prot · G60994 · 1982-12-31 00:00:00 — Trots att det är som i första hand avgör ärendetnär det gäller de enskilda skolorna är ändå frågan värd att diskuteras iSveriges riksdag, om socialdemokratin anser att det som sker med och är förenligt med socialdemokratins utbildningssyn. GunnarMyrdal har sagt att den ideologiska grunden för vår nyaste skolpolitik harvarit ett egendomligt jämlikhetstänkande på det ideologiska planet. Han taravstånd från detta, och jag hoppas att utbildningsministern också vill göra deti den här debatten. Omskolor med speciell ämnesinriktning 43 (): Jag ber också att få tacka för svaret. Det kan ju tyckas att det är enkommunal angelägenhet som vi drar upp i en riksdagsdebatt, och det är också denhänvisningen som görs i frågesvaret. Men det är en fråga av riksintresse. Skäletär, som refereras både i frågorna och i svaret, ett beslut av Stockholmsskolstyrelse som innebär en nedläggning av och kraftigreducering av musikklasser och musikgymnasium. Detanmärkningsvärda är att de båda socialistiska partierna i harvalt att strypa skolor som funnit en egen pedagogisk profil eller som avvikerfrån normalmodellen. Det kan naturligtvis inte vara någon tillfällighet. Svaretpå min första fråga låter bra, men det är naturligtvis handlingarna som räknas.Där kan vi dess värre konstatera att socialdemokraterna i kommunstår fast vid sitt beslut, och att kulturministern, såvitt vi hört,inte tänker göra någonting för att korrigera det. Meden liberal utgångspunkt kommer man naturligtvis till ståndpunkten att detansvar, det intresse och den experimentiusta som visats både vid Höglandsskolanoch i skall uppmuntras och inte strypas. Närdet gäller är det varken mer eller mindre än ett mordsom planeras på en unik musikutbildning. Får det ske, kommer musiklivet ilandet att skadas för generationer framåt. Det är därför en riksangelägenhetatt rädda skolan. Fårjag säga själv i den här debatten, så att ingen annan skall behöva göra det,att jag här kan sägas tala i egen sak, eftersom jag har en son som är elev vidAdolf . Jag tycker dock inte att det faktum att jag harinsikt i frågan av det skälet förhindrar mig att ta till orda. Jagskall inte åberopa några partipolitiska inlägg som gjorts i debatten. Däremotvill jag citera vad konserthuschef skriver i endebattartikel, nämligen att det är fördomar, okunnighet och avundsjuka som styrbeslutet om neddragning av . Jaghoppas att kulturministern inte passivt vill åse att den typen av skäl ochvärderingar styr kulturklimatet i vårt land. Om skolor med speciell ämnesinriktning Utbildningen vid musikklasser ochmusikgymnasium är unik och omistlig, säger samme konserthuschef tillsammans medoperachefen och musikradiochefen. Det vore anmärkningsvärt om landets kulturminister hade enannan mening. Jag hoppas därför att kulturministern kan tillämpa denarbetsmetod som nuvarande statsministern rekommenderade när han varoppositionsledare: att slå näven i bordet. gör gällande attsocialdemokraterna i gemen skulle vara rädda och oroade när det gällerskolformer som i någon mån avviker från andra och att samma rädsla också skullekomma till uttryck när utfärdar censurbestämmelser förfilmen . Jag tycker det är en något vårdslös argumentation, Ifrågesvaret, som jag har lämnat, och i en rad publikationer och vid olikaframträdanden som olika socialdemokrater har gjort har vi nämligen mycketstarkt argumenterat för de möjligheter till variation inom ram somvi tycker är viktiga. Vi har sagt att en sådan skolform som ärbra. Det är naturligtvis inte så, , att isig skulle kunna vara ett argument för att ha en mycket starkt varierad ochsplittrad skolform. I själva verket har ett av huvudargumenten för dem som harvelat bevara varit att man inte skall sträva efter att få ettstort antal skilda musikklassorganisationer på olika håll iStorstockholmsområdet, utan att man skall ha denna koncentrerad på en plats.Det argumentet har i varje fall jag tagit ett starkt intryck av. Det ankommerfaktiskt på kommunen att ta ställning till den här frågan, och det måsteregeringen respektera. talar för egen del om att han har barn iskolan. Jag kan då säga att jag inte har det, men jag har, vilket jag inte haftanledning att dölja, trots det i ett sammanhang ställt mig bakom ett upproptill förmån för skolan. 