prot · G60934 · 1982-12-31 00:00:00 — Om ni infe hade lurat pensionärerna, som ni fakfisktgjorde, utan gått på den linje ni hade tänkt, då skulle pensionärerna ha fått . mer , men får de som sagt-till att börja med-80 kr. Hur det sedan blir beror på den inflation som vi har aft motse medtanke på hur er ekonomiska politik är upplagd. Från SFRF har vi inte alls gått med på att avstå frånkompensation för devalveringen. Jag läste ju fidigare upp hur def var, dvs. attförutsättningen var att löntagarnas organisationer utsatte sig för sammauppoffringar. Blir inte detta fallet, begär vi efter avtalsrörelsens slutöverläggning med regeringen om kompensation för pensionärerna. Det är alltså inte alls så att vi har accepterat de 300kronorna. Vi har också uttryckt vår stora besvikelse över hur det har blivitmed värdesäkringen, och vi anser fortfarande att det är lögn och dikt aft detär fråga om full värdesäkring. AnL 18 Socialministern : Det är riktigt att pensionärsorganisationerna- också SFRF -har förklarat att man är beredd att avstå från kompensation fördevalveringseffekten, om också andra grupper gör def. Def var exakt vad jagsade i mitt svar. Jag förstår inte riktigt vad menade medde . Är def möjligtvis fråga om det kommunala bostadstillägg som denborgerliga regeringen avskaffade? Det kan infe gärna vara någonting annat. Det går ju, , attanvända huvudet fill annat än att ruska med. Om man använder def fill att tänkamed, kommer man snart underfund med att man kan använda en annan teknik för attklara problemen i samband med att man avstår från kompensation fördevalveringseffekten. Det är också en teknik som icke påverkar den fullavärdesäkringen. AnL 19 OLAULLSTEN (fp): Jag har försökt att efter bästa förmågaanvända mitt huvud för att begripa någonfing av den socialdemokratiskapolitiken när def gäller pensionärerna. Aft jag inte lyckas kan inte bara beropå brister i mitt huvud, allvarligt talat. vill jag ändå ställa frågan, jag vet inte för vilkengång i ordningen: Fr. o. m. när kommer pensionärerna att kompenseras för allaprishöjning- AnL 20 (): Jag skall först förklara för det förhåller sig med de . Man räknar upp basbeloppet med 300kr. utöver det belopp som skulle ha gällt, om man hade behållit de nuvarandereglerna. Det betyder ett extra tillskott på . för den som lägsta pensionen, men urholkar man pensionens köpkraft med 115kr. Detta betyder att pensionären får . Om obligatorisk förmedUng av adoptivbarn AnL 21 (): Den här debatten har pågått ganska länge,och det har gjorts många inlägg. Jag sitter här och väntar. Jag hade faktiskträknat med att socialministern ändå innan debatten är avslutad skulle kunnakomma runt till att besvara min fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1982/83:84 om obligatorisk förmedling av adoptivbarn har frågat mig om jag kommeratt verka för att det på nytt blir obligatorisk förmedling av adoptivbarn. Jag har uppfattat fråga så, aft den avseradoptionshjälp vid adoption av barn från andra länder. Jag vill dåinledningsvis klargöra att någon obligatorisk förmedling av utländskaadoptivbarn - genom exempelvis statlig myndighet eller annat organ - inte harförekommit i . för internationella adoptionsfrågor - -föreslog emellerfid en ytterligare reglering av möjligheterna attgenomföra s. k. enskilda eller privata adoptioner. påpekade att en sådanreglering skulle kunna innebära aft samtliga adoptioner till , med vissaspeciella undantag, förmedlas genom organisafioner auktoriserade enligt lagenom internationell adoptionshjälp. Bakgrunden härfill är bl. a. de fall avillegal verksamhet i samband med adopfioner som har konstaterats under senareår. Jag avser aft verka för att olämpligt och olagligtgenomförda adoptioner så långt möjligt förhindras. Det förslag som lagts framav behöver emellerfid ytterligare beredas, innan slutlig ställning kan tas.Jag vill i detta sammanhang nämna att frågan om vilka regler som skall gälla isamband med internafionella adopfioner f. n. också är aktuell