget ommedel till utbyggnad av . Enligt skall eventuellainvesteringar i flygplatsen göras med luftfartsverkets ordinarie medel. Från utskottsmajoritetens sida anser vi det väsentligt förutvecklingsmöjligheterna i att flygkommunikationerna har entillfredsställande standard. De föreslagna byggnads- och anläggningsarbetena pådenna flygplats bör påbörjas . ordinariemedel räcker inte i alla lägen till för nödvändiga investeringar påflygplatserna, och vi har här i tidigare stöttat upp angelägnainvesteringar på flygplatser. Så sker också i detta fall. Med detta ber jag att fä yrka bifall till trafikutskottetshemställan i betänkande nr 20 samt avslag på reservationerna som fogats tilldet betänkandet. När det sedan gäller näringsutskottets betänkande nr 38och den del som behandlar investeringarna till i , kan jag därpositivt notera att en del av de investeringar som släpat efter i SSAB:sLuleåanläggningar nu äntligen kommer till stånd genom de föreslagna 200miljonerna. Även när det gäller utskottsskrivningen omrälstillverkningen är det positivt att notera att den i huvudsak följerpropositionen, dvs. att man instämmer i bedömningen i strukturplanen att rälsenbör produceras som en av flera produkter i ett modernt verk snarare än att varaden enda produkten i ett äldre verk. Därmed ställer sig utskottet bakom planenfrån 1978 vad gäller lokaliseringen av rälstillverkningen. Beträffandetidpunkten och kostnaderna säger man i utskottsskrivningen att regeringen fåråterkomma i denna fråga. Att reserverar sig mot den skrivningen är inteförvånande. Däremot har jag blivit rätt överraskad över att vpk har reserveratsig på denna punkt. Strukturplanen förutsatte överflyttningar mellande olika stålorterna. T. ex. har man från till Domnarvet flyttattillverkningen av armeringsstål, tillverkningen av elektrostäl och produktionenfrån Luleås planetvalsverk. När dessa enheter lades ner i och flyttadestill Domnarvet hördes inga protester från dem som bromsar flyttningen avrälstillverkningen till . Då talades inte om att frågans "konkretalösning inte får innebära en övervältring av arbetslöshet från en drabbadregion till en annan" eller att dessa överflyttningar var "enofruktbar och politiskt oacceptabel premiss för en seriös, aktiv regionalpolitik". Jag har för min del svårt att förstå att de investeringarsom enligt skulle tillfalla skall göras med särskildaförbehåll. När t. ex. vissa investeringar görs på metallurgins område iOxelösund förbigås de med tystnad. När sedan dessa investeringar med något årsfördröjning görs i utmålas de ibland som ett stort hot mot hela densvenska stålindustrins utveckling. När strukturplanen fullföljs i ochi Domnarvet är det bra, nten när den skall fullföljas i kallar vpk detta"ett farligt och destruktivt sätt att närma sig krisproblem och svåra regionalpolitiska frågor". Avslutningsvis, fru talman: Ett fullföljande av är nödvändig för att klara stålindustrins utveckling ivårt land. Jag tycker att det betänkande som näringsutskottet presterat är ettpositivt bidrag för att vi i skall kunna hävda oss på deninternationella marknaden. är dessutom det enda stålföretag i somunder det gångna verksamhetsåret har kunnat presentera en vinst. Detta hadesäkerligen inte varit möjligt utan en sarnordning av produktionen i de olikastålorterna. Detta faktum visar angelägenheten av att den antagnastrukturplanen fullföljs, även vad beträffar rälstillverkningenslokalisering. 98ROLF CLARKSON (m) replik: Jag tycker att det är väl magstarkt av Sten-OveSundström att säga att vårt parti utgör en bromskloss när det gäller stöd ochhjälp åt det norrländska näringslivet. I själva verket har vi i vår ekonomiskapolitik klart och tydligt angett vägar som skulle stärka näringslivetsställning i jämfört med övriga landet. Det gäller t. ex. förslag omsänkningar av de generella avgifter som utgår, som också regeringen bitvis haranammat. Vi har också medverkat till att det norrländska näringslivet har fåttett väl fungerande transportstöd, och därigenom har den nackdel som de långaavstånden till marknaden utgör kunnat elimineras. Det är orätt