prot · G609147 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:147 Omsvenskt äterinträde i () 1 § Svar på fråga1982/83:402 om svenskt återinträde i () har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att skall återinträda i den mellanstathga kommittén för migration. NärICEM bildades betraktades organisationen delvis som ettkomplement till med uppgift att vid behov ombesörjatransport av flyktingar och migranter från . Bland uppgifteringick även att ordna med formaliteter och praktiska arrangemang i samband medavresa och ankomst till mottagarlandet. Sverigevar medlem i organisationen från starten men utträdde liksom några andraländer. Avgörande för utträdet var den förändring av organisationens verksamhetoeh inriktning som efter hand hade inträtt. En allt mindre del avorganisationens resurser inriktades pä flyktinghjälp, och föredrog attkoncentrera sitt bidrag till att lösa flykfingproblem till FN:sflyktingkommissariat. Sverigehar emellertid utnyttjat organisationens tjänster även därefter, främst när detgäller flyktingar i . Full ersättning lämnas för dessa tjänster.Sverige har dessutom vid olika tillfällen lämnat bidrag till särskilda projekti organisationens regi. Erfarenheterna av detta samarbete är goda. Isamband med de flykfingströmmar som satts i rörelse , inteminst från , har verksamhet blivit alltmer internationell.När tyngdpunkten för verksamheten inte längre låg i ändrades ocksåorganisationens namn till ICM, sedan för "European" strukits. Denändrade inriktningen av verksamheten innebar också att vårt intresse förorganisationen ökade. 1980 ansökte om observatörsstatus, vilketbeviljades samma är. deltar som observatör i möten med ICM:sråd med full möjlighet att framföra synpunkter och förslag. Det praktiskasamarbetet med ICM har fortsatt pä samma villkor som . Om svenskt återinträde i forMigration (ICM) Av vad jag nu sagt framgår att ganska vannanknytning till ICM som observatör och att denna status ger god insyn iorganisationens verksamhet liksom möjligheter till visst inflytande över denna.Regeringen avser emellerfid utvärdera de hittillsvarande erfarenheterna avsamarbetet med ICM och kommer efter kontakter med övriga berörda länder attförutsättningslöst överväga frågan om återinträde som medlem. Ett eventuellt återinträde skulle självfallet ocksåmedföra vissa kostnader, som kräver särskilt ställningstagande. 2 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. ICM har räddat miljoner människor, vilka som flyktingartvingats lämna sina hemländer. Det finns inget som tyder på att flyktingströmmarnaminskar. Det är vår plikt att på allt sätt medverka till att så stora ochvärdefulla insatser som möjligt görs för att underlätta för de människor somdrabbas. Vi har en möjlighet till det genom att medverka i det arbete som skeri ICM. Tanken var från början, precis som utrikesministern sade,att enbart hjälpa till med transporter. Detta utvidgades snart fill att ävenomfatta utbildning av flyktingarna - helt enkelt omskolning ochspråkundervisning för att de skulle klara sig i det nya landet. Man lyckades närmast tömma flyktinglägren iEuropa. var medlem i organisationen, som då hette ,vilken vi dock lämnade 1962. Arbetet har fortsatt, och listan pä insatser som hargjorts är lång. Jag kan ge några exempel. 1968 transporterades 40 000tjeckoslovakiska flyktingar fill olika asylländer. Barn har räddats i Biafra.Drygt 100 000 människor har utväxlats mellan , och . 50000 asiater, hotade till livet av , fördes ut ur . Många chilenareräddades genom ICM:s försorg efter mordet på . 