45GUNNAR (); Jag tror att statsrådet missuppfattade minliknelse med E.T. E.T. är en liten utomjordisk varelse som betraktas med storskepsis och rädsla av vuxna människor i den film det gäller. Jag menade attsocialdemokrater verkar bete sig med samma rädsla för olika saker inom skolan- som om de vore utomjordiska varelser. En central sak sade statsrådet; Vi är beredda att medverkatill olikheter som vi tycker är viktiga. Det är det centrala. Försocialdemokratin är det inte viktigt att medverka till att elever och föräldrarskall kunna välja mellan olika alternativ inom skolväsendet. Det har sagts i den här debatten att det inte är riktigtatt vissa skolor är så bra, eftersom många andra är mycket sämre. Det förhållandet att vissa fungerar sämre gör det ännu angelägnare attse till att de skolor som fungerar bra kan fortsätta att fungera bra. så att vikan dra nytta av dem.Elever är ju olika. Just det faktum att de här skolorna fungerar bra borde fåstatsrådet att säga att det är vikfigt att få fler olika skolor. Därför ärdetta inte bara en fråga. I sak är det en fråga, men denprincip vi diskuterar är inte bara en fråga. kommer vi att tvingasminska antalet gymnasieskolor i . Skall den minskningen gå till så somstatsrådet partivänner låter den gå till i - manskalar bort det som är olika, det som är litet främmande - kommer vi att få ettän mer likformat skolväsende i . Jag tror att det vore olyckligt föreleverna och för skolan som sådan. Jag skulle vilja fråga statsrådet: Om det är angeläget förstatsrådet med olika former av skolor, vilka konkreta åtgärder ärstatsrådet då beredd att vidta för att den minskning av antalet gymnasieskolorsom är för handen inte drabbar de olika skolorna och att vi inte hyvlar bort deolika skolorna och får ett likformigt skolsystem? Om skolor med speciell ämnesinriktning 46INGEMAR (): Skall vi tillåta elever med särbegåvningar attkomma fram, eller skall vi hålla dem tillbaka i något slags förväntjämlikhetsintresse? Det är detta som är den centrala frågan. Kulturministern säger i sitt svar att han är positiv tillatt stimulera elever med särintressen och särbegåvningar. Vi tillåter det närdet gäller idrott. Vi kan också säga att vi gör det på det konstnärliga områdetnär det gäller dansutbildningen. Varför är då inte samma synsätt tillämpligtnär det gäller musikutbildningen? Här begränsas rekryteringsbasen tillStockholms kommun. Det kommer att få som effekt att musiklivet inte bara iStockholm utan i landet i övrigt skadas, eftersom det underlag som skolan gernär det gäller både omfattning och kompetens är nödvändigt för att vi skallkunna upprätthålla det musikutbud som vi har i musikradion, på operan, ikonserthuset osv. Det är i det perspektivet som frågan om i vilka lokaler dennaskola skall få hålla till inte är någon futilitet, utan det handlar om vilkentyp av utbildning, främst vokal utbildning, som kommer att finnas i detta landunder . Det har dragits många paralleller med denkommunala . Det unika med är just denvokala utbildningen. I kan vi njuta av minst ett dussin körerav världsklass. Det är ingen tillfällighet - i de körerna finner man mångaelever som kommer från . Vi kommer att utarma vårt musikliv. Jag hoppas att detinte ligger i kulturministerns intresse, utan att regeringen är intresserad avoch är beredd att ta sådana initiativ att beslutet av ändras och att därmed räddas. Om skolor med speciell ämnesinriktning Skall vi tillåta elever med särintressen ochsärskild begåvning att inom skolans ram få tillgodose de intressena och denbegåvningen? Ja, det skall vi. Det är därför vi har en musikklassorganisationoch olika skolformer. Jag har klart deklarerat att regeringen är mycket positivtill den formen av verksamhet. Låt mig också understryka, , attdet