prot · G609138 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag tror att detär bra för , om han slipper försöka förklara vilka människordet är som genom vpk:s förslag hade måst friställas. Det finns inga som helstmöjligheter att klara en sådan begränsning av försvarskostnaderna som vpkföreslagit utan att mycket snart friställa en hel del av dem som äranställda inom det militära försvaret. Det förslag om värnpliktsförmåner som för medför en ytterligare kostnad för försvaret på ca 200 miljoner.Utskottet har enhälligtbeslutat begränsa sig till de i betänkandet föreslagna värnpliktsförmånerna,men jag vill säga att även vi i utskottet är medvetna om att de värnpliktigaönskar högre förmånsbelopp än de som utskottet föreslår. Sedan ondgjorde sig också över att.mansatsar pengar på ett . Man måste ju se till, att man i ettvärnpliktsförsvar också har fillgång fill vapen som upplevs som farliga förfienden. Jag vill här passa på att dementera en hel del av dekostnadsuppgifter som har förekommit om JAS. JAS kostnader under det här sekletberäknas bli av bruttonationalprodukten och av statens utgifter.Det är de våldsamma kostnader som JAS kommer att innebära för det svenskasamhället, men planet kommer enligt alla andra partier i att vara enväsentlig tillgång för ett balanserat svenskt försvar. Även om inte tycker om det kommer jagatt hävda - nu och - att för tilltron till vårt försvarsfredsbevarande förmåga och till allvaret i vår alliansfria politik, syftandetill neutralitet i krig, måste vårt försvar och våra värnpliktiga ha tillgångtill tidsenliga vapen som upplevs som farliga för fienden. Fienden måste kännaatt det är en påtaglig risk att anfalla vårt land. Vi i försvarsutskottet måsteständigt göra en avvägning inom begränsade försvarskostnader när det gällerpengar till personal, till värnpliktiga och till materiel. Med den förklaringen ber jag att få yrka bifall tillutskottets enhälliga hemställan. Förbättrade förmåner åt värnpliktiga m. fl. 117OSWALD (vpk); Det är ganska kufiskt att vi här heltplötsligt får en försvarsdebatt. Varför gick inte Per upp och tog dehär replikerna när jag hade haft mitt huvudanförande ? Då satt PerPetersson lugn och stilla borta i sin bänk och sade inte ett knäpp. Det ärverkligen egendomligt. Men jag tänker inte ta upp någon försvarsdebatt med PerPetersson. Det anser jag vara fullständigt meningslöst, för när det gällersynen på försvaret och dess utveckling är Per närmast att betraktasom ett fossil. Det är ju inte värnpliktsförsvaret som skall ha JAS, utandet är en krigsmaskin som är avsedd för yrkesfolk med lång utbildning. Det ärverkligen ett yrkesmilitärt system och inte alls någonting som har medvärnpliktsförsvaret att göra. Den kopplingen skall vi över huvud taget integöra. Också den avskräckande effekten av JAS diskuteras inte bara här av migoch andra utan också på många håll inom det militära systemet, vilket inte ärnågon hemlighet. Det tycker jag är viktigt att komma ihåg. När det gäller kostnaderna kan vi ju lägga till allt sominte har redovisats och allt som finns redovisat i regeringens proposition meddevalveringseffekter, dollarkurser, extra kostnader inom FMV, extraforskningskostnader osv. Då kommer vi upp i helt andra siffror än de som harredovisats officiellt. Nr 138 Anf. 118 PER (); Onsdaeen den Herr talman! Jag hör att kommer upp i sitt vanliga 4 mai 1983 tonläge när han skall föraförsvarsdebatt. Om inte jag stiger upp i en debatt och diskuterar med honom utan överlåter det till andra, dåkryper jag undan. Vissatrafiknolitis " finns också andra i försvarsutskottet som ärintresserade av att ka fråpor debattera, även med OswaldSöderqvist. Jag beklagar verkligen att inte inseratt i vårt militära försvar har vi personal med längre utbildning som sköter demera kvalificerade vapnen och värnpliktiga som stöder dem och har tillgång tillsina vapen. För att allt det här skall fungera måste vi ha tidsenlig materielsom upplevs som farlig för fienden. 