1976 anordnadesen luftbro från till för 30 000 flyktingar. I slutet pä blev åter arbetsfält förICM, och det är ingen brist på arbetsuppgifter. transporterades 2 256 000 europeiskaflyktingar till . Det är ett mycket aktivt arbete som bedrivs. Det finns,som jag ser det, ingen rimlig anledning till att står utanför ICM. Videltar genom ekonomiska bidrag, och vi skickar observatörer. Man ser mycketposifivt på medverkan, och det måste vara ställt utom diskussion attvi kan påverka och delta mer aktivt som medlemsland , som , genom att barage bidrag och vara observatör. Därför är det naturligtvis värdefullt attutrikesministern tänker verka för att vi eventuellt återinträder. Alla insatser behövs för att underlätta för de människorsom tvingas bli flyktingar. Grunden för den hjälpen är att stater samarbetar.Det finns alltså, som jag ser det, inget skäl till att står utanförICM. Min fråga kvarstår: Tänker utrikesministern aktivt verkaför att vi'snart återinträder i ICM? Som jag nämnde i mitt svar var medlemi från starten, men lämnade organisationen 1962. beslut beroddepå att flyktingandelen i det totala antalet transporter genom försorghade minskat. Det var av de personer som berördes av verksamhetsom var flyktingar. Ett annat skäl var att förde en del av dessa européerfill , vilket vi inte hade något intresse av. Under dessaomständigheter föredrog vi att koncentrera våra insatser fill FN:sflyktingkommissariat. var ju inte den enda organisation som arbetade meddessa problem. Vi har åter blivit intresserade av ICM, som organisationennumera heter. Som jag förut nämnde har vi inträtt som observatör iorganisationen. Vi kanske också kan bli medlem . Men jag tror attdet är att föredra att vi följer organisationen som observatöroch därefter, när vi har vunnit erfarenheter, prövar frågan om att bli medlem. Under fiden fortsätter vi att använda oss av ICM:stjänster - och betala för detta. Men framför allt anlitar och stödjer vi FN:sflyktingkommissariat. Om åtgärder mot vietnamesisk aggression i 4 (): Varför vi lämnade är kanske av mindreintresse -det hände . Av intresse är däremot att ochDanmark är medlemmar i och att vi, om blir medlem i stället förobservatör, bättre kan påverka hur organisationen fungerar. ICM har mer och mer arbetat med en kombination avutbildning och transport. Transporten sker anfingen tillbaka till hemlandeteller till ett nytt land. Utbildningen är lika värdefull i båda fallen. Gällerdet resa tillbaka, anpassas utbildningen så att den lämpar sig för hemlandet. Jag ser fram emot att vi snart får ett mera positivtbesked om medlemskap från regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 2§ Svar på fråga 1982/83:420 om åtgärder mot vietnamesisk aggression iThailand 'har frågat mig om regeringenavser att reagera eller vidta någon åtgärd med anledning av att frånett ockuperat land bedriver militär aggression mot flyktingläger i ett tredjeland. Längs den thai-kampucheanska gränsen finns en rad lägerbefolkade av ca 200 000 hemlösa kampucheaner. De flesta fillhör de grupper sombjuder motstånd mot den vietnamesiska närvaron i , och mot den avVietnam stödda regimen i . Dessa gränsläger kontrolleras av Om åtgärder mot vietnamesisk aggression i endera deRöda khmererna, prins rörelse Moulinaka eller det khmerska folketsnationella befrielsefront (KPNLF) under ledning av . I lägren finnsdels motståndsgruppernas gerillasoldater, men dels också civilbefolkning inkl.kvinnor och barn. Det är mot dessa läger som de vietnamesiska attackerna riktatsig. De ligger alltså inte inne i , utan antingen direkt på gränseneller strax bortom densamma på kampucheanskt territorium. Inte desto mindre ärde-vietnamesiska angreppen mot civila, kvinnor och barn självfallet oacceptablaoch förtjänar värt fördömande. Förutom dessa gränsläger finns en bra bit in i Thailandflyktingläger där verkar. Dessa har inte utsatts förvietnamesiska angrepp. Däremot skapade attackerna på gränslägren enflykfingström från gränsområdet in i . Det inträffade visar hurangeläget det är att de civila flyktingarna kan beredas plats i läger som ärplacerade på ett säkert avstånd från stridslinjen. Frän thailändsk sida har förekommit uppgifter attvietnamesiska förband vid ett par fillfällen under sina angrepp pä gränslägrenäven överskridit gränsen till . Direkta konfrontationer mellanthailändska och vietnamesiska trupper har ägt rum. Dessa uppgifter serregeringen på med