inte heller från och dess skolstyrelse har uttalats någonannan avsikt eller uppfattning. Man är ju tvärtom beredd att ha enskolorganisation som tillgodoser kommunens egna invånare och de elever somfinns där. Att det sedan - och det är det diskussionen gäller - frånföreträdare för skolformen, elever, föräldrar och lärare framhålls attunderlaget är för litet, att man slår sönder en etablerad skolform, förändrar isig inte det faktum att kommunen ändå har uttalat sin anslutning till principenatt särintresset och särbegåvningen skall tas fill vara. säger att i sak ärkommunal, men han vill diskutera principfrågan. Jag har i principfrågan givitklart uttryck för var jag och regeringen står. I sakfrågan kan jag naturligtvisinte göra de ingripanden som kräver, eftersom det faktiskt är enkommunal fråga. 48 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om de debattregler som gäller för fråga. 49 (): Jag har inte begärt att statsrådet skall göranågot ingripande, därför att jag vet att han inte har fullmakt att göra det.Men vad jag har frågat är om han anser att den neddragning av antaletgymnasieskolor som sker i är förenlig med den skol- ochutbildningspolitik som han vill föra. Den frågan har statsrådet inte svarat på,och jag ber honom att göra det. Om det är så att den här inriktningen inte är förenlig medstatsrådets uppfattning om hur neddragningen av antalet gymnasieskolor skallgöras, vad avser statsrådet att göra för att garantera att vi intefår den situationen att alla de olika skolorna, som trots allt finns och somkan leva, sopas undan? Jag vill också säga att det intebara är fråga om teknikaliteter, förstärkningsresurser, basresurser ochtimplaner. För att denna typ av skolor skall kunna leva och ge eleverna denharmoni och den utbildning som krävs, är miljön en viktig fråga. Det är intesterila timplaner utan miljön och en identitet som det gäller att slå vakt om.Vad vill statsrådet göra åt det? 50INGEMAR (): Jag vill inte uppmana statsrådet att inskridai den kommunala kompetensen i sin egenskap av regeringsledamot, men det finnsju andra möjligheter att påverka partikamrater. Här måste det ändå ligga ikulturministerns intresse att se till att en unik utbildning för landet, ochjag skulle vilja säga för enmycket stor del av världen, inte förskingras utan att vi i stället vårdar ossom det arvet. Här kan kulturministern göra en bestående insats för kulturliveti landet genom aft hitta de otraditionella och okonventionella vägar som ändåstår till buds för att påverka partikamrater att ändra ett beslut som visar sigmycket olyckligt, ogenomtänkt, kortsynt och skadligt, både och påsikt, för landets kulturklimat. Jag ber förste vice talmannen och om överseende för minoförmåga att behärska tidtabellen, jag skall göra det bättre . GunnarHökmark ställer frågor om musikgymnasiet och om en hotad nedläggning.Musikgymnasiet har inte varit föremål för någon sådan diskussion, och någonprövning av en minskning av volymen har inte skett. Han frågar vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att bevara skolformerna. Motbakgrund av det svar jag har lämnat borde det vara uppenbart att regeringen medstor uppmärksamhet följer den utveckling som både ochandra skolor undergår i det här landet. Omskolor med speciell ämnesinriktning Anf.52 (): Det enda som jag kunde utläsa av svaret var att man beredde ett ärendeför att eventuellt diskutera vad föräldraföreningen vid skolahade sagt. Statsrådet har inte anvisat eller talat om att han avser att vidtanågra åtgärder som garanterar att flera olika skolor kan överleva. Anf.53 (): Det vore bra om kulturministern ville svara på min mycket raka fråga;Är kulturministern beredd att på det sätt som befinns möjligt och lämpligt sökapåverka och dess socialdemokratiska politiker i den härfrågan? Det är formellt en sak som de skall handlägga, men i realiteten är deten fråga av rikspolitiskt intresse. Därför frågar jag; Är kulturministernberedd att ta något initiativ för att åstadkomma en ändring av Stockholmsskolstyrelses