i de övriganordiska länderna. Det finns därför anledning aft ha överläggningar mellan denordiska länderna i denna fråga. Jag har för avsikt att ta initiativ fill enöverläggning. Om obligatorisk förmedling av adoptivbarn AnL 23LILLY BERGANDER (s): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min fråga. Bakgrunden till min fråga är det beslut somsocialutskottet fattade , varvid man gav den dåvarande socialministern iuppdrag att handla snabbt när def gällde de utländska adoptionerna. Självfallethar också de uppgifter och rapporter som förekommit i pressen, att man bl. a. iTaiwan har förmedlat stulna barn till adoptioner, bidragit till att jag ställtdenna fråga. En del av dessa spädbarn har förmedlats till . Detta leder,som jag ser def, till aft man måste ställa upp som ett oavvisligt krav attendast auktoriserade organisafioner tillåts förmedla adopfioner. Vi vet att def fanns en expertgrupp inom FNsom, med tanke på både nationella och internationella förhållanden, utarbetadedeklarafioner om principer beträffande fosterbarnsfrågor och adoptioner. Detförslaget har varit ute på remiss . En av punkterna i förslaget äratt internationella placeringar i varje land skall utföras av behöriga ochsärskilt auktoriserade organ. Dessa skall arbeta under samma villkor som vidinhemska adoptioner. Vi har, i likhet med andra mottagarländer, ställt osspositiva till förslaget, och våra nordiska grannländer har redan tagitkonsekvenserna av att de i FN har ställt sig bakom det och infört obligatorisktförmedlingsansvar och krav på aukforisafion för dem som skall handhaadoptionsförmedlingarna. Def är naturligtvis för barnens skull - de som redan finnsi def här landet och de som kommer att komma hit via adoptioner - som den här fråganär mycket viktig. Jag tror att def är tillräckligt skäl - att def är ett skyddför barnen - för aft föräldraräften skall få stå tillbaka. Vi vet att många av de barn som är adopterade - jag utgårfrån aft det har skett enligt alla de lagar och förordningar som vi har - är iden åldern aft de kan läsa och kan börja fungera själva. Vi som har barn vetatt även barn som är hos sina biologiska föräldrar har olika perioder under sinuppväxt när de ifrågasätter saker och fing och att def kan finnas stora problem.Jag utgår från att även adoptivbarn fungerar ungefär på det sättet. Får deunder den perioden också för sig att de är stulna från sina föräldrar i annatland kan vi själva med litet fantasi förstå vilka ytterligare problem detkommer att kunna medföra. Jag vill tolka svaret på def sättet att socialministernkommer aft se till aft vi, i likhet med våra nordiska grannländer, får enstyrning så att enbart auktoriserade organisationer får möjlighet att förmedlaadopfioner. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:98 om förskoleverksamheten AnL 24 Socialministern : har frågat mig om mininställning till öppen förskoleverksamhet och delfidsförskolans funkfion. Den allmänna förskolan för sexåringar - deltidsförskolan -infördes på förslag av den dåvarande socialdemokrafiska regeringen. Denbedömdes som så viktig aft den gjordes fill en obligatorisk skyldighet förkommunerna. Den är nu fullt utbyggd. Omtanken om barnen och deras behov i olikaavseenden var vägledande när beslutet fattades. Målet för den s. k. öppna förskolan är att ge dels barnfill hemarbetande föräldrar, dels barn i familjedaghem möjlighet attfillsammans med andra barn delta i ufvecklingssfimulerande akfiviteter iorganiserad form. Målet är också att den öppna förskolan - dvs. dess personaloch deltagande föräldrar och dagbarnvårdare - skall kunna vara ett stöd iföräldrarollen och i det svåra arbetet som dagbarnvårdare. Mininställning är att båda verksamhetsformerna är av mycket stor betydelse förbarnen i deras UtveckUng i olika avseenden. Den öppna förskolan är viktig ocksåför föräldrar och dagbarnvårdare. AnL 25KARIN (): Jag vill tacka socialministern för svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan har infe på något sätt