största oro, inte minst som en sådan utveckling i sig kaninnebära embryot till en upptrappning av konflikten. Den har alltsedan Kampucheakonfliktensbörjan framhållit att de vietnamesiska trupperna måste dras tillbaka. Den harockså konsekvent hävdat att konflikten måste lösas med politiska, inte militäramedel. Dessa synpunkter har vi gång på gång framfört såväl i internationellasammanhang som vid bilaterala kontakter. Vid de alliansfria staternas toppmötei hade jag själv tillfälle att för bl. a. utrikesministerklargöra den inställning. Regeringen har fortlöpandekontakter med berörda regeringar och utnyttjar dessa för att så långt möjligtfrämja en utveckling som innebär att konflikten kan lösas vidförhandlingsbordet snarare än på slagfältet. Till dess har det internationella samfundet, FN, en viktiguppgift i att söka lindra det kampucheanska folkets lidande. Den nyafillströmningen av flyktingar från gränslägren kommer sannolikt att medföraytterligare behov av bistånd. har hitfills lämnat ett avsevärthumanitärt bistånd till nödlidande kampucheaner. Den kommersjälvfallet inte heller nu att undandra sig sitt biståndsansvar. 6GUNNAR (): Först vill jag tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Jag måste tyvärr säga att det inte är ett särskilttillfredsställande svar. Nästan som en ursäkt för bombningarna och beskjutningarnaav kampucheanska flyktingläger nämner utrikesministern att lägren nog inteligger i , låt vara att den thailändska regeringen hävdar att det ärså. Jag tycker inte att det viktiga eller det avgörande i den här frågan ärhuruvida den beskjutning som ett svenskt mottagarland utövar mot flyktinglägerär beroende av i vilket land flyktinglägret ligger, utan det är det faktum medaggressioner, med våld bekämpar civila människor i flykfinglägren. Den nuvarande statsministern sade i enutrikespolitiskdebatt , 1982, att vi moderater kännetecknades av enfäaktig underdånighet inför diktaturregimer. Vi tillbakavisade detta, därföratt för oss är varje diktatur lika avskyvärd. Men det är uppenbart attsocialdemokratin graderar olika diktaturer beroende på vilken färg de har, oehdet är oroväckande. När denna fråga ställdes för drygt en månad sedan hadealltså vietnamesiska förband i , ett ockuperat land, beskjutitkampucheanska flykfingläger. Och förmodligen, vilket kan diskuteras, gjorde manockså rader in i . Det är då intressant att diskutera vilken hållningoch vilken attityd fill detta som den intar. är juett av våra största mottagarländer, oeh socialdemokratin har på en mängd olikasätt visat att den är mycket mån om att ha vänskapliga förbindelser med denvietnamesiska regimen. Jag vill mot den bakgrunden och med anledning avutrikesministerns svar fill mig fråga om utrikesministern verkligen anser detrimligt att öka u-landsbiståndet fill ett land som bedriver anfallskrig och sombeskjuter flykfingläger. Jag skulle också vilja veta om utrikesministern verkligenanser att det gynnar utvecklingen mot en demokrati -att öka stödet fill endiktatur som bär ansvaret för vår tids kanske största flyktingtragedi - jag tänkerdå på bl. a. bätflyktingarna. Gynnar det verkligen freden att stärka denvietnamesiska regimens makt? Vilka exempel talar i så fall för detta? När det gäller den kritik som utrikesministern hävdar attregeringen har fört fram skulle jag slutligen vilja fråga: Hur trorutrikesministern att reakfionerna på svensk kritik blir, när vi medatt kritiken framförs utökar biståndet och säger att den vietnamesiska regimenverkar vara på rätt väg? Om åtgärder mot vietnamesisk aggression i Företrädare för moderata samlingsparfietbrukar i olika sammanhang väcka förslag i om att biståndet tillVietnam skall minskas eller dras in. Detta skedde också i anslutning till attriksdagen diskuterade biståndet i dess helhet för bara ett par veckor sedan.Dessa önskemål från moderat håll har emellertid inte bifallits av . Att av detta dra slutsatsen att vi skulle ha en tolerantsyn på militära närvaro i eller på civriga åtgärder