119 (vpk); Jag bara konstaterar att det inte var någonfrån försvarsutskottet som över huvud taget gick i replik med mig . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1, 3. Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 14 § Vissa trafikpolitiska frågor Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /83; 19 om vissa trafikpolitiska frågor. 120 (): Trafikpolitiken skall medverka till att gemedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Ja, så stårdet trafikpolitiska beslut, som vi tog i nästan fullständigenighet i riksdag. Vår grundläggande enighet om trafikpolitikensutformning manifesteras också av det förhållandet att några reservationer intefinns till trafikutskottets betänkande nr 19 om trafikpolitiken, som vi nuskall behandla och diskutera. I några särskilda yttranden drar vi från moderat sida dockfram några synpunkter som vi vill ha beaktade, och jag skall i detta sammanhangi största korthet ge en resumé över vår moderata hållning till skilda delar avtrafikpolifiken. Valet av transportmedel bör styras av vad som ärföretagsekonomiskt 180 effektivt. Effektivitet och service främjas genom att trafikmedel och trafikföretagarbetar i fri konkurrens inom de av samhället fastlagda Nr 138 ramarna.En sådan fri konkurrens kan emellertid inte ge bästa resultat, dvs. billigastemöjliga transportarbete av hög kvalitet, om samhället ingriper med 4 mp,; i Q03 detaljregleringarav olika slag. Vi kräver från moderat sida en ständig översynav byråkratin inom transportväsendet, dvs. största möjliga avregle- w- , j-, , ""S- ka frågor En viktigförutsättning för ett väl fungerande samhälle är ett rikt förgrenat vägnät medgod bärighet, säkerhet och framkomhghet. Det är därför nödvändigt att drift ochunderhåll liksom nybyggande inom det svenska vägväsendet hålls på en hög nivå.Vid resursfördelningarna skall trafikströmmarnas storlek i högre grad änsysselsättningsaspekter eller regionalpolitiska synsätt vara avgörande. I entid av begränsade statliga ekonomiska resurser anser vi moderater attlånefinansiering på den öppna marknaden för bro- och vägbyggen bör tillgripasoch i tillämpliga fall finansieras genom avgifter, s. k. vägtullar. Bilen är vårt viktigaste transportmedel för såväl person-som godstransporter. Åtta av tio svenskar har tillgång till bil. Åtta av tioresor sker med bil. Bilindustrin i spelar en avgörande roll försysselsättningen inom landet - den ger arbete åt 380 000 personer - och förSveriges exportan-strängningar. Av dessa och många andra orsaker är detnödvändigt att samhällets beslutsfattare intar en positiv hållning tillbilismen. Vi moderater gör det. Vi hävdar att man måste ha en samlad bilpolitikoch att en sådan skulle kunna etableras om ett departement och en minister, förslagsviskommunikationsministern, finge det övergripande ansvaret för olika ställningstagandensom direkt berör bilismen och bilbranschen. Den mänskliga faktorn är orsak till de flestatrafikolyckorna - nästan aldrig rör det sig om materialfel. Vägledande förtrafiksäkerhetsarbetet måste vara ökad utbildning och ökad information, mindreförbud, färre begränsningar och restriktioner. kommer järnvägspolitiken upp i kammaren, fidigarehar vi debatterat sjöfart, flyg, post och tele, och jag begränsar mig på dessaområden till kortfattade preciseringar. Järnvägsnätet har stor betydelse för Sverigestrafikförsörjning, och vi är från moderat sida angelägna att se statensjärnvägar fungera friktionsfritt inom transportarbetet i landet. Sjöfarten, ensvensk basnäring, måste ges sådana existensförhållanden att den kan konkurrerapå lika villkor. Men statlig subventionering kan inte vara rätt medel för attnå det målet. och monopolskyddade områden börhållas inom ett minimum, så att medborgarna snabbare och billigare kan blidelaktiga av den gynnsamma tekniska utvecklingen inom dessa områden. Flyget spelar en viktig roll för kommunikationerna i ettland som vårt, med dess geografiska utbredning. Folkflyget kan befästas