prot · G60933 · 1982-12-31 00:00:00 — Låt sedan vara att man skall bedriva den i socialt acceptablaformer - och det tycker jag aft ASEA gör, precis som andra företag i def härsamhället. Ärdet någonting i företagsamheten som infe passar inom de sociala ramarna, då ärdef vi polifiker som skall se fill aft def kommer förändringar till stånd. Vifrån Hberal sida ställer alltså iipp bakom den företagsform som ASEArepresenterar. , AnL 105 (vpk): Def var ett alldeles utmärkt inlägg. svarar ju själv på den fråga han ställde - nämligen att han som liberal företräder de kommersiella intressena före den nationeUa självständighetens. För mig är det precis tvärtom. Deoffentligrättsliga villkoren för svenska medborgare anställda utomlands Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 18för reservationen av Svenssoii, 1982/83:5 Internafionellfsamarbete på råvaruområdet 1982/83:6 Export av farUgaprodukter 29§ De ofFentligrättsliga villkoren för svenska medborgare anställda utomlands betänkande 1982/83:2 om de offentligräftsligavillkoren för svenska medborgare anstäUda utomlands. AnL 106 (): I en freparfimofion, 1981/82:1523, tas de offentligräftsliga villkorenför svenska medborgare anställda utomlands upp till behandling. Utgångspunktenför motionärerna är det faktum att är ett av världens mestexportberoende länder. För att trygga det framfida svenska välståndet krävsenligt rnotionärerna ökad export med ökade marknadsandelar på våra gamlatradifionella marknader samfidigt som det krävs en systematisk bearbetning avnya potentiella marknader. I själva verket förutsätter återskapandet avbalansen i den sveiiska ekonomin kraffigt ökad export, gärna i kombination meden minskad import. Omvi i vårt land skall lyckas med en sådan poUtik avgörs av flera faktorer. Någrakan vi inte alls eller enbart marginellt påverka. Andra kan vi mer påtagligtutöva inflytande på. a. gäller det utformningen av vår egen De offentligrättsliga villkoren för svenska med borgareanställda utomlands lagstiftning.En del har förvisso gjorts på detta område, och mofionärerna pekar bl. a. påsatsningar på exporffrämjande åtgärder som har gjorts . Men på ett par områden har inga nämnvärda förändringarskett. Då tänker jag på exempelvis villkoren för de enskilda människorna inomexportindustrin - för exportförsäljare, resémontörer, tekniker - som vistasutanför landets gränser. Vi moderater menar att det behövs en genomgripandeöversyn av samfiiga lagar och regler som påverkar villkoren för dem som arbetarutomlands och genom sitt arbete posifivt verkar för att förbättra den svenskabytes- och betalningsbalansen. I vår reservafion ger vi moderater uttryck för denuppfattningen och menar att en sådan översyn bör komma tUl stånd. Enlämplig form för en sådan översyn bör kunna vara en interdeparfementalutredning med uppgift aft skyndsamt genomföra detta angelägna arbete.Visserligen har, som utskoftsmajorifeten påpekar, nya regler som rörbosätfningsbegreppet från införts i lagen om allmän försäkring,och dessa regler skapar förhoppningsvis på detta område den ökade klarhet somfråri flera håll har efterlysts. Def är bra. Men utskottet uttrycker samfidigtförhoppningen att regeringen på etf lämpligt sätt skall uppmärksammaytterligare problem som är förknippade med svenska medborgares anställningutomlands och hänvisar fill den arbetsgrupp som, enligt vad jag har inhämtatfrämst sysslai-med biståndsarbetarnas tjänstledighets- och meriffrågor. På något sätt är utskoffsmajorifefens uppfattning etfsorgligt vittnesbörd om hur defensivt man från utskottsmajoritefens sida ser pådessa frågor. Mot bakgrund av aUa de synpunkter som harframförts om behovet av en samlad översyn av dessa frågor och med,förhoppningsvis, insikt om landets absoluta behov av ökad export är detanmärkningsvärt att motionärernasyrknde i.nte,har vunnit alljnänf gehör, iutskottet.. Jag har inte för avsikt att göra def vid defhär tillfället, men jag skulle från flera områden kunna anföra exempel därgällande lagar och praxis direkt