somVietnam vidtar är alldeles felaktigt. Det förhåller sig i stället så attSverige , då vietnamesisk trupp invanderade , upprepadegånger protesterat mot detta. Vi har också lämnat ca 100 miljoner i humanitärtbistånd fill nödlidande kampucheaner såväl inom som utanför deras hemland. Vårabidrag har till allra största delen lämnats via olika FN-organ, verksamma innei och vid gränsen mellan och . För har vi också i olika sammanhang framhållitbetydelsen av att man där avbryter den militära verksamheten. De motiv fördenna som har anfört, dvs. attdet är för sitt eget försvar som landetbedriver sin Om åtgärder mot vietnamesisk aggression i ockupation,har vi inte kunnat godkänna. Vi har dock med tillfredsställelse konstaterat attVietnam inlett en partiell trupphemtagning, och vi räknar medatt detta är ett första steg i rätt riktning, som skall följas av flera. 8 (): Den agerande gentemot denvietnamesiska regimen skall ses mot det faktum att socialdemokrafin medvänliga fillrop och på andra sätt har hyllat den nuvarande ledningen både föreoch under befrielsekriget. De avståndstaganden som har gjorts skiljer sigradikalt från den typ av avståndstaganden som man har gjort och gör i andrasammanhang mot andra regimer. Jag kan som ett exempel nämna attutrikesministern när han talade i FN berörde den vietnamesiska närvaron iKampuchea inte genom att nämna vietnameserna vid namn utan genom att hävda attde utländska trupperna borde dra sig tillbaka. Det är en påtaglig skillnadmellan det sätt man krifiserar den här typen av regimer och det man fillämpargentemot andra. Uppenbarligen använder man olika sätt att föra fram krifik. Motsocialistiska diktaturer för man fram den under förtroliga samtal i samband medbanketter, som man ökar biståndet till dessa länder. Andra, icke-socialisfiska diktaturer kritiserar man - medall rätt - genom att vända den internationella opinionen mot dem. Det är ocksådet mest fruktbara sättet att göra vad vi kan för att värna fred oeh frihet,och det var genom den typen av opinionsbildning som länder som ,och tog steget från diktatur till demokrati. När det gäller det svar som har levererats till mig här måste jag erkänna att jag inte anser att det är något egentligt svar iannan mån än att det ger besked om att regeringen avser att fortsätta attframhäva betydelsen av att man inte ockuperar andra länder. Det är väldigt lamti relafion till hur man borde handskas med diktaturer. harframhållit att biståndet inte skall användas som politiskt påtryckningsmedel sålänge man kan tillgodose biständspoli-tiska mål. För del har vi funnitatt här sker en återuppbyggnad efter krigets härjningar. Här sker en ekonomiskoch social utjämning, som är värdefull. Här sker också en utveckling mot ökadekonomisk och politisk självständighet. Det försvarar inte på något sätt vadVietnam gör rent militärt. Det har vi också framhållit för - inte allsunder några arfigheter i festtal, som säger, utan i direkta samtalmed företrädare för . 10GUNNAR (): Jag ber att till protokoll fånoterat att när utrikesministern omtalar på vilket sätt den svenska regeringenför fram krifik gentemot den vietnamesiska diktaturen - förmodligen också motandra kommunistiska diktaturer - kallas det"framhålla"; man "framhåller betydelsen av" att landet ifråga inte uppträder på ett visst sätt. Det kunde vara rimligare att man öppet,klart och konsekvent reagerade mot och kritiserade förtrycket. Detta är enmycket lam kritik från svensk sida som åtföljs av en ökning av biståndet. Hur tror utrikesministern att den vietnamesiska regimenbetraktar den "framhållanden", när Sverigesamtidigt ökar u-landsbiståndet till och uttalar- somutrikesministern här gjorde - att det sker en "positivåteruppbyggnad" av landet? Hur kan man påstå att krigföring i ett annatland, bl. a. riktad mot flyktingläger, förmodligen i ett tredje land, kan varaen aktiv del av uppbyggnaden i sydöstra ? semantiska utläggningar kringinnebörden av begreppet "framhålla" skall jag avstå från att uttalamig om. Jag vill klart och tydligt säga att vi har kritiseratVietnams uppträdande. Sedan är frågan om den kritiken blir för mervägande genom att vi fortsätter vårt bistånd till massafabriken där och tillbarnsjukhuset där än om vi i övrigt intar en mot fientlig hållning. 