att säga attmoderata samlingspartiet utgör en bromskloss i strävandena att få detnorrländska näringslivet att fungera på lika villkor i förhållande till näringsliveti övriga . I fråga om upphandlingsförordningen gäller att om SJ, pådet sätt som anges, tvingas att upphandla järnvägsmateriel i norrländskaföretag, och för det ändamålet skall ha 2 milj. kr., riskerar företag pä andrahåll sin verksamhet på ett mycket beklagligt sätt - och det är inte, Sten-OveSundström, fråga om stora företag som ligger inne med stora order, utan det ärfråga om smärre företag med kortsiktiga leveranser. Man skall inte sätta sigöver upphandlingsförordningen utan mycket tungt vägande skäl. Det skall ske iväldigt sällsynta fall. Vi är alltså emot att man våldför sig på dennaförordning. Jag kommer sä till den tredje punkten av det som Sten-OveSundström berörde; det gäller . Dä måste jag generellt säga att det intekan vara riktigt att näringslivet, vare sig det är statliga eller privataföretag, under goda tider skall få teckna avtal som man sedan, när konjunkturenförsämras, inte kan stå för - dä skall man springa till staten och det allmännaoch begära hjälp. Här har och tecknat avtal omkostnaderna för transporter på . Det kan utan vidare konstateras attde avtalen är dåliga för . Men de håller nu på att förbättras genom deåtgärder när det gäller järnvägspolitiken som vi har fattat beslut om här iriksdagen. Det är då riktigt att får vända sig till sin motpart i avtaletför att få lättnader. Det är den hållning som vi principiellt intar, frutalman. 99 () replik: blev litet irriterad över attjag i mitt anförande ansåg att moderata samlingspartiet harfungerat som en bromskloss för utveckling. Jag tror inte att manbehöver gå så långt för att konstatera det. Tittar man bara på de reservationersom har drivit fram i anslutning till det här betänkandet tror jagatt det är många, inte minst i , som förstår hur det partiet arbetarför att bromsa utvecklingen. Om man gör som föreslår i sin reservation,bantar ned det nödvändiga fraktbidraget på , riskerar man attytterligare belasta verksamheten vid för det här året. Detta är alltså etttillfälligt bidrag. Det står också klart i propositionen att under det här åreträknar man med att de effekfiviseringsåtgärder som häller på att vidtas justnär det gäller flödet av malmtrafiken över denna bana skall bli så effektivaatt banan inte skall behöva detta bidrag. Det är alltså entillfällig lösning. När det sedan gäller de 2 miljoner som skjuts till genompropositionen för att möjliggöra en tillverkning av järnvägsmateriel iNorrbotten, så är det en väldigt viktig bit för att åstadkomma ett litet merdifferentierat näringsliv. Det behöver definitivt inte betyda att man därmed,som påstås från borgerlig sida, sätter hela upphandlingsförordningen ur spel.Det framgår också av reservationen att möjligheten att medge undantag frånupphandlingsförordningens krav på affärsmässighet har utnyttjats endast vidett fätal tillfällen. Det finns ingenting som säger att man kommer att utnyttjaden så mycket som del görs gällande från borgerlig sida. Låt mig sedan säga att det är viktigt för utvecklingen iNorrbotten över lag att man kan förbättra kommunikationerna. En åtgärd meddetta syfte är att rusta upp . avstår helt från attvara med på den investeringen om 11 milj. kr. De vill att den skall få släpaefter i tiden. Detär en vikfig bit i länets utveckling - att få bättrekommunikationer för att klara en bättre differentiering av näringslivet. 