ellergenom bestämmelsernas inbördesmotstridighet indirekt skapar problem och starkt bidrar till osäkerhet ochoöverskådlighef för enskilda personer, företag och myndigheter. Detta, herrtalman, gäller 1982, då riksdag, regering, verk och myndigheter borde lägga nedall kraft på att få till stånd en lagstiftning samt en fillämpning av den sominte bara underlätfar exportarbefet i vidaste bemärkelse utan också aktivtstimulerar detsamma via en samlad harmonisering av lagar och regler iexportfrämjande syfte. Det finns säkert anledning för oss moderater att återkommai ämnet. Regeringen och dess företrädare här i kammaren borde ha skäl att i vårreservations anda senare återkomma med förslag fill . För den svenskaexportens utveckUng och därmed för det svenska välståndets tryggande voreförslag i denna riktning ytferiigt välkommna. Med det anförda yrkar jag bifall till denmoderata reservationen i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 2. AnL 107LARS ULANDER (s): Jag kan efter anförandekonstatera att jag inte behöver utnyttja mina fio minuter. Låt mig förstkonstatera att såväl utskottsmajoritefen som reservanterna anser att de problemsom kan vara förknippade med svenska medborgares anställning utomlands bör fäen snar lösning. Utskottet pekar i betänkandet pä att tidigare oklarheternär det gäller bosätfningsbegreppet, som spelar en mycket viktig roll isammanhanget, redan har undanröjts eller övervägs att undanröjas med anledningav de beslut som fattade i våras.- Jag utgår tillsammans med övriga iarbetsmarknadsutskottet ingående parfier från att,regeringen på lämpligt sättuppmärksammar de andra problem som kan uppstå i sammanhanget. Regeringen har f.ö. redan en arbetsgrupp, vilket berättade om, som fortlöpandeföljer utvecklingen på detta område, främst när det gäller svensk personal ibiståndsarbete. På det här viset bör problemen kunna få entillfredsställande lösning. Jag kan infe av de skäl som här haranfört finna anledning att man skall fUlsäfta en ny särskild utredning. Jag yrkar,herr talman, bifall till utskottets hemställan. De offetitiigrätts-liga viUkoren för svenska 'med borgareanställda utomlands AnL 108 (): Det är som säger ochutskoftsmajorifeten nämner, det finns en arbetsgrupp som studerar dessa problem. Eftersom själv omnämner denna grupp vill jag fråga honom vad gruppen egenfiigen har sysslat med . Def är utomordent ligt svårt aft få något som helst besked om vad denna grupp gör för att åstadkomma den eftersträvade anpassningen mellan olika lagar och författ ningar. Det lilla man kaii inhämta - fakfiskt efter ett visst besvär - är att gruppen har ägnat sig åt, precis som sade, att något studera biståndsarbetarnas tjänstledighetsfrägor och vissa meriteringsfrägor. Men dessa;bisfåndsarbetare, herr falman, utgör ju-bara en mycket liten del av de människor som befinner sig utomlands och som aktivt skall stimulera den svenska bytesbalansen. ' Vi reservanter anser aft def bör vara ett samfälltintresse; oavsett vem som sitter i kanslihuset, att verkligen fundera igenom omde olika delarna i den svenska lagsfiftningen fungerar i harmoni med varandra.Är def så aft de skilda begreppen när det gäller skaftelagstiftning,socialförsäkringslagsfiff-ning, valufaförordningar och folkbokföringsreglerverkar försvårande sinsemellan för enskilda och företag? Vår uppfattningär-aft det inte föreligger harmoni dem emellan. Jag vill fråga om han har någon informafionsom andra inte kunnat ta del av. På vilket sätt arbetar denria grtipp praktiskt i syfte aft åstadkomma denna harmonisering? De offentiigrätts-liga villkoren för svenska medborgareanställda utomlands AnL 109LARS ULANDER (s): Vad den grupp det här gäller arbetat medunder kan jag naturligtvis infe berätta om, därför att detborde kanske veta bättre. Men vad utskottet nu säger är attutskottet utgår ifrån aft regeringen på lämpligt sätt uppmärksammar eventuellaytterligare problem som är förknippade med svenska medborgares anställningutomlands. Det är etf uttalande från utskottet som väl