beslut? vet naturiigtvis mycket väl, aft när jag svarar på enfråga som är ställd till mig i min egenskap av statsråd, är jag förhindrad attge andra svar än sådana som har att göra med mitt uppdrag som statsråd. Anf.55 (); Detta svar ber jag få tacka särskiltför. Det ger öppningar som bådar gott för framtiden. Överläggningen var härmedavslutad. Om exporten av vapenmateriel till 12 §Svar på fråga 1982/83:293 om exporten av vapenmateriel till har frågat mig om Boforsexport av vapenmateriel till luftvärnssystem DIVAD överensstämmer med desvenska vapenexportbestämmelserna. Svaret på frågan är ja. AB begärde i mitten av1970-talet tillstånd att få utföra viss luftvärnsmateriel för att i kunnadelta i utprovning av komponenter som skulle ingå i det nya amerikanskaluftvärnssystemet . Systemet togs fram för att skydda tunga armédivisionermot luftanfall pä låg höjd. Helt färdigställt består systemet av pjäsenhetermed en vikt av . Utförseltillstånd för ett mindre antal eldrör, ammunitionoch tillbehör beviljades successivt av regeringen under slutet av 1970-talet.Frågan, inkl. de sekretessbelagda avsnitten, föredrogs också i utrikesnämnden.Även sedan AB fått kontrakt på eldrör och ammunition sker leveransernasuccessivt. Varje enskild leverans kräver ett särskilt utförseltillstånd. De riktlinjer som gäller för krigsmaterielexport anger attvid export utanför och neutrala stater i , bör en bedömning görasfrån fall till fall hur den aktuella exporten förhåller sig till den svenskautrikes- och neutralitetspolitiken. Bedömningarna styrs av den övergripandeprincipen om restrikfivitet. Tillstånd bör exempelvis inte beviljas till statsom befinner sig i Väpnad konflikt eller som är inbegripen i internationellkonflikt som kan befaras leda fill väpnad konflikt eller som har inre väpnadeoroligheter. Vid tillämpningen av dessa regler bör man i vissaavseenden skilja mellan materiel av utpräglat defensiv karaktär och annankrigsmateriel. Det framförs i riktlinjerna att de allmänna utrikespolitiskaskälen inte har samma tyngd i fråga om defensiva vapen, t. ex. kustartilleri-och luftvärnsmateriel. Även vid prövning av utförseltillstånd för defensivmateriel bör emellertid en totalbedömning göras i den restrikfiva anda som gälleri övrigt. Den nuvarande regeringen har, liksom de tidigareregeringarna, godkänt denna export. De senaste utförseltillstånden meddelades idecember . De informationer regeringen därvid inhämtat har klarlagt attden aktuella exporten stått i överensstämmelse med gällande riktlinjer förkrigsmateriel-exporten. Allt detta framhöll jag i ett offentligt uttalande förknappt en månad sedan. Det är självklart att utförseltillstånd inte skulle hameddelats om ifrågavarande export skulle ha varit oförenlig med vårariktlinjer. 57OSWALD (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Den här affären med är ett klart brott mot de svenskabestämmelserna för vapenexport, oavsett vad har uttalat imassmedia eller sagt från talarstolen här . Jag vill påminna MatsHellström om hans inställning då han befann sig på den andrasidan Då hävdade han precis samma sak som jag kommeratt göra Nr 94 Låt oss litet närmare granska detsom sägs i frågesvaret om våra principer för vapenexport. De är litet flyktigtberörda, tycker jag. Det första kriteriet för en stat till vilken vi inte skallexporta vapen är följande; Stat som är invecklad i internationell konflikt medannan stat, oavsett om krigsförklaring avgetts eller ej. Ordalydelsen ibestämmelserna är denna. Låt oss granska . Är invecklat i internationellkonflikt med annan stat? Vill påstå att inte är invecklat iinternationella konflikter? Det är min fråga nr 1. är invecklat i snart sagt regelrätta väpnadekonflikter. har militära rådgivare i . har militärpersonal i t. ex. har trupper på andra håll i världen och är en avde två ledande stormakterna i världen - en av de dominerande i ett av blocken.Detta första kriterium stämmer alltså bra när det gäller . Vi kan alltså medhänvisning till detta första kriterium inte