prot · G609100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag tycker alltså att en effektivlärlingsutbildning är det bästa sättet att uppnå det resultat som vi gemensamteftersträvar. Jag vill upprepa än en gång att jag iintervjun och här i svaret klart har understrukit att om sådana försök skallgöras, så bestämmer arbetsmarknadens parter formerna. Det är de parterna somavgör om det skall bli något försök och hur det i så fall skall utformas. Ominte arbetsmarknadens parter finner något intresse för detta, faller ju helafrågan. Och ärdet inte mer att diskutera när det gäller den frågan, eftersom detta är ettområde som tillhör arbetsmarknadens parter. 23 (): Jag måste återkomma igen - jag tror nämligenatt det vore bra om vi fick ett svar från industriministern på den fråga somjag har upprepat ett antal gånger. Industriministern talar ändå om en rimlig lösning. Dåfrågar jag: Anser industriministern att ett försök med lärlingsutbildning i någralän skulle kunna betecknas som en rimlig lösning för att se om t. ex. lägreingångslöner för ungdomar får de effekter som inte bara företagare utan väldigtmånga människor tror. Jag vill också säga: Det är klart att det ärarbetsmarknadens parter som har att träffa avtal om lönerna. Men ochregeringen skulle faktiskt kunna ta initiativ som också berör detta, t. ex.genom att man kallar till sig parterna för att diskutera formerna för ettlärlingssystem, som självfallet också måste innehålla samtal om lönenivåerna iett sådant system. Jag vore tacksam om jag fick ett svar frånindustriministern vad gäller lärhngssystemet. Om lägre begynnelselöner för ungdomar Jag upprepar igen, och sedan får ytterligare en gång, att mitt uttalande har gällt lägre ingångslöner förungdomar, om de därmed skulle kunna få fotfäste på arbetsmarknaden, och en försöksverksamhetsom arbetsmarknadens parter har att avgöra. Något ytterligare uttalande har jaginte gjort i frågan och kommer inte heller att göra det. Min avsikt är icke heller att i den utomordentligtallvarliga fråga som ungdomsarbetslösheten är för många ungdomar och derasföräldrar och anhöriga söka en politisk träta om denna definitionsfråga. 25 (): Nej, jag vill inte ha någon politisk trätamed industriministern. Tvärtom vill vi försöka åstadkomma här i precisden samverkan som industriministern talar om för att komma till rätta medgrundorsakerna till den trendmässigt växande ungdomsarbetslösheten. Jag vill för protokollet konstatera att socialdemokraternai , t. ex. genom att inte vilja remittera vårt förslag tilllärlingssystem till arbetsmarknadsutskottet för yttrande, inte har ställt upppå samverkanslinjen. Slutligen vill jag säga, herr talman, att jag förstår attindustriministern till varje pris vill undvika att tala om det lärlingssystem somsocialdemokraterna avvisar och som är utformat av moderata samlingspartiet. Vivet ju att det finns en stark opinion också inom det socialdemokratiska partietför förslaget, och industriministern vill naturligtvis inte oroa denna opinion. Om upphandlingen av datateknik för skolan Jag vill lugna - det är intealls fråga om detta. Men när jag lyssnar på ytterligare ett inlägg från herrWittbom, börjar jag undra om han verkligen är intresserad av sakfrågan,ungdomsarbetslösheten. Hans fortsatta argumentering på den här punkten ger migalltmer intrycket att han nu fortsätter debatten i förhoppningen att hittasprickor inom arbetarrörelsen som han kan gotta sig åt. Det måste väl ändå varaså att sakfrågan, nämligen ungdomsarbetslösheten, är det väsentliga för oss. Jag har framfört mitt förslag. Jag står för det förslaget.Jag har upprepat det här i kammaren . Det vore värdefullt omarbetsmarknadens parter ville pröva frågan om lägre ingångslöner för ungdomarpå försök, för att få testa den uppfattning som finns på företagarhåll, att härväntar tusentals jobb åt ungdomar, bara vi får ett lämpligt system för inträdepå arbetsmarknaden. 