genomett väl förgrenat, tätt trafikerat, prisdifferentierat primär- ochsekundärflygnät. några ord om det viktiga 1979 årstrafikpolitiska beslut. Ambitionerna var höga - det utläser man lätt. Insikten om den framtida ekonomiska situationen var otillräcklig. Otillfredsställelsen växer på alla 181 håll, och det är inte sannolikt att detta trafikpolitiskabeslut får lika lång giltighetstid som det förra, , dvs. Vi vill från moderat sida att utvärderingar ochomprövningar på delområde efter delområde påbörjas, och vi menar därmedparlamentariskt etablerade kommittéer och inte budgetmässiga korrigeringar. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 121KURT (); I trafikutskottets betänkande nr 19 behandlasett antal motioner som rör olika trafikpolitiska frågor. a. har frånmoderat håll väckts en utskottsgruppsmotion, i vilken man kräver långtgåendeförändringar i riktlinjerna för trafikpolitiken. Det är med stor tillfredsställelse jag kan konstatera attmoderata samlingspartiet under utskottsbehandlingen på alla punkter harfrånträtt sina krav. Det är således ett enhälligt utskott som avstyrkermoderaternas krav -gör det själva - och det innebär att deriktlinjer för den statliga trafikpolifiken som fastställdes fortfarandehar en bred uppslutning i kamfnaren. Man har också från moderat sida krävt en uppluckring avkollektivtrafiken på länsnivå. Man har t. o. m. krävt att en reform, som ärinuinte trätt i kraft i samtliga län, skall utvärderas. Även på den punktenkonstaterar jag med tillfredsställelse att har frånträtt sina krav. Bilismens roll i trafikpolitiken behandlas i ett flertalmotioner. Moderata samlingspartiet presenterar en mycket omfattande motion, därman ger uttryck för stor bilvänlighet. Låt mig slå fast att bilen är det bästa transportmedletför många. Främst gäller det för dem som bor i glesbygderna, där ofta ingetannat alternativ finns. Bilen svarar för en mycket stor del av transportarbeteti vårt land och har spelat eri mycket viktig roll för den industriellautvecklingen. I de större tätorterna, speciellt i de centrala delarna,har naturligtvis den ökade bilismen lett till svåra problem ur bullersynpunkt,och vi har även avgasproblem. Det är nödvändigt att man försöker komma tillrätta med dessa problem. sade i sitt inlägg att ärpositiva till bilismen. Men om man ser på vad som hände vi hadeborgerlig majoritet, då i stor utsträckning medverkade i regeringsställning,kan man verkligen ifrågasätta den bilvänlighet här gjorde anspråkpå för moderata samlingspartiets räkning. Jag skall bara kortfattat, herrtalman, peka på vad som hände när det gällde bilismen. Bl.a. genomfördes följande skattehöjningar av de borgerliga regeringarna.Bensinskatten höjdes vid fem tillfällen, per liter.Kilometerskatten höjdes . Momsen höjdes vid två tillfällen.Fordonsskatten höjdes . Bilförmåner belades med arbetsgivaravgifter.Avdragsrätten för den första tusenlappen av kostnader- na förarbetsresor togs bort. Andra kostnader som drabbat bilismen är förkortadkredittid vid avbetalningsköp. Även det höjda diskontot har naturligtvisdrabbat bilismen. Därför tycker jag det klingar en aning falskt när moderatasamlingspartiet i en stort upplagd motion vill göra gällande att det är detpartiet som är bilvänligt och att alla övriga partier i riksdag ärbilfientliga. Även på den här punkten har emellertid underutskottsbehandlingen moderata samlingspartiet frånträtt sina krav i motionen,och det uppskattar vi. Även i det här avseendet är utskottet alltså enigt. Låt mig slutligen nämna något om de tekniska krav ochbestämmelser om avgasrening m. m. som tas upp i ett flertal motioner. Som jag sade skapar bilismen i de centrala delarna av vårastorstäder emissionsproblem. Det är självfallet nödvändigt att alla åtgärdervidtas för att lösa de problemen.