prot · G609116 · 1982-12-31 00:00:00 — Planerna rör f. ö. ytterligare entredjedel av det svenska järnvägsnätet. Att det har kunnat bli på det sättetberor enligt min uppfattning pä att man haft ett felaktigt underlag för sinaberäkningar dä det gäller dessa nedläggningar. Det handlar bl. a. om en fördelningav de kostnadersom avser persontrafiken resp. godstrafiken och kanske särskilt den förslitningsom uppstår på järnvägssträckorna och på vagnmaterialet. Enligt min mening harpersontrafiken i beräkningarna så att säga fått ta en alltför stor del ianspråk. När det gäller de järnvägssträckor som man föreslår skallläggas ned kan vanliga människor i regel inte utnyttja trafiken där på grund avde inskränkningar som redan har skett eller på grund av tidtabeller som passardåligt med skol- och arbetstider. Därför finner människorna det inte särskiltattraktivt att utnyttja dessa möjligheter. När jag skulle åka på järnvägen till kunde jagkonstatera följande. Då jag kom till - tåget kom in i rätt fid -fann jag att tåget till hade gått , alltså tre minutertidigare. Sådant stimulerar inte precis människor att använda sig av denmöjligheten. har stor betydelse för persontrafiken i just detaktuella området. Enligt ett riksdagsbeslut har ju SJ övertagit aktierna iTGOJ. Således måste väl ändå SJ känna ett visst ansvar. I varje fall jag vågaruttrycka en förhoppning om att regeringen i det här sammanhanget åtminstoneskall medverka till att man kan skjuta på frågan om en nedläggning avpersontrafiken på den aktuella bandelen. Om förbud mot användningen av besprutningsmedlet Karmex80 Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1982/83:392 om förbud mot användningen av besprutningsmedletKarmex 80 har frågat mig om regeringentänker ta initiativ till att förbjuda användningen av Karmex 80. På några platser i , och hartallar som växt i närheten av besprutade spår dött. Marken på dessa platser ärnäringsfattig och består av sand och grus, vilket gjort att tallarnas röttersökt sig in under spåret och där tagit upp Karmex 80. Med anledning av detinträffade har produktkontrollnämnden tagit initiativ till en undersökning föratt klargöra preparatets rörlighet och nedbrytningshastighet i sådan mark. Iavvaktan på utredningens resultat har SJ beslutat att undanta områden med dennamarkbeskaffenhet från besprutning med Karmex 80 denna säsong. Det är alltså inte fråga om att preparatet i sig harifrågasatts. Karmex 80 är godkänt som besprutningsmedel av . Deskador som har inträffat har sin förklaring i speciella markförhållanden påett begränsat antal platser. Några skador på växtligheten på andra platser harinte kunnat konstateras. När resultatet av den pågående utredningen föreliggerankommer det i första hand på produktkontrollnämnden att överväga om ändraderegistreringsvillkor erfordras för att risker för skada på människor eller imiljön skall undvikas. 3 protokoll 1982/83:116-118 Om förbud mot användningen av besprutningsmedlet Karmex80 57BERTIL MÅBRINK (vpk); Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Det har kommit vad jag betraktar som nya larmrapporterbeträffande Karmex 80 som bekräftar de misstankar som har funnits,nämligen att det finns risk för att grundvattnet kan förorenas och att iförlängningen människor kan utsättas för vissa hälsorisker. Larmrapporten harkommit från , men undersökningen är inte avslutad . Detär dock inte omöjligt att slutresultatet bekräftar dessa risker och kanskeytterligare sådana när det gäller användningen av Karmex 80. Såvitt jag förstår är Karmex 80 också klassat i giftklass2. Det betyder att medlet är ett gift med viss farlighetsgrad. Som kommunikationsministern säger har SJ beslutat attstoppa användningen av Karmex 80 i ett antal områden där markbeskaffenheten ärsådan att medlet mycket lätt tränger igenom, dvs. grus- och sandåsar. Detbetyder väl att SJ har bedömt att Karmex 80 har en viss farlighet. för om SJhade gjort en annorlunda bedömning skulle man väl inte ha stoppat användningenens i dessa områden. Men