27 (): Det är just sakfrågan vi är intresserade av.Och det är just därför som vi söker redovisa att det finns en bred opinion utei landet för ett lärlingsutbildningssystem som innebär att vi tar itu medproblemet med de alltför höga ungdomslönerna. Som industriministern vet, befinner sig moderatasamlingspartiet i opposition. Det är alldeles självklart att vi då på alla sättförsöker påverka majoriteten och dem som har regeringsansvaret att åtminstonediskutera lärlingsutbildningsförslaget - vilket man ju inte har velat göra -därför att vi tror att detta är ett förslag som vi i samverkan gemensamt skullekunna sätta i sjön. Vi tror att det påtagligt skulle kunna bidra till lägreungdomsarbetslöshet. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1982/83:306 om upphandlingen av datateknik för skolan har frågatutbildningsministern vad hon ämnar vidta för åtgärder så att bestämmelserna förstatlig upphandling följs och normala konkurrensregler inte sätts ur spel isamband med upphandlingen av datorer fill gymnasieskolan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har fåttregeringens uppdrag att i samverkan med ochskolöverstyrelsen upphandla en prototypomgång datorer - inkl. mjukvara ochläromedel - att prövas i några skolor i landet. Upphandlingen avser 75datorenheter, som kommer att placeras ut i 15skolor. Leverans kommer att ske och omfatta prototypläromedeloch prototyputrustning för sammanlagt 2,4 milj. kr. Llpphandlingenär ett första led i Datorn i Skolan - TUDIS - somsyftar till att ta fram en ny dator speciellt anpassad för skolans behov ochmed ny programvara och nya läromedel. Upphandlingenär upplagd som en förhandlingsupphandling, vilket ofta är en lämpligupphandlingsform vid teknikupphandling. Efter en första utvärdering avprototyperna har kommunerna option på beställning av en förserie på ytterligare350 enheter till samma styckepris. skulle därmed vara avslutatvid , då vanlig serieupphandling kan ta vid. Enligtde uppgifter jag inhämtat har de bestämmelser som gäller för statligupphandling till fullo följts. Några konkurrensregler har inte satts ur spel.Tvärtom har det varit fråga om en extrem konkurrensupphandling med mångaanbudsgivare. Omupphandlingen av datateknik för skolan 29 (): Jag tackar industriministern också för det här frågesvaret. Det ärsannerligen stor spännvidd mellan ämnesområdena. Detfinns egentligen två orsaker till att jag velat fästa uppmärksamheten på denhär teknikupphandlingen för gymnasieskolans datorundervisning, som alltså STUhar gjort på uppdrag av regeringen. Delstycker jag att det generellt finns anledning att peka på de risker för godtyckeoch avsteg från normala konkurrensregler som den här typen av upphandlinginnebär. Delstycker jag att just det här projektet har en del minst sagt tveksamma inslag. Närdet gäller den generella delen av min fråga, vill jag först ha sagt att jaginte tar avstånd från den här formen av teknikupphandling som sådan. Jagtror,tvärtom att det är ett bra sätt att stimulera den tekniska utvecklingen. Vadvi måste göra är alltså att hitta former för upphandlingen som inte ger utrymmeför att gå vid sidan av de regler vi har. Detexempel jag har tagit upp, , visar, såvitt jag kan förstå, attden risken är uppenbar. Närjag har försökt sätta mig in i hur upphandlingen har gått till, har jag fåttanledning att notera åtminstone fyra frågetecken. Fördet första har STU konstruerat det vinnande anbudet genom att ta skilda delarfrån tre olika anbudsgivare. Och det har man gjort utan att de andra företagenfått motsvarande chans att diskutera. Enligt uppgift hörde de över huvud tagetinte ett ord från STU sedan de lämnat sin offert. Upphandlingsbestämmelsernasäger uttryckligen att anbud och anbudsgivare skall behandlas objektivt ochhkvärdigt. Kan man verkligen säga att det har skett i det här fallet? Jagtycker alltså inte det. För det andrahemligstämplades den kravspecifikation som ingick i 2Riksdagens protokoll 1982/83:100-101 Om upphandlingen av datateknik för skolan anbudshandlingarnaända till dess man hade tecknat avtalet. Det