12 (): Jag är glad för att utrikesministern, även omhan inte ville gå in på min semantik, ändå ändrade ordet "framhålla"till "kritisera" i sitt senaste inlägg. Såvitt jag vet betydersemantiken en hel del i det diplomatiska språket, och jag tycker att det ärtråkigt om den svenska kritiken mot den vietnamesiska regimen förs fram under formersom mer påminner om framhållanden än om kritik. Kvar står av det svar som utrikesministern har gett migatt för socialdemokratin finns två typer av diktaturer: en litet snällare ochen litet elakare. De snällare kritiserar man vid grandiosa banketter och deelakare kritiserar man - med all rätt - pä det riktiga sättet genom attoavbrutet protestera mot förtrycket. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:131 Då interpellanten, Per Stenmarck, och jaghaft svårigheter att finna en för oss båda lämplig tidpunkt för besvarande avinterpellationen inom föreskriven tid, kommer svaret enligt överenskommelse attavlämnas . Om ökad svensk fiskindustri 4 § Svar på fråga 1982/83:407 om ökad svensk fiskindustri har frågat mig om jag avseratt ta initiativ som kan förbättra lönsamheten och öka konkurrensförmågan hosden svenska beredningsindustrin genom att göra s. k. dubbelfrysning möjlig. Med dubbelfrysning menas att hel fisk fryses nedomedelbart efter fångsten för att beredas först . Dåmåste fisken tinas och efter beredningen frysas in på nytt. Några formellahinder för fiskbered-ningsindustrin att utnyttja dubbelfrysning finns inte. S.k. dubbelfrysning är således möjlig. En fördel med metoden är att den kan användas för attutjämna säsongvariationer. Den har sin största betydelse för beredning avtorsk, eftersom fisket efter torsk till övervägande delen sker under vinter-och vårsäsongen. Dubbelfrysning möjliggör ett bättre utnyttjande av beredningsindustrinsinvesteringar och kan därmed göra dem lönsammare. Jag har i den framlagda propositionen omprisregleringen pä fisk för nästa budgetår särskilt pekat pä att det ärangeläget att lösa problemen med tillförsel av råvara till den inhemskaberedningsindustrin. Metoden med dubbelfrysning kan bidra till detta. 15INGVAR (): Efter införandet av ekonomiska zoner iNordsjön och fiskezoner i har genom att äger mer än entredjedel av detta blivit den stora tillgängen för svenskt fiske,beredningsindustrin och även för konsumenterna. Under den vinter som gått har emellertidberedningsindustrin tidvislidit brist på råvara. Detta har berott pä högaexportpriser, där vår beredningsindustri inte kunnat konkurrera, men också påatt det varit en ovanligt stormig vinter. När det sä blev fiskeväder i slutetav vecka 5 blev fångsterna återigen goda, och det var då inte möjligt att finnaavsättning för fångsterna utan en del gick till överskott. Den svenska beredningsindustrin kan inte konkurrera medden danska. Det beror till stor del på att man i inte använder denmetod med dubbelfrysning som man har tillgång till i . Det är på detsättet, som jordbruksministern framhöll, att man fryser in fisken och sedantinar upp den och bereder den på nytt. Detta sker i . Man bevarar alltsåfukten i fisken, och därför klarar sig den färdiga produkten och blir bra. Dennametod används alltså inte i . Det medför en ojämn sysselsättning vid vårberedningsindustri på grund av att fisket går i säsonger och på grund av attfångsterna är ojämna. Det finns ett stort inhemskt behov av och en stor inhemskmarknad för torsk. Tillgången i är god, och har kvoter somför 1983 uppgår till och som skulle kunna ökas ytterligare.Problemet är alltså den kontinuerliga tillförseln eller möjligheten att användaden frysta råvaran. Jordbruksministern säger attformella hinder för dubbelfrysning inte föreligger. Det skulle alltså vara