berörts isvaret, vilket bara är att beklaga. Jag har frågat socialministern om synen påjust dessa former av förskoleverksamhet på grund av aft regeringen i denproposifion som har lagts fram infe tillerkänner dem statsbidrag. För exakt antogs i denna kammare etf förslagsom innebar dels förenklade regler för barnomsorgen, dels etf nyttstatsbidragssystem, som grundade sig på kommunernas brutfokosfnader förbarnomsorg. Jag uttryckte då stor tillfredsställelse över att även den öppnaförskolan och den lagstadgade delfidsförskolan äntligen skulle fillerkännasstöd. Tyvärr blir nu infe detta verklighet . Kravet stårfortsättningsvis kvar från vår sida. Hoppet finns att verklig solidaritet, såatt svaga kommuner skall få ett berättigat stöd för sin barnomsorg i desshelhet, också skall visas från regeringens sida. Def är beklagansvärt att man på socialdemokratiskt håll såhelt har låst sig i sin uppfattning när def gäller det berättigade i att ävendenna del av barnomsorgen hänförs fill det staten bör stödja. av våra barnvårdas på helfid av sina föräldrar. Den barnomsorg dessa barn erbjuds sker idelfidsförskolans regi eller i den öppna förskolan. I glesbygd och i resurssvaga kommuner fårdeltidsförskolans verksamhet helt bekostas av kommunen. Kommunmedborgarna fårdock vara delaktiga och bekosta barnomsorgen i kommuner med högförvärvsfrekvens och barnomsorg på helfid i daghem och familjedaghem. Deltidsförskolan och inte minst den öppna förskolan geralla barn möjlighet tiU gruppträning. Hemspråksträning bedrivs med fördel i den 2 protokoU 1982/83:34-37 Def finns en lång rad argument för dennaverksamhet. Jag noterar med tacksamhet att även dessa argument finns med isocialministerns svar. Dessa skäl talar enligt min mening för det berättigade iatt de här barnomsorgsformerna tillerkänns samma ekonomiska stöd som annanbarnomsorg i regi. Jag hoppas att detta verkligen kommer aft beaktas i det nupåbörjade arbetet med statsbidraget till barnomsorgen. Vikten av en verksamhetkan mätas i statens stöd fill den - och det är väl vad det här svaret ger provpå. Det finns inget löfte om statsbidrag i svaret, men jag kommer aft med stortintresse följa den fortsatta beredningen av statsbidrag fill barnomsorg. Och,som sagt, kravet på statsbidrag till delfidsförskola och öppen förskola stårkvar. AnL 26 Socialministern : Jag skall försöka klara ut ett par saker. Den socialdemokrafiska regeringen har genom förslaget iproposifion 1982/83:55 om aft återgå till de tidigare statsbidragsreglerna förbarnomsorgen undanröjt def angrepp mot den kommunala barnomsorgen som denborgerliga regeringens förslag till nytt statsbidragssystem innebar. Om defborgerliga förslaget genomförs, kommer kommunerna att få 575 milj. kr. mindre istadigt stöd till barnomsorgen . Det skulle leda tillneddragningar i daghemsufbyggnaden. Det skulle sannolikt också leda fill attkommunerna tvingades skära ned på verksamheterna i delfidsgrupper och öppenförskola. Regeringens förslag om bibehållandeav nuvarande statsbidragsregler är inte, som hävdar, ettuttryck för en negativ inställning till deltidsgrupper och öppenförskoleverksamhet. Det är i stället ett klart uttryck för min och densocialdemokrafiska regeringens vilja att värna om den kommunala barnomsorgen ialla dess former. Vi värnar om den för barnens skuU, därför att vi vet attbarnen har fått det allt svårare i det samhälle som formats under de borgerligaregeringsåren. AnL 27KARIN (): Jag vet av erfarenhet att def är kommuner medhög kvinnlig förvärvsfrekvens som gynnas av def statsbidrag som går tillbarnomsorg, eftersom dessa kommuner som regel har en väl utbyggd barnomsorg.Slår man ut statsbidraget per barn över landet, så finner man aft den störstaandelen går till just dessa områden. Den lägsta andelen går fill de kommunersom har låg kvinnlig förvärvsfrekvens. Jag tycker att det är solidariskt att man fördelar dessamedel på ett rättvist sätt så att de, såväl sig göra låter, går till alla barn.Därvidlag har just statsbidraget