100ROLF CLARKSON (m) replik: Jag tycker fortfarande att det är att ta tillöverord att säga att moderata samlingspartiet är en bromskloss för utvecklingeni och att som grund för detta påstående ha reservationerna itrafikutskottets betänkande. Jag vill uppehålla mig särskilt vid . Jag lästeupp vad kommunikationsministern själv har skrivit i sin budgetproposition. Detär ett skräckexempel och visar hur företagsamhet inte skall bedrivas. När vi nuföreslår en sänkning av anslaget från 390 miljoner till 290 miljoner är redandet en generositet från vår sida. Vi anser nämligen att trafikutskottet ochkommunikationsdepartementet inte har något att göra med hur framtidaekonomiska struktur skall utformas. Har tecknat ett avtal av dennanegativa, förödande karaktär med , får företaget dels stå fördet, dels begära hjälp via andra kanaler än . Detär den sakliga grund vi står på när vi säger nej till 390 och inskränker oss till 290 milj. kr. De 11 miljonerna till är en bagatell isammanhanget, men det är en fråga av principiell natur. Det rör sig om attbygga ut förrådslokaler, vvs-lokaler etc. Det är sådana investeringar som vimed all rätt hävdar skall ske över luftfartsverkets ordinarieinvesteringsanslag och därigenom bli räntekrävande. Det är vår inställning idenna fråga. 101 () replik: Återigen till frågan om sombromsklossar för utveckling. Det skulle vara lätt, om tiden medgav,att göra upp en lista och från min plats redovisa alla de försök moderaternahar gjort - framför allt under de borgerliga regeringsåren- att bromsa utvecklingen inom basindustrierna. Det gäller såväl stålet, malmensom aktiviteterna på skogsindustrins område. kallar fraktbidraget för ett skräckexempelpå dålig företagsamhet. Jag vill hävda att det är nödvändigt att skjuta tillhela beloppet 390 milj. kr. under detta år för att effektiviseringsätgärdernapå skall kunna genomföras. Det tar alltid litet tid att genomförasådana åtgärder, och precis som det står i propositionen räknar kommunikationsministernmed att det skall vara som den här typen av stöd behövs. När det sedan gäller de 11 miljonerna för upprustning avKiruna flygplats vill jag påpeka att mänga delar ingår i detta belopp - mänganödvändiga åtgärder. För att ta ett exempel kan jag nämna att det är mycketstor trängsel på flygplattan, där man parkerar flygplanen. Det finnsockså exempel på hur flygmaskiner har skadats därför att det har funnits förlitet utrymme. Vidare skall man göra breddning av banor och många andraangelägna investeringar vid den här flygplatsen, som självfallet åren viktigförutsättning för bättre kommunikationer till malmfälten. Det är därför vitycker att de är angeläget att vidta dessa åtgärder, som bör fullföljas enligtpropositionsförslaget. Förste vice talmannen anmälde attRolf Clarkson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 102 (): har haft att ta ställningtill förslag i Norrbottenpaketet på jordbruksutskottets ämnesområde - eller jagkanske skulle säga att det egentligen är brist på förslag, eftersom det inte ärsärskilt mycket man har att komma med. är, som redogjort för tidigarei dag, en viktig resurs på råvarusidan. Det gäller inte minst skogen, men detgäller också malm, mineraler och elframställning. Det är då viktigt att vi haren bas för att utvinna dessa tillgångar. Vi måste ha en fungerande landsbygd,vi måste ha människor som bor där. Jord- och skogsbruket är den basnäring somman måste stå på. Människor måste också kunna sysselsätta sig med arbete som kompletterar jordbruket, inte minst för att man skall haunderlag för den service som måste finnas för att olika verksamheter skallkunna fungera på olika platser inom länet. Det är framför allt de mindrejordbruken, familjejordbruken, som man skall satsa på. De måste vara basen. har arbetat med dessafrågor och krävt kraftfulla åtgärder för att få någonting gjort. I det s. k.Norrbottenpaketet lägger regeringen inte fram särskilt långtgående förslag. Imotion 2261 har därför föreslagit åtgärder för att komplettera paketet.Vi har sagt att jord- och skogsbruket är en nödvändig och betydelsefullingrediens, inte minst och kanske framför allt för inlandskommunerna. Det ärryggraden för hela näringslivet. Det är nödvändigt attfamiljejordbruket kompletteras med skogsbruk, men den frågan kommer TageSundkvist att beröra. Det är också nödvändigt att komplettera jordbruket medandra sysselsättningar såsom fiske, turistnäring, bärplockning och mycketannat. Detta exemplifieras f. ö. till stor del i den socialdemokratiskamotionen 2264, som går åt samma håll som motion. Rennäringen harockså stor betydelse för länet. För att den skall kunna fungera måste detskapas goda förutsättningar och möjligheter för den att