motsvarar inte heller den öppenhetsom upphandlingsbestämmelserna anger. Det är faktiskt anmärkningsvärt attkravspecifikationen i en offentlig upphandling är hemligstämplad. Det kanknappast motsvara vad industriministern anser vara "en extremkonkurrensupphandling". För det tredje har STU föreskrivit att skoldatorn TUDISskall arbeta med ett praktiskt taget okänt programspråk, och därmed utestängerman automatiskt flera tänkbara leverantörer. Den fjärde och sista, men inte minst vikfiga punkten, ärvad det här innebär för kommunernas inköp . Riskerar man inte meddet här förfaringssättet att låsa fast hela skoldatorutvecklingen fill dennaenda STU-dator? Och hur går det då med den fria konkurrensen? Det skulleförvåna mig, industriministern, om inte också handläggare haren del frågetecken i sina anteckningsblock. Jag borde möjligen ha haft med följande imitt svar. Jag ber att få ta med det i min replik i stället. Av misstag hemligstämplades kravspecifikationen på STUunder en enda dag. I den frågan måste ha fått en felaktiguppgift. Att det var ett misstag bekräftas av att samliga intresseradeanbudsgivare och skolor då redan fått tillgång till kravspecifikationen. Vidare är det viktigt att påpeka att i anbudsfrågan vardet klart uttalat att anbud kunde lämnas på såväl hela projektet som på delarav det. I det valda alternafivet är Studium huvudleverantör med tvåsvenska innova-fionsföretag som underleverantörer. Dessa båda företag svararför datorutrustning och programvara och Studium för de nya läromedleni anslutning till huvudprojektet. De båda innovafionsföretagen offereradeendast datorutrustning och programvara men refererade i anbudet till EsselteStudium vad gäller läromedel. De båda förstnämnda företagen, de två svenskainnovationsföretagen, var enligt de uppgifter jag har klart överlägsna sinakonkurrenter både tekniskt och prismässigt vad gäller datorutrustningen ochprogramvaran. Att i nedsättande ordalag tolka förfaringssättet som att STUkonstruerat det vinnande anbudet förefaller helt orimligt. Jag tycker dessutomatt detta projekt, , är ett utmärkt exempel på hur mangenom teknikupphandling kan ta fram en bättre och mer anpassad produkt. Detfinns således ingen orsak att vidta några åtgärder med anledning av det skedda,utan vi kan lära av detta för framtiden i stället. 31CHRISTER EIREFELT (fp): Problemet, industriministern, är ju attkonkurrenterna inte fick samma chans att förhandla. När det gällerkravspecifikationen är det faktiskt så att den hemligstämplades och atthemligstämpeln inte hävdes förrän . Det rör sig alltsåingalunda om några enstaka dagar. Industriministern berörde inte frågan om vad detta kommeratt betyda för kommunerna . Förutom risken för avsteg frånkonkurrensreglerna - vilket jag alltså menar att vi måste vara synnerligenobservanta på, eftersom de riskerna på sätt och vis finns inbyggda i dettaförfaringssätt -tycker jag att den här kopplingen till statsbidraget är denviktigaste delfrågan. Det kan ju inte vara riktigt att statsbidraget nu knytsfill just detta system. Inte minst viktigt är att vi har kommuner som redan harköpt ett annat märke. När de skall komplettera sina system måste de kunna göradetta utan att styras av statsbidraget. På denna punkt finns det en oro ute ikommunerna, vilken jag tycker är förståelig. Det vore värdefullt om industriministern redan nu kundesäga, att någon sådan styrning och begränsning av konkurrensen inte kommer attske. Om upphandlingen av datateknik för skolan Jag lovar att undersöka uppgiften omkravspecifikationen, eftersom nu upprepar sin uppgift och jag hartillgång till en annan uppgift. Den uppgift jag har tillgång fill, och som jagnämnde här , är att kravspecifikationen av misstaghemligstämplades på STU under en enda dag. Att det var ett misstag, menade jag,bekräftas av att samtliga intresserade anbudsgivare och skolor då redan fåtttillgång till hela kravspecifikationen. Men eftersom dessa uppgifterföreligger, lovar jag ändå att göra en noggrann undersökning rörande vad som harförevarit på denna punkt. Jag upprepar att man för att tillgodose läromedelsbehovettog kontakt med såväl Studium som Liber, vilka är de främstaalternativen på läromedelssidan. Men Liber avböjde dock enhgt uppgift attmedverka i ett projekt tillsammans med de båda svenska innovationsföretagen. Dåblev Studium det enda återstående alternativet. Att i nedsättandeordalag, vilket jag upplevde att gjorde, tolka detta som att STUhar konstruerat det vinnande anbudet, förefaller helt orimligt. 