fill deltidsförskolan och den öppna förskolansitt berättigande. Om man nu förändrar stafsbidragsreglerna och återgår fillvad som gällde fidigare, så vill jag säga aft det också har funnits ett utrymmeför att tillerkänna de häromsorgsformerna någon del av alla dessa miljoner som man nu låter gå ut tillredan köpkraffiga kommuner. Jag vill erinra om att vid de överläggningar somfördes 1975 mellan regeringen och var man överens omutformningen av bidragssystemet. framställde då inga krav påett särskilt statsbidrag till deltidsförskolor, bl. a. beroende på aft dennaverksafnhef är en obligatorisk uppgift för kommunerna och i realiteten redan dåvar fullt utbyggd. Jagvill också erinra om aft vad vi nu har gjort är att som enövergångsåtgärd behålla de gällande stafsbidragsreglerna för barnomsorgen. Menvi har också deklarerat att vi har för avsikt att återkomma fill medett nytt förslag om statsbidragens utformning. Omkostnaderna för bärgning av den sovjetiska u-båten i AnL 29 (): De små och svaga har allfid svårt att göra sin röst hörd, och så hardet väl varit även i detta fall. Den förra regeringen beaktade äntligen de behovsom föreligger i dessa kommuner, och det är med beklagande som vi ser att denregeringens förslag infe kommer aft genomföras. Jagsätter infe så stort hopp fill att den här regeringen skall ha etf öra över föratt lyssna på just de här problemen, men kanske jag ändå genom att peka på demkan få att slåss för också de här bitarna i det nyastatsbidragssystem som skall utvecklas. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:111 om kostnaderna för bärgning av den sovjetiskaubåten i har frågat mig om jag anser att harbetalat vad man verkligen bort betala av kostnaderna fill följd av densovjefiska ubåtens grundstötning i . Detkrav som framställdes mot avsåg ersättning för sådana kostnadersom kunde hänföras fill bärgning, bogsering, sjövärdighefsbesikf-ning, lofsningoch miljöskyddsfrågor. Innanden dåvarande regeringen överlämnade kravet tiU de sovjetiska myndigheternatogs informella kontakter med de socialdemokrafiska och moderatapartiledningarna. Jaghar ingen grund för att ifrågasätta den förutvarande regeringens handläggningav ärendet. Mitt svar på frågan är följaktUgen ja. Omkostnaderna för bärgning av den sovjetiska u-båten i AnL 31 (): Jag tackarförsvarsministern för svaret. Anledningenfill att jag ställde frågan var den redovisning som har gjorts av vad svenskastaten har erhållit i ersättning av för bärgningskostnaderna isamband med grundstötningen i . Def är totalt 1,6 milj. kr.- eller för att vara exakt . Den summan tycks löjligt låg iförhållande fill de massiva insatser som gjordes av svenska myndigheter isamband med det sovjetiska "flottbesöket" i Karlskrona skärgård.Direkt efter bärgningen uttalade sig vissa myndighetsföreträdare om en summa påca 5 milj. kr., vilken även den av andra bedömare tyckfes låg i förhållandefill insatserna. Defmåste vara förenat med stora kostnader att dra samman stora förbandflotfenheter, kustbevakning, lotsbevakning, upprättande av högkvarter etc. Denhär övningen var oplanerad, oanmäld och överraskande, och den kan inte räknasin i några ordinarie anslag. Enligtuppgifter som jag har fillgång till sades det vid gemensamma överläggningarmellan företrädare för försvarsdepartementet, ,försvarsstaben och generalfullstyrelsen aft begärda 1,6 milj. kr. var absolutoomtvistliga kostnader. Min fråga blir då: Vilka av de kostnader somdiskuterades ansågs vara "omtvistliga" och hur stora var de? För vemvar de "omtvistliga"? Vidmera normala grundstötningar brukar det bli ganska stora bärgnings-kostnader.Det finns ingen som helst anledning att bjuda ryssarna på några kostnader idetta sammanhang. Man kan göra jämförelsen med vad det kostar när en svenskfiskebåt uppbringas efter aft av misstag ha förirrat sig in på sovjetisktfarvatten. Def brukar bli ganska höga kostnader i def sammanhanget. Isvaret stöder sig försvarsministern på att def var den mittenpartistiskaminoritetsregeringen