ändå bör vara klarf ochtydligt. Jag tycker därför att det inte finns någon anledning, när def nu finnsen grupp som arbetar med dessa frågor, att det skall filisättas en utredningför detta ändamål. Det gäller här problem som vi - som säger -har ett samfällt intresse av aft lösa, och då bör man också se fill att delöses. AnL 110ANDERS HÖGMARK (m): Jag tror infe heller att def finns någonskillnad mellan grunduppfattning och min uppfattning om behovetav att på alla sätt se till att den lagsfiftning det här gäller ses över så på alla sätt sfimulerar enskilda personer och företag att jobba utomlands.Hittills har jag haft en stark känsla av aft def råder en defensiv inställning,nämligen att man skall lösa problemen om de dyker upp. Men efter så mångapåtryckningar och så många sammanställningar som har gjorts från olika håll ombehovet av en anpassning på defta område tycker jag aft det är märkligt attutskottet inte mot bakgrund av - precis som här säger - att viegenfiigen har etf samfällt intresse kunde ha gett till känna att denna samladeöversyn önskas. Jag skall gärna talaom för vad gruppen harsysslat med: Den har egenfiigen infe gjort någonting alls har jag inte kunnat erfara,men def hade kanske varit lyckligt för gruppen att något få vidga sittarbetsområde utöver biståndsarbetarnas problem och verkligen lösa en delproblem som svensk industri upplever som besvärande och som även deanställda inom svensk indusfri upplever som besvärande när de måst resa ut medfamilj och utföra etf tufft arbete ute på fältet för att klara det välstånd somvi lånar upp till. AnL 111 (): Om nu kan ge beskedet attarbetsgruppen inte har gjort någonting alls, kan vi väl ändå säga attutskottsmajoriteten har uppmanat regeringen aft se över dessa frågor och attutskottsmajoritefen har gjort det i form av ett mycket klart uttalande ibetänkandet. Därmed anser jag att vi har gjort mera än vad harlyckats med under de regeringar som har sutfit . AnL 112ANDERS HÖGMARK (m): Det finns många olika sätt att diskutera ochargumentera, varför man inte bör komma med pekpinnar. Men är finkänsligheten ikanslihuset så stor, förstår jag att man inte vågar komma med några pekpinnar -jag trodde att vi kunde agera i förhållande till kanslihuset med landets bästaför ögonen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan biföllsmed-225 röster mot 73 för reservafionen av m. fl. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 1982/83:4 omarbetsförmedling. AnL 113BENGT WITTBOM (m): Under 1970-falets sista är stod def alltmerklarf att de arbefsförmedlande -uppgifterna inom ramen för AMS verksamhet infeutvecklats på etf godtagbart sätt. Målet att med högsta prioritet placera dearbetssökande i arbete ute på den öppna marknaden fick, och får fortfarande ialltför stor utsträckning, stå tillbaka för ambitionen att hålla nere den öppnaarbetslösheten genom omfattande satsningar på bl. a. beredskapsarbeten.Arbetskraftens förändrade sammansättning och beteende ställer allt större kravpå effektiviteten i arbefsförmedlandet. En försämrad geografisk rörlighet genomatt t. ex. båda makarna förvärvsarbetar och andra ekonomiska och socialafaktorer av skilda slag har också resulterat i avsevärt större svårigheter attsnabbt placera de arbetslösa i nya arbeten. AMS måste; bl. a. mot den här bakgrunden, i ökadutsträckning inrikta sina resurser möt en effekfivisering och utbyggnad av dedirekt arbefsför-rnedlande uppgifterna. Den tillsatta utredningen föröversyn av AMS bör arbeta med målet att skapa en bättre fungerandearbetsmarknadspolifisk administrafion med prioritet för arbetsförmedlingen. Nyavägar måste sökas för aft bryta ned byråkratisk tröghet och etf starktcentraliserat beslutsfattande. Vägledande principer för en sådan omläggning avAMS organisation bör enligt moderata samlingsparfiets uppfattning vara attarbetsförmedlings-monopolet skall ses över inom ramen för de av Sverigeratificerade , vilka enligt vår uppfattning genom sinutformning och sitt innehåll ger väsentligt större handlingsfrihet