33 (): Jag tycker att det, inte minst för statusenpå den framtida teknikupphandlingen, vore värdefullt om vi kunde få till stånden sådan undersökning när det gäller t. ex. kravspecifikationen; En sådanundersökning borde kanske omfatta den här TUDIS-upphandlingen i dess helhet;Jag har redan sagt att jag tycker att teknikupphandling är bra och därför börsfimuleras. Detta hindrar inte att vi måste vara mycket observanta när detgäller risken för konkurrenssnedvridning. visar med allönskvärd tydlighet att det finns sådana risker. Dessutom kan man faktiskt, herrindustriminister, ifrågasätta om detta är en teknikupphandling i vanligbemärkelse. En så detaljerad specifikafion som är aktuell här verkar ju tvärtomstyrande för utvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. Omutformningen av journaler inom barnhälsovården 8§ Meddelande om svar på interpellation 1982/83:73 Jag vill anmäla att interpellation 1982/83:73 omberedskapslagringen av engångsmateriel för sjukvårdens behov på grund av minarbetsbelastning inte kommer att besvaras inom stipulerad tid. Jag har kommitöverens med om att interpellationen skall besvaras den 25 mars1983. 9§ Svar på fråga 1982/83:309 om utformningen av journaler inom barnhälsovården har frågat om jag är beredd att vidta åtgärder såatt onödiga uppgifter inte följer med barnens journaler till skolhälsovården. Denuvarande blanketterna för mödra- och barnhälsovårdsjournalerna fastställdes avsocialstyrelsen 1981. omfattar fyra olika blanketter.En kopia av blankett 1, som innehåller uppgifter om tidigare sjukdomar,graviditeter m. m., följer med barnet till barnavårdscentralen. Från medicinsksynpunkt är det naturligtvis angeläget för barnhälsovården att få vetskap omeventuella sjukdomar hos modern, förlossningskomplikationer m.m. som kan habetydelse för barnets hälsa. Ju tidigare man kan upptäcka sjukdomssymtom hosbarnet, desto tidigare kan man sätta in en adekvat behandling och därmedförebygga senare komplikationer eller handikapp. Exempel på detta är vissaärftliga ämnesomsättningsrubbningar, där det är mycket viktigt att börjabehandlingen . lämnas över till skolhälsovården sker en gallring.Endast sådana uppgifter som det är av betydelse för skolhälsovården att kännatill lämnas vidare. Uppgifter som kan vara till nackdel för barnet lämnas inteut. I tvivelaktiga fall skall enligt anvisningar föräldrarnatillfrågas. I sådana fall skall alltid omsorgen om barnet vara vägledande.Personalen inom skolhälsovården tillhör medicinal-personalen och står undersärskild tillsyn av . Verksamheten inom skolhälsovården är påsamma sätt som annan hälso- och sjukvård underkastad sekretesslagensbestämmelser. Av vad jag har sagt framgår att det finnsföreskrifter som skall skydda barnens och föräldrarnas integritet. Jag utgårfrån att dessa tillämpas på ett riktigt sätt. Några åtgärder från min sidaanser jag inte vara påkallade f. n. 36 MARGARETAPALMQVIST (s); Först ber jagatt få tacka för svaret. Det var naturligtvis meden viss besvikelse som jag lyssnade till det här Innan jag bestämdemig för att ställa min fråga till statsrådet, hade jag kontakt med flerapersoner som på olika sätt arbetar med det blankettsystem som frågan gäller. Samtligatyckte att det är mycket angeläget att systemet blir föremål för en översyn nu.Det dröjer , innan de första nya journalerna kommer tillskolhälsovården. Med varje årskull barn tillkommer 70 000-90 000 nya journaler,och bland barnen finns det många vilkas föräldrar