som ställde kravet på ersättning efter kontakter medsocialdemokrater och moderater. Def rättfärdigar på intet sätt den undfallenhetsom visas gentemot ryssarna. AnL 32 FörsvarsministernBÖRJE : Den dåvarande regeringen, mittenregeringen, krävde och fick avSovjetunionen i ersättning, precis som säger, . Jagkan också vitsorda att vissa kostnader inte togs med i räkningen fillSovjetunionen. Således ansågs att försvarsmaktens kostnader för höjningen avberedskapen borde bestridas med egna medel. Enligt min mening ärersättningsfrågan numera avförd från dagordningen. Om villkrifisera def svenska agerandet, kan jag inte förstå att jag är den som i såfall skall vara måltavla för kritiken. Jag kan rimUgen inte svara för minföreträdares ämbetsåtgärder. Om det händelsevis skulle vara så, att vi så här iefterhand tycker att ersättningsbeloppet var för litet, är det ändå hehuteslutet att nu komma med ytterligare krav. AnL 33 (): Jag kan säga försvarsministern att min måltavla hade varit densammaäven om det hade varit någon annan än som sutfit iförsvarsdepartementet. Det råkar emellerfid vara som ärmåltavla just , efter valet , och därför har det blivit pådetta sätt. Jaganser att def finns anledning aft som enskild ledamot kritisera defelakfigheter som görs oavsett vem det är som styr. Def kan finnas anledningatt fråga vad anser i den här frågan, även om det nu går attskylla på en annan regering. Ser man saken på def sättet, betyder det ju, attom vi får snabba regimskiften i , kan man klara sig undan def mesta häri världen - etf nytt statsråd behöver i så fall infe bry sig om vad som harhänt tidigare. Voredet ändå inte skäl att ta betalt av ryssarna, så att staten kan betala denbärgningslön till som kommunen har begärt. Såvitt jag vet harvi här en olöst konflikt. Kommunen fick den oerhört stora summan . Def vore ju bättre att vara litet tuff mot ryssarna än aft varadef mot kommun. Den sovjetiska nafionens grova övertramp vidspionbesöket i var fiUräckUgt kränkande för den svenskanafionen. Def fatfas bara att svenska skattebetalare också skall bjuda ryssarnapå bärgningskostnaderna. Jag kan inte heller undanhåUa kammarens ledamöter uppgiften om påvilket konto som ersättningen från har förts. Den har förts på kontotÖvriga inkomster av statens verksamhet. Sannerligen en konstig verksamhet! Omförbud mot import av virke som behandlats med klorfenolmedel Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1982/83:100 om förbud mot import av virke som behandlats med klorfenolmedel AnL 34 JordbruksministernSVANTE : har frågat arbetsmarknadsministern om hon avser attvidta några åtgärder för att förbudet mot klorfenolmedel inte skall kringgåsgenom import. Frågan har överlämnats fUl mig för besvarande. Beslutetatt återkalla registreringarna för samtliga klorfenolhaltiga bekämpningsmedelfogs sedan undersökningar visat aft användningen medförde allvarUga hälso- ochmiljörisker. Betydande risker föreligger bl. a. när behandlat virke förbrännssamt när virket vidarehanteras vid sågverken. har i en skrivelse till regeringenföreslagit att åtgärder vidtas mot import av virke som behandlats med i Sverigeförbjudna bekämpningsmedel. Skrivelsen behandlas f. n. ijordbruksdepartementet. Def är angeläget attförhindra att hanteringen med klorfenolbehandlat Om lokaliseringsorten för det nya virke medför risker för hälsa och miljö. De problem, bl.a. i arbetsmiljön, som motiverade förbudet mot ifrågavarande bekämpningsmedelföreligger också vid vidareförädling av importerat virke. Jag avser därför attuppdra åt berörda myndigheter att föreslå lämpliga åtgärder för aft förbudetmot klorfenolmedel inte skall kunna kringgås genom import. AnL 35 (vpk): förbjöd naturvårdsverketsproduktkontroll-nämnd klorfenoler som impregneringsmedel. a.Träindustriarbetareförbundet krävt stopp för en import som i stället sker avsådant virke. Enligt den uppgift jag har fått har man importerat ca 150000 m impregnerat virke från . Def har kommit nya undersökningar