exportera vapen till . Vi kan inte heller exportera vapen till - det är det andrakriteriet - stat som befinner sig i internationell konflikt som kan befarasleda till väpnad konflikt. Där är hindret ännu tydligare, riskerar juvarenda dag att komma i internationella konflikter som leder till väpnadkonflikt. Det diskuterar vi ju ständigt och jämt i samband mednedrustningsfrågor o. d. Med beaktande av detta kriterium är det solklart attUSA inte skall få köpa några vapen av oss. Vill påstå att inte är invecklat iinternationella konflikter som kan befaras leda till väpnad konflikt? Det ärmin fråga nr 2. Vi kan hoppa över det tredje kriteriet, det om inreväpnade oroligheter, och i stället ägna oss åt det som betecknas som defensivmateriel. Det är ointressant om ett vapensystem är avsett för försvar motflygplan, exempelvis luftvärnspjäser, om man använder det i en offensiv styrka.Vi vet att DIVAD-systemet skall användas av över hela världen i RapidDeployment Force eller US Central Command, som det heter . Det blir alltså enoffensiv användning av ett vapen som i andra sammanhang kan vara defensivt. Detstrider alltså också mot våra bestämmelser. Eller vill påståmotsatsen? Det är min fråga nr 3. Om exporten av vapenmateriel till berör frågan om export tillUSA. Låt mig först säga att jag ingalunda, när vi var i oppositionsställning,uttryckt samma uppfattning som han om . Det vill jag dementera. eldrör av olika slag har exporterats till vidolika tillfällen alltsedan tid. I fråga om de allmänna möjligheternaför export till har man sålunda haft en helt annanuppfattning i regering och riksdag än vad uppenbarligen har. Om exporten av vapenmateriel till Sedan gäller i fråga om såväl som i fråga om andraländer att varje exportansökan - varje typ av vapen och varje situation -bedöms för sig, precis som jag sade i mitt svar. Sådana bedömningar har gjortsav flera regeringar. Man har prövat frågan utan någon erinran i utrikesnämnden.Sådan prövning har gjorts också i detta fall. Sedan har argumenteringen från kritikerna när det gällerDIVAD efter hand förändrats. Först handlade det om att det var ett eldrörspeciellt avsett för export och av annan karaktär. Sedan övergick man till atttala om att det allmänt skulle ingå i Rapid Deployment Force. Vad beträffarrader av de uppgifter som varit i svang i debatten kan man - även om man gårtill öppna källor, t. ex. amerikanska utskottsförhör - konstatera att de intestämmer. När jag tillträdde i regeringen gick jag självfalletigenom handlingarna i DIVAD-affären mycket noggrant. Jag har inhämtatinformationer, som gjort att jag kunnat konstatera - liksom de fidigareregeringarna gjort - att exporten står i överensstämmelse med våra riktlinjer.Utrikesnämnden har, som jag sagt, också informerats om de sekretessbelagdadelarna, och man har också där kunnat konstatera att det inte finns någonerinran att göra. har kommunisterna anmält denna fråga tillkonstitutionsutskottet, och då får ytterligare en krets av riksdagsledamötermöjligheter att granska frågan ordentligt, liksom utrikesnämnden och de olikaregeringarna gjort från sina utgångspunkter, varvid man kommit fram till detentydiga resultat som jag här redovisat. 59OSWALD (vpk): Nej, , vi har inte diskuteratUSA, men vi har diskuterat en mängd vapenaffärer när det gäller andra länder.Vi har diskuterat vapenexport till med t. ex. den moderate handelsministernBurenstam . Vi hade en mycket bra och ingående debatt om detta meddefensiva och offensiva vapen. Den gången intog samma positionsom jag gör . Men det kanske är skillnad på och . Jag vetinte, och det är ointressant i och för sig. Att man exporterat krigsmateriel och vapen rill underhela efterkrigstiden är ju ingen ursäkt för vad som händer . Gamla synderursäktar ju inte nya försyndelser. Den argumentationen är ihålig. Jag konstaterar här att jag inte fått svar på någon avmina tre första frågor. Man kan noggrant pröva internationella status,;s internationella förvecklingar med olika stater, mot våra bestämmelser,som antagits