utvecklas. Vi tar i reservation 1 upp dessa frågor, och jag yrkarbifall till den reservationen. Vi har också i vår motion föreslagit att 5 milj. kr.ställs till lantbruksnämndernas förfogande för satsningar på olika projekt.Det kan gälla markav-vattning, som är viktig för att man skall kunna utnyttjamer i . Det finns mycket att vinna genom att i ökadutsträckning dika i skogsmarker. Enligt många bedömare har vi för litendikningsvolym i vårt land. Men det är också viktigt att man med dessa pengarskapar möjlighet att få kombinationssysselsättning för jordbruket.Trädgårdsnäringen är en viktig sådan. Att odla grönsaker och bär skulle kunnavara ett bra alternativ för . Socialdemokraterna gjorde i valrörelsen upp enutvecklingsplan för . Där tog de också upp dessa frågor. De skrev iden: "Genom avvattningsåtgärder i stårvärdefull jordbruksmark att vinna. Huvudavlopp har förberetts genom planeringoch projektering. Särskilda medel måste avsättas för att förverkliga sådanaavvattningspro-jekt." Dessa medel har den socialdemokratiska regeringen inteavsatt, men från sida har vi i motion och reservation föreslagit attdet skall göras. Jag vill citera litet mera. Det står bl. a. följande:"Skogsbruks- och jordbrukssatsningarna måste kompletteras med åtgärder föratt utveckla diverse binäringar. På så sätt läggs grunden för en ökadkombinationssysselsättning, vilket torde vara den effektivaste vägen att höjasysselsättningsgraden i glesbebyggda delar av . Särskilt viktigt äratt möjligheterna till kombinationssysselsättning utvecklas i och iinlandet." Detta stämmer ju mycket väl överens med vad jag har sagt. Ävende här frågorna tas upp av i motion och reservation. ning har socialdemokraterna alltså inte velat eller kunnatfullfölja sina löften och idéerna på det här området. Jag skulle vilja frågaÄke Selberg som väl kommer att försvara socialdemokraternas ochutskottsmajoritetens ställningstagande, varför man inte följer upp de här ioch för sig vettiga förslagen. Det hade varit någonting positivt förNorrbotten, om man hade gjort detta. I anslutning till proposifionen finns det en moderatmotion, där det framhålls att man borde besluta om en ändring avjordbruksstödet till norra i enlighet med den parlamentariskakommitténs förslag. i jordbruksutskottet har emellertid inte följtupp det hela. Inte heller har de vid jordbruksutskottets behandling av prisernapå jordbruksprodukter -vi kommer till detta längre fram i riksdagsbehandlingen- gett sitt stöd. har alltså i en motion sagt att de gärna skullevilja göra någonting, men när det blir allvar står de inte fast vid kraven ochlöftena. I valpropagandan har alltså socialdemokraternakrävt åtgärder för utveckling inom på detta område, men när detkommer till kritan vill de inte stå för vad de har sagt. Med våra förslag skullernan ha kommit en bra bit på väg mot förverkligandet av löftena och målen. Härrör det sig om centerpartistiska krav och löften som är gamla och somvi på det här sättet följer upp. Jag yrkar med det sagda bifall tillreservationerna 1 och 2 vid jordbruksutskottets betänkande 33. 103 (): I mitt anförande kommer jag att ta uppjordbruksutskottets betänkande 1982/83:33, som behandlar åtgärder förutveckling av . Låt mig först säga några ord om utvecklingsplanen.Programmet Utvecklingsplan för , som i allt väsentligt legat tillgrund för den proposition som vi nu skall behandla, är en produkt av densamlade arbetarrörelsen i , ett program där mänga människor kommittill tals och varit med och utformat förslag. Visst kan man önska mänga fler åtgärder och visst finnsdet områden och kommuner som hoppats få ut mera, men de åtgärder som regeringennu föreslår kommer att på ett positivt sätt beröra en mycket stor del avinnevånarna i länet. Visst hade det också känts bättre, om en ännu större delav människorna hade kunnat räddas från arbetslöshetens gissel, men med tanke pådagens budgetläge får vi nog anse att regeringens förslag är godtagbara. Ett är säkert: har ett parti eller enregering kunnat enas om en så omfattande satsning för att söka komma till rättamed vårt läns allvarliga problem.