som visarsamband mellan hanteringen av detta virke och cancer. a. har LennartHardell i kommit fram fill aft sågverksarbetare som andas in klorfenoldammlöper sex gånger större risk än andra att få cancer i näshålor och bihålor. Dåär def ju nödvändigt aft förbudet infe kan kringgås genom import. Jag tänker infe orda mera utan vill tackajordbruksministern för svaret. Tacket är i dubbel bemärkelse - def var ett raktoch konkret och ur min synpunkt bra svar att den här importen infe skallfortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1982/83:113 om lokaliseringsorten för détnya AnL 36 Statsrådet : har frågat mig om jag i enkommande proposition är beredd att föreslå som lokaliseringsort förstatens energiverk. Enligt beslut skall en central energipolitiskmyndighet - statens energiverk - inrättas . F. n. bereds frågan omenergiverkefs organisafion och lokalisering i med sikte påatt förslag i frågan skall redovisas i budgetproposifionen. AnL 37LARZ (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga, även om svaret var skäligen tunt. Men jag fick åtminstone defbeskedet att def eventuellt kommer etf förslag om lokaliseringen avenergiverket och att det förslaget eventuellt kommer i budgetproposifionen. Med kännedom om hur långt budgetproposifionsarbetet vidden här fidpunkten borde vara framskridet i departementet antar jag attenergiministern har ganska klarf för sig var en sådan lokalisering skulle varalämplig. Om hon inte har def, är def kanske något förvånande med tanke på de mycket bestämdauttalanden som hennes partikamrater på Sörmlandsbänken gjorde här i vårasinnan vi den gången voterade om lokaliseringen. Somframgått av min fråga föreslog en lokalisering fill . Desocialdemokratiska ledamöterna från sade då att det allra säkrastesättet att få en lokaUsering fill stånd just fill var att vid den tidpunktenavstå från att rösta för det förslaget, därför att man vid en eventuellkommande socialdemokratisk valseger skulle kunna vara säker på aft nu kommerdef socialdemokratiska parfiet att se fill aft lokaliseras dit. Ävenom så nu skulle vara fallet har jag naturligtvis all respekt för att man inte iförväg kan och bör offentliggöra allt som står i en kommande budgetproposition,men vissa uppgifter är ju av den karaktären att def är fill fördel om man redanpå ett fidigt stadium ger besked också i sakfrågan. För den kommun som skall faemot - jag utgår fortfarande ifrån att def är - är defvikfigt att få ett besked . Tiden fill är redan kort och blirännu kortare om man skall vänta till januari då budgetproposifionen avlämnas. Minföljdfråga fill statsrådet är alltså: Vore def infe fill fördel för denblivande värdkommunen aft nu få etf besked? Överläggningenvar härmed avsliifad. 8 § Svar på fråga1982/83:53 om överbeläggningen inom kriminalvården AnL 38 JusfitieministernOVE : i Röst ånga har - med hänvisning till den storaplatsbristen vid allmänna häktet i - frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för aft anhållna och häktade infe skall behöva placeras i deför berusade personer avsedda cellerna. Enökande tillströmning både fill allmänna häkten och till kriminalvårds-anstalterhar medfört aft tvingats att placera häktadepersoner i de aktuella cellerna. Detta är naturligtvis inte tillfredsställande.För att förbättra situafionen har fidigare under handfått tillstånd att använda 16 platser i polisarresfen i för anhållnaoch häktade. Avsikten är att dessa platser, som skall börja användas undernästa månad, t. v. skall utgöra etf självständigt häkte i kriminalvårdensMalmöregion. Dessutom har regeringen beslutat medgekriminalvårdsstyrelsen att ta i anspråk 16 platser i polisarresfen i Värnamo.Dessa platser skall utgöra en avdelning av häktet i . Detkommer emellerfid fortfarande att vara etf stort underskott på häkfesplatser isödra . På litet kan problemet fill en del lösas, bl. a.genom tillkomsten av ett nytt polishus i , som också skall innehållaetf allmänt häkte med 35 platser. Detta häkte beräknas kunna