av och som själv slagits för i fleradebatter om vapenexporten. Svara på mina frågor om det första, det andra ochdet tredje kriteriet stämmer - att man är invecklad i en internationell konflikt,om det finns risk för att det kan bli väpnad konflikt och om det inte är på detsättet att vi vet att dessa eldrör kommer att användas i den härbrandkårsstyrkan. Det kan förhandslagras i t. ex. Tröndelag. Det är ingentingsom hindrar när en marinkår skall sättas uppdär. Det är detta det handlar om, , och ingenfing annat. fortsätter att referera ur olika källor. Man kanemellerfid konstatera att även öppna källor i har en annan uppfattning.Utrikesnämnden har sedan, som jag sagt, självfallet också prövat desekretessbelagda delarna av detta. Gamlasynder, säger . Det är bara att konstatera att vänsterparfietkommunisterna under många decennier har haft en annan uppfattning om somallmänt land för vapenexport. har från tid fill annan varit ett land, därman tillåtit vapenexport. Varjefråga bedöms för sig, precis som jag sade i mitt svar. Jag har svarat på OswaldSöderqvists frågor. Luftvärnsmaterielär ett defensivt materiel. Sådant är det klassat såväl i de gamla riktlinjernasom i den nya lag som vi i utrikesutskottet behandlade mycket noggrant förraåret. Jag läste upp de kriterierna här. Det är självfallet på grundval av denbedömningen - beträffande de specifika eldrörens karaktär och roll - som vi harfattat beslut. har utförligt informerats om vad den tidigareregeringen har gjort. OswaldSöderqvist och hans parfivänner har som sagt anmält frågan tillkonstitutionsutskottet. Därför är det kanske förvånande att dessa saker tas upphär. Men jag svarar ändå gärna på frågor. Omexporten av vapenmateriel till 61 (vpk): Jag har inte refererat till några andra källor än de svenskavapenexportbestämmelserna. Jag har bett om ett svar när detgäller kriterierna i detta sammanhang och en prövning av ;s internationellastatus utifrån dessa. Men har inte lämnat något svar. Jagkonstaterar att är inblandat i internationella konflikter. Jag konstateraräven att dessa när som helst kan leda till väpnade konflikter, och så sker iden stund vi står här. har varit inblandat i majoriteten av de 150 krig somhar utkämpats i världen . Hur kan då gå upp här ochsäga att man inte behöver bry sig om detta? Vi kan strunta i de aktuellakriterierna. Det skall jag med nöje komma ihåg i fortsättningen. Vi behöveralltså inte bry oss om att en stat är inblandad i internationella konfliktereller löper risk att dras in i krig. Så är ju fallet när det gäller -intesant? Sedantill resonemanget om defensiva och offensiva vapen. vet mycketväl att här föreligger en väldig skillnad. Följande exempel kan anföras. Ettluftvärnssystem skeppas från över världshaven till . Det är jufullt möjligt att göra något sådant. Det har inget med vikter, etc. att göra.Man kan plocka isär pjäser och sedan sätta ihop dem när de väl kommit på plats.Man kan också transportera dem i förväg 3Riksdagens protokoll 1982/83:94-97 Omradarövervakningen av det svenska luftrummet med båt, t. ex. tillTröndelag. Då blir det fråga om ett offensivt system, icke ett defensivt. Om verkligen menar att har varit inblandat imajoriteten av de krig som har utspelats sedan , måste jagframhålla att han har fel på den punkten. Likaså har han fel när det gäller deandra uppgifter som han lämnat i den här debatten. Dessutom: Jag har svarat påOswald frågor. OswaldSöderqvist har som sagt anmält frågan till , och det ärutmärkt. Det är mycket bra att en större krets av riksdagsmän får möjlighet attbedöma frågan. Anf.63 (vpk); Jag kan inte minnas att jag lämnat några oriktiga uppgifter. Jag harbara enkelt och lättfattligt ställt några frågor, vilka inte harbesvarat. Jag kan endast konstatera att det är så. Vi konstaterar här alltså -jag upprepar vad jag inledningsvis sade i den här debatten - ett typiskt, ettflagrant brott mot de svenska krigsmaterielexportbestämmelser-na, och det socialdemokratiska regeringen sanktionerat. Överläggningenvar härmed avslutad.