det finns faktiskt sand- och grusåsar i andra delar avlandet där SJ tänker spruta med Karmex 80. Man börjar den här månaden ochfortsätter . På bandelarna i finns det t. ex.mark med sådan beskaffenhet - men där tänker man alltså spruta. Jag förstår inte riktigt logiken i SJ:s handlande. Manstoppar besprutningen i vissa områden där markbeskaffenheten är oroande. Menman tillåter besprutning i andra områden där markbeskaffenheten är precis likadan. Jagtycker, herr talman, att SJ konsekvent borde stoppa allanvändning av Karmex 80 tills de definitiva undersökningsresultaten föreliggerfrån lantbruksuniversitetet- det borde kommunikationsministern och jag kunnavara överens om. Och jag vädjar om att kommunikationsministern tar initiativ iden riktningen. Om det behövs kan man använda andra metoderför att fä bort de trädplantor som det handlar om. i har också sagt nejtill besprutningar inom sin kommun. Jag tyckeratt man borde kunna ställa sig bakom detta. 58Kommunikafionsminister : Herr talman! De uppgifter som vi pädepartementet har fått in beträffande SJ:s ställningstagande går ut på attområden med den markbeskaffenhet som jag här beskrivit bör undantas från besprutningdenna säsong i avvaktan på utredningens resultat. Jag utgår från att deuppgifterna är riktiga och att man också handlar enligt det besked som man hargivit. utredning väntas, såvitt jagförstår, bli klar . Skulle utredningen visa att Karmex 80 harnegativa effekter som man fidigare inte känt till, utgår jag från attproduktkontrollnämnden vidtar de åtgärder som är nödvändiga, t. ex. ändrarregler. I den händelse resultaten ger vid handen att medlet skall förbjudas,skall man rimligtvis göra Detbesked som jag har fått och som redovisas i svaret var att SJ skulle undantavissa områden, med den markbeskaffenhet som jag exakt angav, från besprutningunder våren fram till dess att man har utredningens resultat. 59 (vpk); Jag har andra uppgifter. Informationschefenför SJ i har inte uttalat sig om att man exempelvis inom Hudiksvallskommun, där det finns sådan markbeskaffenhet, nämligen sand och grus, skulleundanta vissa områden från besprutning. Man tänker spruta där. Man har integjort några undantag för vare sig eller . Sedan vill jag säga att den statliga utredningen, somkallas för kommittén om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruketm. m., lämnat ett betänkande. Där har majoriteten, bestående avsocialdemokrater, vpk-are och folkpartister, sagt att samma bestämmelser somgäller för hushållen i fråga om användande av bekämpningsmedel - alltså endastklass 3- i fortsättningen skall gälla även i fråga om banvallar. Utredningenhar-och det är en kvalificerad och kunnig utredning - sagt att Karmex 80 ifortsättningen inte skall fä användas. är utredningen ute pä remiss, och detmå så vara. Men jag anser att den församling som uttalat sig -partikamratertill och mig- är så pass kvalificerad att den vet vad den talar omnär den föreslår detta. Borde man inte - det handlar ju om -kunna avvakta de slutliga resultaten från undersökningen och till dess stoppaall användning av Karmex 80? I och med att man har förbjudit medlet i ett antalområden är man misstänksam mot det. Varför kan man inte vara konsekvent ochförbjuda det, tills vi får fram de definitiva forskningsresultaten? Jag troratt det skulle tillfredsställa många människor. Man kan tillämpa mekanisk röjning, om så skulle behövas,när det gäller banvallarna. Så gör man nu i fråga om vägrenarna. Man harfrångått kemisk bekämpning där och tillämpar mekanisk röjning. Varför inteockså göra det fillfälligt när det gäller banvallarna? Om förbud mot användningen av besprutningsmedlet Karmex80 60Kommunikationsminister : Herr talman! Jag kan bara konstatera har gjort dessa iakttagelser vid användande av Karmex 80 under demarkförhållanden som jag här beskrivit och som också redovisas i SJ:sskrivning. Besprutningen har därför stoppats på områden med denna typ avmarkförhållanden i avvaktan på produktkontrollnämndens utredning. Resultatenfrån utredningen är, såvitt jag kan förstå, nära förestående och kan lämnasnågon gång . Det är vad jag har att konstatera. Det ärproduktkontrollnämnden som skall ta ställning i den här frågan. Jag ifrågasätter ingalunda att det förhåller sig på detsätt som redovisas av den utredning som åberopar. Det är mycketmöjligt att de ställningstaganden som gjorts där är riktiga. Men vad jag haratt ta ställning Om innebörden av viss organisationsförändring inompostverket till är deresultat som skall redovisas av produktkontrollnämnden, som prövar detta ochsom skall kunna ge besked i frågan i vår. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1982/83:396 om innebörden av vissorganisationsförändring inom postverket har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att se till att postverket infriar löften om ökaddelegering av beslut till lokal nivå samt personalreduceringar inomcentralförvaltningen. har lämnat ett förslag till regeringenom en ny regional organisation. Enligt verket innebär förslaget attdecentraliseringen av verksamheten och delegeringen av beslut och ansvar tillden regionala och lokala nivån fortsätter. Organisationsförslaget byggersåledes på en fortsatt successiv decentralisering från huvudkontoret tilllinjeorganisationen. Förslaget remissbehandlas f. n. Jag är därför inte bereddatt nu kommentera frågan om postens organisation. 62RUNE (); Jag tackar inledningsviskommunikationsministern för svaret, men innan jag kommenterar detta vill jag geen liten bakgrund. är f. n. organiserat på en centralförvaltning,sju regionförvaltningar och 59 postområdesförvaltningar enligt ett beslut avriksdagen . Antalet förvaltningsenheter skulle minskas från 160 till59, och vad som fick trafikutskottet att med viss tvekan godtaorganisationsförslaget 1976 var, att det utlovades en kraftig decentraliseringav befogenheter samt att denna skulle leda till en reduktion av personalen medlägst vid regionförvaltningarna och lägst vid centralförvaltningen. Hur hardet gått? Det framgår av följande uppgifter. Siffrorna är dock inte jämförbara med övriga.Trots att upplysningstjänsten har haft på sig, har inte postverketvelat ge jämförbara siffror . Ser man på centralförvaltningen finner man att antaletanställda ökade ffån 540 till 560, men har för centralförvaltningenpostgirots personal inte tagits med. Därför blir den sänkning som redovisatsinte relevant. har minskat från210 till 200 men ökade 1983 till 252. Beträffande de lokala förvaltningarna var siffrorna 920för 1975, 940 och 1 103 . Den ökningen beror på att man harräknat in även grupper utan administrativ kurs. Trots attden beslutade organisationen först var fulltgenomförd och inte ännu lämnat de positiva effekter i form av ökaddecentralisering som utlovats, är postverket i full färd med att än en gångomorganisera verket, utan att kunna garantera vare sig påtagliga besparingareller reducerad personal vid huvudkontoret, som centralförvaltningen nu skalldöpas om till. Men i motiveringen för den nya organisationen utlovar mangivetvis ånyo decentralisering av befogenheter etc. Men blir det så? Låt mig citera vad som står på s. 6 i postens senaste årsredovisning; " antaletregionförvaltning ar utanför ökar till 24." Hurra, hör jag en förtjust allmänhet säga. Det måste blien kraffig decentralisering! Men vad står det i nästa mening? Jo,"Regionförvaltningarna får de uppgifter som åvilarområdesförvaltningarna på motsvarande orter." Man vill alltså slopa drygt 30 av de nuvarande 59postområdena och därmed också koncentrera kvalificerad administrativ personaltill nyssnämnda 24 orter. Tror någon då att det blir fråga om en reelldecentralisering av arbetsuppgifter? Nej, tvärtom kommer vissa av dekontrollfunktioner som åvilar de sju regionförvaltningarna att fåöverflyttas till huvudkontoret, eftersom de nya regionförvaltningarna interimligen kan vara sina egna revisorer! Jag hävdar alltså att det rör sig omvilseledande marknadsföring, när man genom ändrade benämningar söker antyda endecentraliseringsvilja, som