förlagstiftaren riksdag än vad som framgått av den allmänna debatten, ochvad som framgår av utskottets majoritetsutlåfande. Särskilt bör därvid beaktassådana yrkesområden där arbetsförmedlingen visat sig ha svårt att uppfylla bådede arbetssökandes och arbetsgivarnas önskemål. En långtgående decentraliseringav besluten måste genomföras på regional och lokal nivå. En omläggning av arbetsförmedlingen enligt dessariktlinjer lämnar enligt vår uppfattning utrymme dels för en betydandeeffektivisering, dels för sänkta kostnader. Förutsättningar skapas också förförbättrade kontakter mellan arbetsgivare, arbetsförmedling och dearbetssökande. En bättre förmåga till anpassning fill föränderliga förhållandenpå lokala arbetsmarknader borde också lättare kunna uppnås. Detta skulle varaett väsentligt bidrag till att sänka def genomsnittliga antaletersättningsdagar per arbetslös och därmed också minska samhällets kostnader,vilket är ytferiigt vikfigt i def ansträngda budgetläget. I utskottets betänkande behandlas också tre enskildamotioner av moderata ledamöter. Dessa är skrivna utifrån i stort sett sammautgångspunkter som vår partimotion och har naturHgtvis också fill syfte attgenom en förändring av organisafionsformer och huvudmannaskap för arbefsförmedlandetförbättra och effektivisera arbetsförmedlingsarbetet. Motionsyrkandena, somutskottet i och för sig avvisar, bör självfallet behandlas inom ramen för denutredning som moderata samlingspartiet förordar i reservafion 1. Utskottets utlåtande över mofionerna andas enligt vårmening ensidighet och kanske också ovilja att med en öppen attityd gripa sig ande problem som utan tvivel byggts in i vår arbetsmarknadspolifiska ocharbefsförmedlande administrafion under 1970-talef. Utskottets majoritet taregenfiigen infe upp de problem som ligger fill grund för vår partimotion. Istället slår man utan minsta tvekan fast att det inte finns någravariationsmöjligheter för arbetsförmedlingslagstiftningen inom ramen för detidigare nämnda . Detta tycker vi, herr talman, är en märkliginställning, sett från den synpunkten att vi under såväl hög- somlågkonjunktur kunnat konstatera aft vår nuvarande organisafion av arbetsförmedlingeninte kunnat motsvara de krav som både arbetssökande och arbetsgivare ställer.Arbetsförmedlingen har t. ex. trots omorganisation och försök tilleffektiviseringar infe klarat av att förse företagen medyrkesutbildad arbetskraft under den senaste högkonjunkturen, som vivet att människor med yrkeskunskaper gick arbetslösa. Kritiken från enskildaarbetsgivare vad gäller personkontakterna med arbetsförmedlarna och ocksåarbetsförmedlingarnas effektivitet är fortfarande stark. . Herr falman! Undersenare år har man dock kunnat upptäcka en något större öppenhet i den allmännadebatten kring de problem som en alltför trög och byråkratiserad AMS inneburit.Tyvärr finns det ingenting av detta i majoritetens skrivning. Under föregåendeår tillsattes på uttryckliga önskan en översynsutredning av AMS.Utredningen har enligt nuvarande direkfiv en omfattande uppgift, och det ärmånga som hyser stora förhoppningarom vad utredningen skall kunna åstadkomma.Från moderata samlingspartiets sida hoppas vi självfallet också attutredningens slutresultat skall komma att innebära väsentliga förändringar inomAMS, med nya organisationsformer, som innebär en väsentlig förbättring aveffektiviteten. Men vi har svart att förstå hur utredningen på ett seriöst ochgrundligt sätt skall kunna gripa sig an sin uppgift, utan att nödvändigagrundfakta utreds. De absolutvikfigaste av nödvändiga grundfakta måste enligt vår uppfattning vara attfastställa vilken rörelsefrihet och handlingsfrihet för olika tänkbaraorganisationsförändringar och organisationsformer som finns inom ramen för deILO-konventioner som har skrivit under. Hur skall utredningen annarskunna fa fill vara de möjligheter till organisations- ochhuvudmannaskapsförändringar för att förbättra effektiviteten iarbetsför-medlingsarbefet till gagn för både företag och enskilda