har svårt att bevaka sinarättigheter. Mankan tycka att de restriktioner som finns borde räcka. Men just dessa barnkanske har föräldrar, som inte kan begära uppgifter och inte har klart för sigvilka rättigheter de har. Det förutsätter att man vet dels att information försöver från mödravården via barnavården till skolhälsovården, dels att man harrätt att begära att vissa uppgifter inte får lämnas ut. Den som saknar dessakunskaper är helt beroende av personalens omdömesförmåga. Exempelvisinvandrare som inte kan vårt språk torde ha mycket svårt att bevaka sinarättigheter. Därför borde all onödig information rensas ut.Informationssystemet skall tillgodose barnets behov. Underordnat detta målskall systemet sedan vara lätfillgängligt, vara lätt att tyda och enhetligt m.m. för att fillgodose personalens behov av underlag i sitt arbete med attstödja barnet. Enligtmin mening borde det ske en automatisk utgallring av vissa uppgifter, t. ex.vid övergången från barnavårdscentralen fill skolans hälsovård. Men enligtsocialstyrelsens anvisningar skall, såvitt jag kan tolka dem, det omvändaförfarandet tillämpas. Om det inte finns något som av personalen kanbedömasvara till men för barnet, kan t. ex. första delen av mödravårdscentralensjournal följa med fill skolan. Jag skulle önska att man gjorde precis tvärtom,att man plockade bort den delen och endast i de fall där det finns särskildanledning med hjälp av föräldrarna begär att få ut mödravårdsjournalen tillskolan. Jag hoppas att statsrådet är beredd att på nytt ta upp dessa frågor. Omutformningen av journaler inom barnhälsovården Som jag sade i mitt svar till är dessa blanketterfastställda av . Jag sade i svaret också attomsorgen om barnet skall vara vägledande, när barnhälsovårdens personal gårigenom journalen för att se om det finns någon uppgift, som kan skada barnet omskolhälsovården får kännedom om den. Anledningentill att barnhälsovårdens journaler lämnas ut till skolhälsovården ärnaturligtvis att man vill upprätthålla en kontinuitet när det gäller vården avbarnet. Om personalen bedömer att en viss uppgift kan vara känslig, skall, somjag sade förut, föräldrarna lämna sitt medgivande. MargaretaPalmqvist har pekat på olika svårigheter för föräldrarna. Jag vill framhållaatt förfarandet sker under sekretess. Personalen har fått utbildningom sekretesslagstiftningen. Jag har inte fått in några rapporter om att detskulle vara några problem eller att personalen inom skolhälsovården inteiakttar sin tystnadsplikt. Det har inte framkommit vid de kontakter som vi harhaft med . Jag vill till säga att jag, omdet.skulle uppstå några problem, naturhgtvis är beredd att överväga vilkainitiativ till åtgärder som jag kan ta. 38 (): Jag tackar för denna försäkran. Det är klartatt jag inte har några klagomål på personalen. Jag utgår från att den personalsom är inblandad i denna verksamhet följer de.bestämmelser som gäller. Men détkan ändå vara svårt att följa dem. Jag tycker därför att det är angeläget aftman underlättar personalens arbete så mycket som möjligt. Vill man ha en fortlöpande information - och det behöverman - från det barnet är ett litet och fram till dess att det slutarskolan, hinner det bli väldigt många som har med barnet att göra. Det är alltsåmånga personer för varje barn som vi har att ställa krav på att de följergällande bestämmelser. Om vi kan på något sätt kan underlätta för denpersonalen, tycker jag att vi skall ta de möjligheterna. Men jag är tacksam föratt statsrådet är beredd att följa de här frågorna även i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1982/83:128till justitieutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:2225-2227till jordbruksutskottet 1982/83:2228yrkandena 1 och 3 såvitt avsåg propositionens hemställan punkt 11 tillarbetsmarknadsutskottet i övrigt till näringsutskottet /83:2229 yrkande 1såvitt avsåg propositionens hemställan punkt 11 till arbetsmarknadsutskottet iövrigt till näringsutskottet /83:2230 yrkande 1 såvitt avsåg propositionenshemställan punkt 11 och yrkande 2 till arbetsmarknadsutskottet i övrigt tillnäringsutskottet /83:2231 yrkande 1 såvitt avsåg propositionens hemställanpunkt 11 till arbetsmarknadsutskottet i övrigt till näringsutskottet 12 § Kommunala frågor Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /83:21 om kommunala frågor. 