i verkligheten maskerar en icke oväsentlig ökningav den redan alltför kraftiga centraldirigeringen inom postverket! Jag måste därför fråga: Trorkommunikationsministern att det leder till ökad decentralisering när manflyttar de väsentliga besluten för postal service i frånpostmästarna i och till postmästaren i eller för Västerbottensdel från postmästarna i och till postmästaren i ? Föratt inte tala om att postmästaren i skall besluta i dessa frågor förGotlands vidkommande! Om innebörden av viss organisationsförändring inompostverket Det är riktigt att regionförvaltning ochcentralförvaltning inte minskat så mycket som man fidigare hade tänkt sig. Detär därför man har lagt fram det här förslaget. Jag vill inte i den här situationentro någonting. Förslaget är ute på remiss, och jag tycker att vi nog är tvungnaatt säga att nu har avgett sitt remissvar. Vi får väl avvakta ochvänta på de andra som också har rätten att ge sin mening till känna i den härfrågan. Sedan får vi med stor sannolikhet anledning att diskutera det här närregeringen skall lägga fram ett förslag till , vilketrimligtvis skall kunna ske . 64RUNE (); Jag tackar för de här yttrandena avkommunikationsministern, som ju är känd som en praktisk och förnuftigmänniska. Avsikten har varit att försöka varna honom så att han inte blirvilseledd. Om giftiga alger i att två stora omorganisationer av postverket har startatomedelbart efter det att man har fått en ny generaldirektör som rimligen intehar varit varm i kläderna, utan fatt ärva en utredning som han skall taställning till . Dä riskerar man feltramp. Jag skall säga varför jag anser att den här utredningeninnebär en vilseledande marknadsföring. Pä s. 9 i Förslag till ny regionalorganisation för Posten står att direktkontakterna mellan centralförvaltningenoch lokalförvaltningen har ökat starkt. Detta visar att lokalförvaltningarnainte har haft tillräckliga befogenheter, utan dessa har fått söka tillstånd hoscentralförvaltningen för erforderliga beslut. Nå, tänker man, då kanske detta rättas till. Går man sedantill s. 13, vad finner man då? Där står: "Huvudkontorets samverkan medlinjeorganisationen förutses komma att förstärkas i Postens nya administrativaorganisation." Det är vackra ord om samverkan. Det innebär att vi häruppe skall tala om vad ni skall göra där nere. Det är inte delegering. Låt mig sedan gå fill s. 15 när det gäller de personellakonsekvenserna. Där säger man att det i kan bli en liten minskning.Man är emellerfid mycket vag, och den lilla minskningen vållar inga problem. 16 redovisar man att man beträffande de lokala förvaltningarna kommer att fåett överskott på administrativ personal. När delegeringen skall öka krävserfarenhetsmässigt mer kvalificerad personal på lokalnivån, men här skall man istället få ett stort överskott av administrativ personal. Detta gör att jagtror att förslaget är falskt redovisat. Därför bör kommunikationsministern noggrantpröva förslaget och se vad remissinstanserna säger innan han lämnar någotförslag till . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Meddelande om svar på interpellationerna 1982/83:89och 95 Jag ber att få meddela att jag på grund avsjukdom och stor arbetsbelastning inte har tillfälle att svara på dessa bådainterpellationer inom föreskriven tid. Jag har med bägge interpellanterna gjortupp om fidpunkt för när svaret kommer att avlämnas. 14§ Svar på fråga 1982/83:323 om giftiga alger i har frågat mig om jagobserverat att även drabbats av giftiga alger och om jag avser att ökaforskningsinsatserna för att komma till rätta med problemet och förhindraspridning. besvarade jag en fråga avKerstin om åtgärder med anledning av förekomsten av giftalger i svenskainsjöar. svaret framgick att jag anser det angeläget attuppmärksamt följa frågan om giftalger och att intensifiera pågåendeundersökningar av algers giftighet och deras påverkan i övrigt på människor ochdjur. Detta gäller självfallet giftalger såväl i havet som i våra insjöar. Undersökningar och utredningar om giftalger pågår. F. n.