människor somfinns att tillgå? Hur skall man kunna föreslå nödvändiga förändririgar inomarbetsförmedlingslagstiftningen? Hur skall man över huvud taget kunna fullgörasin uppgift med hänsyn fill kraven från arbetsmarknaden och inte minst medhänsyn till det ansträngda stafsfinansiella läget? Med det sagda vill jag yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 som är fogade till utskottets betänkande. AnL 114LARS-OVE (vpk): Den som söker ett arbete får ofta höraatt det inte är någon idé aft gå fill arbetsförmedlingen därför att det intefinns några jobb. Visa dig själv på styva linan! Sök jobb själv! Gä direkt tillarbetsgivaren! - Så lyder råden från många. Def kan naturligtvis gå bra,framför allt för dem som har mycket bra kunskaper- för dem som har lyckats häri livet, som det heter. Men för def stora flertalet, för de vanligamänniskorna, är dessa råd rena hånet. Det gäller framför allt i fider med högarbetslöshet, när samhällssystemet inte förmår ge alla etf arbete. Dennainriktning är ju privatmänniskans syn. Det är den egoistiska vägen. Denna synär framför allt inriktad på den starkes rätt. Det är en i grunden djuptreaktionär väg som saluförs, inte minst från Arbetsgivareföreningenspropagandaenhef. Några av initiafiv andas just denna syn. Arbetsförmedlingarna har , som jag ser det, intetillräcklig status. Genom deras roll, genom att de inte har arbeten att erbjudaoch genom att de som förmedlar inte har makt och befogenhet aft placeraarbetskraft, blir gör-def-själv-kampanjerna ett slag mot arbetsförmedlingensuppgifter. Tilltron fill arbetsförmedlingen minskar. Vi har i vpk-motionen pekat på framför allt tvä fall därarbetsförmedlingen skulle spela en mycket posifiv roll men där man harmisslyckats kapitalf. Det ena fallet gäller strävan att få ut kvinnorna påarbetsmarknaden. De präglas fortfarande av könsmönstref i detta samhälle ochvill inte ta jobb på nya områden. Det andra fallet gäller de handikappade, ochman har infe heller fått ut dem på arbetsmarknaden. Där gäller deftillämpningen av främjandelagen. Detta är också en fråga om att arbetsgivarna har rätt attfritt avgöra vem som skall anställas. I prakfiken har varken fackförening ellerarbetsförmedling något som helst inflytande över detta. Varkenmedbestämmandelagen eller de avtal som finns, främst inom den privatasektorn, ger fackföreningen något reellt infiytande. När utskottet i sinmotivering för avslag på vpk:s krav på obligatorisk arbetsförmedling hänvisartill att medbestämmandet ger inflytande, talar man med dubbla tungor.Utskottets Ni"33 ledamöter säger aftmedbestämmandelagen är något aft gripa tag i, och i Onsdagenden nästa stund avstyrker sammautskoftsledamöter vpk:s förslag att bredda de 24november 1982 fackliga organisafionernas inflytande, så att de har någotmedel i sin hand. --------------------- Behandlingen av medbestämmandelagen om i denna kammare kommer attvisa detta. Arbetsköparna vill ju ha de bästa. De vill ha toppkraffer,som skall slitas ut . Def gäller framför allt inom industrin. Manklagar över att def inte finns arbetskraft inom den offenfiiga sektorn somkonkurrerar. Vi.skall emellerfid komma ihåg och slå fast att många söker jobbinom industrin utan att få något. Det handlar i realiteten om en utsortering -de är inte bra nog, inte fillräckligt dugliga. Vpk anser att def måste vara samhället och de fackligaorganisationerna som avgör vem som skall ha ett bestämt arbete. En obligatoriskarbetsförmedling kan omöjliggöra för arbetsköparna att i tider av arbetslöshetvälja och vraka bland de arbetssökande, aft plocka ut de bästa och på defsättet skapa ett A- och ett B-lag på arbetsmarknaden. När man tillämpar deftasätt att välja och vraka är det dessutom lätt för arbetssökande att komma in iyrkesförbud. Man ser till att vissa personer är svartlistade. Genomregistreringar på tidigare arbetsplatser o. d. ser man till att man har enåsiktsregistrering. Med en obligatorisk arbetsförmedling skulle ingen råka utför något sådant. Def är viktigt aft genomföra