- Därför skall även fortsättningsvis iinternationella fora kräva att man vidtar åtgärder för att komma till rättamed de här problemen. Men vi kan i inte ensidigt införa regler somspeciellt hårt drabbar svensk bilindustri. På den punkten är utskottet ocksåenigt. Det är vår förhoppning att skall ha framgång i deinternationella diskussioner som försiggår samt få till stånd enhetligabestämmelser om bättre avgasrening m. m. och att vi kan genomföra dem samtidigti . är en del av , och kan alltså inte ställa sig vid sidanom - det skulle drabba de svenska bilisterna, det skulle kunna få förödandekonsekvenser för svensk bilindustri. Även på den punkten är det medtillfredsställelse jag konstaterar att ett enigt utskott står bakomuttalandena. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tilltrafikutskottets hemställan i betänkande nr 19. 122ROLF CLARKSON (m) replik: Jag är överraskad av den moderata, lågmäldadebatton som utskottets ordförande anslår här . Jag är också överraskadav att han tolkat den moderata attityden under utskottsbehandlingen så, att vihar givit upp kraven och önskemålen i våra motioner och böjt oss för enutskottsmajoritets synsätt. I själva verket är det så- det står klart för var och ensom läser betänkandet - att vi på alla avgörande punkter fått våra kravtillgodosedda genom positiva skrivningar i betänkandet. Vi har därför avståttfrån att för reserverandets egen skull avge reservationer. När fortsatte sitt svaromål på min exposéöver hållning i trafikpolitiken, gav han uttryck förvad vi själva tycker är rimliga och moderata önskemål, t. ex. när det gällerbilismens särställning. Innan jag går över till frågan om bilismen vill jag sägaatt länstrafikreformen, som också omnämnde, visserligen inte ärfullt genomförd, men den har ändå redan i de regioner där den är genomfördvisat sig ha negativa konsekvenser, som man måste hålla ögonen på. Vi kommerinte att släppa taget om den delen. Jag har inte påstått att alla övriga partier i motsatstill är bilfientliga. Jag håller med utskottets ordförande om attde flesta partier i utskottet har en positiv syn på bilismens roll i vårtsamhälle. Men jag konstaterar att inget annat parti än har kostatpå sig mödan att skriva en särskild motion om bilismens roll i samhället. Beskyllningarna mot oss moderater för att vi under deborgerliga regeringsåren skulle ha medverkat till ett otal skattehöjningar förbilismen i olika avseenden är delvis riktiga men delvis också överdrivna. skattehöjningar var helt enkelt anpassade till den stigande prisnivån ilandet, andra var energipolitiskt betingade och andra åter var fotade påolyckliga socialdemokratiska förslag här i kammaren. Jag tänker då på detaxerings-mässiga avdragsrättigheterna vad gäller bilresor till och frånarbetsplatsen. Om jag minns rätt var i och BengtSilfverstrand - våra mångfrestande motionärer - framme. 123 () replik: Jag skall fatta mig mycket kort. I den härdebatten och under utskottsbehandlingen har jag med tillfredsställelse noteratatt har avstått från att yrka bifall till sina motioner. Det är braatt vi i en positiv anda kan ge uttryck för en gemensam syn i dessa viktigafrågor. I olika sammanhang har man frånmoderata samlingspartiet angripit trafikpolitiska beslut. I sin motionom länstrafikreformen angriper man länshuvudmänneri för att ha en alltförlångtgående kollektiv trafikservice. Och i sin motion om bilismen gör mangällande att moderata samlingspartiet är det parti som står på bilismens sida.I alla mina tidigare exempel har jag visat att i gärning inte harstått på bilismens sida. Men det är bra att vi nu är överens i dessa frågor,och därför tycker jag inte det finns anledning att ytterligare förlängadebatten. 