39HANS NYHAGE (m): I föreliggande betänkande frånkonstitutionsutskottet behandlas ett antal motioner, som i huvudsak berör denkommunala kompetensen, kommunalrätten i övrigt samt den kommunala demokratin.Till betänkandet har fogats inte mindre än 14 reservationer och ett par'särskilda yttranden, vilket vittnar om betydande skillnader i synsättet påifrågavarande kommunalpolitiska frågor. Min avsikt är att något beröra fyra avde sex reservationer som utskottets moderata ledamöter ställt sig bakom. Andraföreträdare för vårt parti kommer senare att ta upp de övriga. I reservation 1 har de borgerliga partierna samfälltanslutit sig till motionskrav om rätt för kommunerna att införavårdnadsersättning. Det är förvånansvärt att de socialistiska partierna intaren så trångsynt ställning i den här frågan. Vi torde alla vara överens om behovet av en god barnomsorgoch det berättigade i att det görs särskilda insatser för barnfamiljerna. Menhärifrån till den ensidiga satsningen på daghemmen är steget förvisso långt.Alldeles uppenbart har denna fört med sig betydande orättvisor barnfamiljernaemellan och på ett effektivt sätt stoppat allt vad valfrihet heter. Vissabarnfamiljer gynnas av omfattande subventioner på skattebetalarnas bekostnadmedan andra inte får något i det avseendet utan enbart får vara med och betala.De familjer som önskar ordna sin barnomsorg på annat sätt än genom dekollektiva daghemmen göre sig inget besvär att söka stöd från samhället.Alternativa vårdformer tolereras inte från de sociahstiska partiernas sida.Ordet valfrihet tycks för dem vara ett okänt begrepp. Med bästa vilja i världen kan man inte påstå att denensidiga satsningen på daghemmen varit lyckosam. Trots ambitiösa kommunalainsatser till enorma kostnader har problemen hopat sig och svårigheterna ökat.Inser man verkligen inte från socialdemokratiskt och kommunistiskt håll att detär hög tid att tänka i andra banor, att skapa alternativen och åstadkomma enreell valfrihet? Verkligheten har ju visat, att daghemmen ingalunda är allenasaliggörande för att klara behoven på det här området. Det är min fasta övertygelse att man inom ramen avoförändrade kostnader skulle kunna vidga omfattningen av barnomsorgen genom attinföra alternativa vårdformer. Man skulle skapa rättvisa och valfrihet förbarnfamiljerna att ordna vården av sina barn på det sätt som de själva - ochinte samhället - finner vara lämpligt. vårdnadsersättning är en sådan vårdform somenligt vår mening bör prövas och ges möjlighet till. Utskottsmajoriteten haringen förståelse för detta. Man hänvisar till att regeringsrätten genom domfastslagit att lagstiftningen måste ändras för att det skall bli möjligt attinföra en dylik vårdnadsersättning. Någon sådan lagändring vill majoriteteninte medverka till. Det är detta jag tycker är så trångsynt. Så låst är man isina daghemspositioner att man inte vill medverka till att ge kommuninnevånarnamöjlighet att i vanlig demokratisk ordning själva avgöra om de vill införavårdnadsersättning eller inte. Reservation2 gäller den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor. Somframgår av utskottsbetänkandet har så sent som föregående år framlagts ettbetänkande "Kommunerna och näringslivet" av vilket det framgår hurdet förhåller sig med den kommunala kompetensen på området. Av redogörelsenframgår att huvudregeln är att kommunen inte skall stödja enskilda företag.Däremot finns goda möjligheter för kommunerna att genom förberedande åtgärderfrämja näringslivet och företagens insatser. Kommunernahar också möjhgheter att ingripa när det gäller nödsituationer, t. ex. om detinträffar en allvarlig kris inom näringslivet.