möjligt att göra detta. Jordbruksministern tar också upp den framlagdapropositionen om prisregleringen på fisk oeh poängterar i sitt frågesvar viktenav att lösningar av problemet med tillförsel av råvaror till den inhemskaindustrin kommer till stånd. Men varför anvärider man då inte dubbelfrysning i ?Det har sagts mig att om vi i skulle använda samma metod meddubbelfrysning som danskarna, tvingas vår fiskförädlingsindustri att märkaprodukten och ange att dubbelfrysning använts med tillsatsmedel som gör dettamöjligt. Det anmärkningsvärda i sammanhanget är att då svensk fisk exporterastill och sedan importeras hit igen, krävs inte samma märkning. Detskapar alltså problem, och jag vill därför fråga jordbruksministern om han ärberedd att undersöka möjligheterna av att märkningen av fiskprodukter sker påsamma sätt för den fisk som bereds i som för den som bereds i . Om ökad svensk fiskindustri Ett skäl till att dubbelfrysning hittillsinte använts inom svensk fiskberedningsindustri är att kvaliteten hosdubbelfryst fisk har ifrågasatts. Det har alltså angetts som ett av skälen.Enligt den livsmedelstekniska expertis som vi har haft kontakt med innebärdock en riktigt utförd dubbelfrysning ingen risk för kvalitetsförsämring avprodukten. Ett annat skäl är naturligtvis att investeringen iutrustning för infrysning och upptining innebär en kännbar utgift. Det är i dethär sammanhanget viktigt- och det vill jag gärna framhålla när vi diskuterar dehär frågorna - att komma ihåg att den svenska fiskberedningsindustrin för torskkraftigt byggts ut med hjälp av statligt stöd. Stödet harhittills i huvudsak använts till investeringar i utbyggnad. Avsikten med stödetär emellertid inte bara att det skall utnyttjas för utbyggnad. Ett väl såviktigt syfte är att stödja effektivitetshöjande åtgärder i redan etableradeindustrier. Installationen av utrustning för dubbelfrysning är enligt min meningett bra exempel pä en sådan åtgärd. Sedan reste frågan om jag kan medverkatill en sådan förändring när det gäller märkningen som skulle innebäraförbättrade möjligheter för det svenska fisket att utnyttja dubbelfrysningen ijämförelse med det danska fisket. Om man använder de tillsatsmedel som det härär fråga om och som nödvändiggör märkningen, då bedöms det danska och detsvenska fisket på samma sätt. Då är det alltså ingen skillnad mellan det danskaoch svenska fisket. Huvudorsaken kan ändå ligga i att man ännu så länge intehar varit beredd att satsa på den investering som skulle vara nödvändig för attdubbelfrysning skulle komma till stånd. Det här är naturligtvis en bedömningsom näringen i första hand skall göra. Men jag har velat visa att det statligastödet i det här sammanhanget ger möjligheter - det anses t. o. m. varaönskvärt - att investera i denna typ av verksamhet. Om konkurrensen inom livsmedelsproduktionen 17INGVAR (): Jag har en känsla av att orsaken närmastligger i det förhällandet att allmänheten är mycket uppmärksam på detillsatsämnen som används i livsmedel. Det som gör mig litet betänksam är just uppgiftenatt det inte skulle föreligga samma märkningskrav på det som kommer hit frånDanmark som på det som produceras inom landet. Jag tycker att vi i så fallborde skärpa oss och ställa samma märkningskrav på den fisk som kommer frånDanmark. Det var det jag ville att jordbruksministern skulle medverka till. Vimåste självfallet konkurrera på lika villkor. 18 Jordbruksminister ; Herr talman!Det är enligt min mening angeläget att vi får samma märkningskrav för sammasorts fisk. 19 (): Jag vill tacka för det beskedet. Det glädermig att jordbruksministern är inriktad på att skapa jämlikakonkurrensförhållanden. Svensk fiskberedningsindustri bör alltså ha samma möjligheteratt konkurrera som den danska. Det ger sysselsättning och förbättrade villkorför befolkningen i de orter i där det bedrivs fiskberedningsindustri. Jag villän en gång tacka för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:435 om konkurrensen inom livsmedelsproduktionen