124SVEN (vpk): Jag vet att många gärna ser att debatternahär i kammaren inte drar ut långt in . På sätt och vis är det litetorättvist. Om behandlingen av ett ärende förläggs till förmiddagen, får manuttömma sitt hjärtas mening, medan många andra kanske går ut och solar sig iKungsträdgården. Men om man skall hålla ett anförande , då blir manuppvaktad med uppmaningen att för allt i världen inte förlänga debatten. Jag ärinte mer än människa och tar alltså intryck av sådana påtryckningar. Därförskall jag dra ned tiden för mitt anförande, även om jag hade önskat få tillstånd en trafikpolitisk debatt. Jag vill gärna kommentera de moderata attackerna på 1979års trafikpolitiska beslut och på kollektivtrafiken liksom deras krav pågynnsammare villkor för bilismen. Det är inte så bagatellartat. Läser manmotionerna och tar tid på sig och analyserar dem, finner man att det finns enklar indikering på att man vill kampanjera emot trafikpolitiskabeslut, som trots sina brister och begränsningar ändå innebar en vissförnyelse. Man försökte nämligen bryta med sektorstänkandet i trafikfrågan ochhävdade att trafiken politiskt sett borde utformas så att målen förnäringspolitiken, miljöpolitiken samt sysselsättnings- och regionalpolitikenskulle kunna uppnås. hade vi lutat oss mot trafikpolitiskabeslut, som innebar just en sådan satsning på de fria marknadskrafterna sommoderaterna nu förordar. Varje trafikgren, sade man, skulle då bära sina egnakostnader. Den fria etableringen och konkurrensen skulle uppmuntras. Visstkänner man igen sig när det gäller dessa tongångar och dessliberaliseringsvåg, när man tar del av olika förslag ochsynpunkter på trafikpolitiken. I de allmänna attacker mot den gemensamma sektorn som vihar vant oss vid från högerhåll innefattas nu också trafikverksamheten isamhället. Det råder inget tvivel om att man är ute efter att försökaåstadkomma en privatisering. Man anser att det samhällsekonomiskabetraktelsesättet är felaktigt. Man ifrågasätter planeringsverksamheten ochkräver sänkta anslag till kollektivtrafiken - det är tydligt - samt minskatturantal och sänkt standard. I stället kräver man privatisering ochifrågasätter över huvud taget samhällets planering. Man tycks inte allsacceptera att trafiken har en social funktion, som skulle upphöra förde storafolklagren om inte samhället kände ansvar även ekonomiskt. Jag har haft tillfälle att studera förhållandena iglesbygderna. Jag behöver bara erinra om hur taxi f. n. finansieras. Iglesbygderna är taxi en företeelse. Taxi tillfredsställer kommunalabehov och finansierar därigenom sin verksamhet. Detta är bara ett exempel påhur integrerad samhällets sociala verksamhet är med trafikverksamheten. Jag har tittat i en del tidningar med anledning bilen stannar . Jag har lagt märke till att moderataföreträdare i trafikutskottet på en mässa i sade att all kollektivtrafikbör bära sina egna kostnader. Min kommentar blir: Då skulle det blidyrt för de många billösa, t. ex. pensionärerna, ute i bygderna, närmoderaterna tar makten och genomför en sådan ordning. En annan lika auktoritativ representant för partietföreslog att man skulle såsom recept för att påverka politiken "plockabort de politiker som är negativa till bilismen". Detta var kanskepopulistiskt just vid det tillfället, men det är knappast någon särskiltrekommendabel väg när det gäller att demokratiskt diskutera hur trafikpolitikenskall utformas. Visst har bilen positiv betydelse för många människor. Mentrafikpolitikens dilemma ligger ändå just i det förhållandet att bilen, somför den enskilde och för det enskilda hushållet kan ha många fördelaktigakvaliteter, får allt påtagligare negativa effekter när den förekommer imångfald -negativa inte bara för de billösa utan även för hela samhället. Vi kan inte förringa de många sociala problem som följermed en svällande bilism. Det är ett dyrt energi-och resursslöseri, när människoråker en och en i bil till och från arbetet eller till service eller frånservice. tycks emellertid odla föreställningen attbilen är missgynnad i . Förhållandet är det motsatta, och bilindustrin har gynnats på olika sätt. Oavsett vem som haft denpolitiska Nr 138 makten i landet har en tillväxt avbilismen ansetts främja viktiga Onsdaeenden politiska mål som högsysselsättning, ekonomisk tillväxt, handel och export. 