övervägs och planeras kompletterande forskningsinsatser och undersökningarrörande giftalger dels inom ett stort, fyraårigt forskningsprogjekt rörandeövergödningen av och , till vilket naturvårdsverketsforskningsnämnd avsatt 5,4 milj. kr. dels inom ettav forskningsprojekt kring dricksvatten och hälsa, dels ocksåinom verksamhet som bedrivs av statens veterinärmedicinska anstalt i Uppsala.Jag bedömer att pågående och planerade svenska undersöknings-ochforskningsinsatser rörande giftalger i kombination med det internationellaforskningssamarbete som förekommer på området f. n. har en ändamålsenligomfattning. Om giftiga alger i 67ERIK HOVHAMMAR (m); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på den fråga som jag har ställt. Bakgrunden till min fråga är i korthet att iGöteborgs och län har vänt sig till för att få pengartill en permanent kontroll av vattnet på . Man menaratt det ärytterst väsentligt att hinna slå larm, om giftiga alger är på väg. Det som gör att man nu vill ha en ständig kontroll avvattnet på är att en del giftalger har förekommit och att de kandöda även människor. Det bör påpekas att dödsfall bland människor harförekommit i både och . I de länderna har man nu en sträng kontroll. Ännu allvarligare för vår del är emellertid att giftalgerhar konstaterats i vissa svenska insjöar, i Lilla Ullevifjärden i , iÖstra i och i sjön nordväst om . Troligen finnsgiftalger också i vissa andra sjöar. Varifrån dessa alger kommer vet man inte. Jag noterar med glädje att jordbruksministern harobserverat det här problemet, att vissa aktiviteter förbereds och att en del ärpå gång. Man överväger, som det heter, "kompletterande forskningsinsatseroch undersökningar". Men det saknas - och det är det som iGöteborgs och län trycker på - en fast tjänst som marin växtplantolog.Det föreligger faktiskt ett mycket stort behov av en sådan tjänst när detgäller forskning om främst marin växtplankton. Jag skulle vilja komplettera min fråga tilljordbruksministern: statsrådet att de aktiviteter som är på gång ävenkan innefatta den fråga som tagit upp och som främst gällerinvandringen av nya typer av dinoflagellater? Många anser att ett ordentligtkontrollsystem behöver byggas upp för att sättas in dåalgblomning kan väntas. Anser alltså statsrådet att vad han skisserat i svaret jämvältäcker in den fråga som ställt och som många är mycketintresserade av att få ett svar på? Om upptagning av bränntorv till husbehov Jag menar att de forskningsinsatser, detutredningsarbete och den planering som pågår också täcker in den fråga som ErikHovhammar nu speciellt vill ha belyst. Detta med dinoflagellater är ett välkäntproblem och en av anledningarna till att det här forsknings- ochutredningsarbetet pågår. 69 (); Jag får väl fatta svaret på det sättet attherr statsrådet inte f. n. kan lämna något besked om möjligheten att få en endafast tjänst som marin växtplantolog, som ju var vad jag närmast tog upp, utanatt anser att de åtgärder man nu vidtar jämväl skall täcka indet arbete som en sådan plantolog rätteligen borde utföra. Som säkerligen förstår har jaginte här tagit ställning till behovet av vissa enskilda tjänster, utan vad jaghar redovisat är det programarbete som pågår och det forsknings- ochutredningsarbete osv. Sedan får det prövas i vilken mån man medtjänster behöver täcka de behov av åtgärder av olika karaktär som ansesföreligga. 71 (): Jag tackar för de här kompletterandesynpunkterna, och jag skall självfallet med intresse följa frågan. För denhändelse resultatet inte blir vad jag och många med mig önskar ber jag att fååterkomma. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1982/83:330 om upptagning av bränntorv till husbehov har ställt frågor omupptagning av bränntorv till husbehov. Enligt vad han påstår gör tvivelaktiganaturvårdsintressen att möjligheten till sådan torvbrytning nu stoppas påvissa markområden. Han frågar därför om jag anser det rikfigt att denna gamlahävd till husbehovstäkt kvarstår och inte onödigtvis stoppas av myndigheter. Demyndigheter det här är fråga om är i första hand länsstyrelserna. Dessa har atti de särskilda fallen väga intresset av husbehovstäkt mot naturvårdsintresset.Enligt naturvårdslagen krävs det inte fillstånd för husbehovstäkt.Länsstyrelsen kan emellertid genom föreskrift i beslut om naturreservat stoppahusbehovstäkter, om detta behövs för att trygga ändamålet med reservatet. Jaganser att länsstyrelserna behöver ha denna möjlighet. frågar vidare om jag anser att torven somenergikälla bättre bör utnyttjas även i småskalig form. Jag vill som svarbetona angelägenheten av att torv på olika sätt kommer in i vårenergiproduktion. Det skulle föra alltför långt att i detta sammanhang utvecklavilka energialternativ som samhället främst bör stödja. Jag vill dock framhållaatt enligt uttalanden i skall en ökad torvbrytning kunna ske. Torvbrytning måste emellertid ske med beaktande av miljö-och naturvårdsintressen. Om upptagning av bränntorv till husbehov 73WIGGO KOMSTEDT (m): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Anledningen till att jag ställt frågan är att det i vårtland finns ett antal markområden som är torvmossar. De ägs enskilt eller -ganska ofta - av ett större eller mindre antal markägare tillsammans. Somframgår av frågan har man på många ställen sedan urminnes tider frän dessaområden tagit bränntorv till husbehov. Men har dennamöjlighet inte utnyttjats särskilt mycket, beroende pä att vi har haft tillgångtill annan billig och bekvämare energi. I den framtida energiförsörjningen kanemellerfid även den smäskaliga torvbrytningen bli aktuell, och jag anser därföratt statsmakterna bör uppmuntra den här verksamheten i stället för att försvåraeller i vissa fall rent av förbjuda den. På en del orter är det tvivelaktiga intressen som nuförsöker sätta krokben för denna torvbrytning. Många tycker, med all rätt, attdet är svårt att förstå varför vissa områden skall "räddas", när manredan har tagit markområdena i anspråk och skadan kan anses redan vara skedd -om det nu är en skada att använda naturresurser. I dagens situation tror jagdet är väldigt viktigt att regering och riksdag slår fast, att praktisktanvändande av våra naturresurser inte skall stoppas av tvivelaktiga intressenoch byråkrati. säger jordbruksministern i svaret att länsstyrelsernakan stoppa den här verksamheten, om det behövs för att trygga ändamålet mednaturreservat. Min fråga blir då: Skall detta tolkas så, att jordbruksministerninte är beredd att ingripa till förmän för enskilda människor när det gällerövergrepp från länsstyrelsernas sida, då det kan anses befogat? Det är i såfall med beklagande jag konstaterar detta. På min andra fråga säger jordbruksministern att det ärangeläget att man tar till vara den energiresurs som torven utgör och pekarockså på det uttalande som har gjort om att ökad torvbrytning skallkunna ske. Men i sin sista mening tar jordbruksministern tillbaka allt dettaoch framhåller att det är angeläget att torvbrytning sker med beaktande avmiljö-och naturvårdsintressena. Visst skall sådana hänsyn tas, men utgångspunkten för minfråga är ju områden där man redan genomfört torvbrytning men där uppehållgjorts av sådana skäl som jag har redovisat. Jag vill få ett svar på min frågaom det angelägna i detta. Om upptagning av bränntorv till husbehov Det är klart att det kan råda delade meningarom vad som i det här sammanhanget skall vara skyddsvärt ur naturvårdsintressetssynpunkt liksom om vad som är rimligt med tanke på den enskildes önskemål omatt få utnyttja en torvtäkt till husbehov. Men dessa frågor kan ju inte prövasså generellt som jag har en känsla av att vill att jag skalluttala mig för här i . De får i stället prövas i den ordning somlagstiftningen föreskriver, där länsstyrelserna alltså har möjlighet att göraen bedömning. Om en länsstyrelse enligt lagen gör ett ingripande i dessasammanhang, får den som inte är nöjd med ställningstagande i sintur anhålla om att fä frågan prövad genom besvär.