en obligatoriskarbetsförmedling framför allt under sådana konjunkturer som vi häri dag. Men denuvarande förhållandena beror ju inte bara på konjunkturen - vi har ju ocksåen strukturell arbetslöshet. Då måste arbetsförmedlingen ta på sig etf aktivtansvar och se fill att de som söker arbete får arbete på ett rättvist sätt -att man inte plockar ut de bästa. Arbetsmarknadsministern har ju sagt att delångtidsarbetslösa och de som är utförsäkrade eller på väg aft bli utförsäkradeskall få förtur till beredskapsarbete. Defta ger bara en liten vink om. vad enobligatorisk arbetsförmedling skulle kunna göra för nytta, nämligen se fill attingen bUr utförsäkrad, att alla får arbete i någorlunda jämn ström.Målsättningen måste vara arbete åt alla. Men en obligatorisk arbetsförmedlingskulle ändå kunna göra det litet lindrigare för dem som står utanförarbetsmarknaden. Def gäller alltså för den obligatoriska arbetsförmedlingen attanvisa etf arbete. Vederbörande skall vara lämplig för jobbet och ha deerforderliga kvalifikationerna. Arbetsgivaren skall inte ha rätt att avvisa densökande. Däremot anser vi att fackföreningen, med de befogenheter som denskulle ha enligt våra förslag, skulle kunna se fill - kanske bl. a. genomvetorätt - att anvisningar fill anställningar sker på lämpligt sätt. Med det anförda, herr talman, yrkarjag bifall fill reservafionen 3, som är fogad till utskottets betänkande. AnL 115LARS ULANDER (s): De motioner som ligger fill grund för detbetänkande som vi nu behandlar innehåller ett antal yrkanden som i hög grad ärparfiskiljande. Mofionerna från har etf gemensamt, nämligenatt man med olika argument försöker få att fatta beslut om enprivatisering av arbetsförmedlingarna. Argumenten är litet olika - alltifrån den moderatapartimotionen 2054, som kräver en översyn inom ramen för de av Sverigeratificerade , till mer direkta krav på attprivat arbetsförmedling skall fillåtas och att sådana arbetsförmedlingar skallverka jämsides med de offentliga. Man kan konstatera aft det finns två klarauppfattningar i dessa frågor. hymlar inte med sin uppfattning:Privatisera, även om det skulle slå hårt mot dem som är i behov av service ochhjälp från dessa vikfiga serviceorgan! Klarf är att en arbefsförmedlingsorganisation sommoderaterna förespråkar snabbt skulle tvinga fram två arbetsmarknader. Aftmoderaterna inte skulle ha något emot detta är kanske infe världens störstaavslöjande. Avslöjande däremot är krifiken från moteffekfiviteten och verksamheten på arbetsförmedlingarna. som vihar haft olika borgerliga regeringar har arbetsförmedlingarna varit i strykklass.Faktum är .att trots ständigt ökad arbetslöshet och ökade arbetsuppgifter förarbetsförmedlingarna har viljan hos de borgerliga partierna att gearbetsförmedlingarna personalla resurser varit milt sagt dålig. Sedan kan mansom i reservationen nr 1 skylla på att effektiviteten är låg. Är detta enfortsättning på den förtalskampanj mot de anställda på arbetsförmedlingarna somstartades av en av den orsaken känd riksdagskandidat under valrörelsen? Folkparfiet och har inte ställt sig bakom moderaternasreservafioner, utan de har ställt sig bakom skrivningarna i betänkandet, ochdet är bra. Men en liten brasklapp har man ändå ansett sig ha anledning aftkomma med. Man beklagar aft arbetsförmedlingsutredningen inte har fåttfullfölja sitt arbete. Varför beklagar man det? Dén utredningen fanns det ingenanledning aft fillsäfta, och därför är det etf naturligt skeende med hänsynfill valresultatet att den inte fortsätter. En utredning tillsätts om man harför avsikt att ändra rådande förhållanden, och då i bestämd riktning. Så var jufallet med denna utredning. Riktningen var, som alla vet, för ett ökat privatinslag i arbefsförmedlandet. Reservation 3 från vpk far upp en gammal bekant, nämligenobligatorisk arbetsförmedling. Ingen utanför vpk ställer upp för detta krav.Tvärtom anser t. ex. den fackliga rörelsen aft inflytandet överpersonalpolitiken skall tillkomma de fackliga organisationerna. -Herr talman!