4 mai 1983 Antalet bilar har gång på gånganvänts som mätare och bevis på hög Vissa trafiknolitis- verkligheten är det bilismenoch bilindustrin som i hög grad har fått styra 1 fj-Agor utvecklingen. Genom den ökaderörlighet som bilismen åstadkommer har ocksåstrukturrationalisering och stordrift möjliggjorts, liksom centralisering. Ochhela strukturen i samhället har anpassats till bilismen. Det gäller vägar,byggande, boende, service - ja, hela livsmönstret. Men det här är en utvecklingsom har slagit över och medfört betydande samhällskostnader. har vi kunnat notera ett minskatkollektivresande, försämrad miljö i form av buller, luftföroreningar ochförsurning, många trafikolyckor, stora kostnader för sjukvård ochrehabilitering. Och boendestrukturen har blivit oekonomisk med långa resor tilloch från arbetet eller servicen. Man kan inte få en rättvisande bild av bilismen, om maninte ser på de här konsekvenserna. Enligt min uppfattning bör man ha enplanering av bilismen och inte, som det mest har varit, enplanering/ör bilismen. Vi har också från vårt partis hållföreslagit att bilens framtida roll skulle utredas, och vi skall återkomma tillden frågan. Till slut bara några ord om det som här också har berörts,nämligen bestämmelserna om avgasrening på bilar. Eftersom bilavgaserna svararför huvuddelen av luftföroreningarna i tätorter och i hög grad bidrar tillförsurningen och därmed har blivit ett av våra svåraste miljöproblem, finns deti vårt land liksom internationellt en strävan och ett arbete med de härfrågorna. I den internationella diskussionen avvisar bilindustrin skärpta kravpå avgasrening. I korthet har mera generösa villkor för avgasreningän t. ex. . Den ambitionsnivå som vi har i är något högre än EG:s,och bilindustrin avvisar skärpta krav på avgasrening. Även här är då i farten och hakar på ochanvänder varningar och hot i sin motion. Om inte avskaffar vad mankallar särbestämmelserna och anpassar sig till EG, kan det leda tilldiskriminerande åtgärder mot svenska biltillverkare. Men att svenska bilar,anpassade till de betydligt mer skärpta kraven på USA-marknaden, t. o. m.blivit en försäljningsframgång, vill man inte nämna. Framstår det inte som ganska klart att just den mindreavgasutsläppande bilen, den som har bättre avgasrening och som är meramiljövänlig, kan bli ett verkligt framgångsrikt säljargument i dåmiljömedvetandet växer bland människorna världen över? Med det här avkortade inlägget yrkar jag, herr talman,bifall till utskottets hemställan. 125ROLF CLARKSON (m) replik: Jag ger gärna rätt i hansmisstankar att vi från moderat sida är kritiska till det utfall som 1979 årstrafikpolitiska beslut på vissa områden redan har fått. Vi tycker inte attviskall behöva försvara oss när vi säger att det gäller att så fort som möjligtanpassa ett så betydelsefullt beslut som detta till verkligheten. Vi skall diskutera järnvägstrafiken och SJ;s rolli svensk transportpolitik. Vi vet redan att ett av de utmärkande dragen för1979 års trafikpolitiska beslut var dess järnvägsvänlighet. Och ändå går dettaföretag med stigande förluster. Det tyder i sig självfallet på att 1979 årstrafikpolitiska beslut i detta avseende inte har varit lyckosamt. Det finns också andra punkter beslut som vitycker att man skall försöka rätta till. Så är det med den saken. När jag talade om bilismens roll i samhället med KurtHugosson, sade jag att de flesta partierna i utskottet uppenbarligen varpositiva till bilismens roll i svensk transportpolitik. Men jag kan efter SvenHenricssons inlägg utan vidare säga att vpk är klart bilfientligt. Manuttrycker sig på punkt efter punkt starkt kritiskt till den roll som bilismenhar hos oss. Man säger att bilismen har gynnats framför alla andratransportsystem. Det är inte sant. Det är i själva verket en följd avmedborgarnas fria val, som sedan har ställt ökade krav på samhället för attbilismen skall kunna utvecklas i den takt som medborgarna själva vill. När vi kommer in på exemplet avgasrening vill jag säga attdet inte är riktigt att införa specialbestämmelser för avgasrening på svenskabilar.