prot · G60929 · 1982-12-31 00:00:00 — Den förnäma resurs som den svenskaodlingsjorden utgör är en stor nationell fillgång, och den måste - oberoende avvem som regerar landet - tas fill vara på absolut bästa sätt. Detta är f. ö.också de grundläggande dragen i den jordbrukspolifik som vi nu har. Det handlarföljaktligen inte om ett jordbrukarintresse - ett intresse för dem som närmastär sysselsatta där - utan om ett nationellt intresse. Vi har därför velat få klargöranden - vi betraktar ju enledande person inom det stora LO som så betydelsefull när han säger någontingatt vi tar fasta på det. Vi har funnit mycken glädje i aft jordbruksministern faravstånd från de mest provocerande delarna. Jag måste följaktligen konstateraatt det nu blivit klart sagt att det inte är en bisats till den nuvarandejordbrukspolitiska målsättningen när vi konstaterar att jordbruket skallproducera varor till rimliga priser för konsumenterna och aft det är bondenslönsamhet i näringen som är huvudmålet. Vi har - om jag förstår rätt - blivit överens om aft andrevice ordföranden i LO faktiskt varit ute för aft provocera. Def är såväljordbruksministern som företrädare för och moderatasamlingspartiet nu överens om. Det ärutomordentligt viktigt. Sedan vill jag säga att jag är posifiv till den förnämligamålsättning som skall gälla i direktiven fill den tänkta utredningen, men jagbegriper inte varför vi skall ha den, när vi är överens om de målen. Slutligen är jag tacksam om jag får svar på min fråga omde svenska jordbrukspriserna vid en internationell jämförelse eller annanjämförelse är för höga. Om den framtida jordbrukspolitiketi AnL 60 JordbruksministernSVANTE : Herr talman! Jag förmodar att och jag skullekunna hålla på och diskutera utan att komma överens om vadsom är den riktigaste ekonomiska politiken och vad som är orsaken fill att vibefinner oss i den situation som vi har. Jag bara konstaterar aft den bedömningsom den nuvarande regeringen gjorde när den tillträdde var att här måste taskrafttag. Om vi hade fortsatt på den borgerliga regeringens linje, hade detvarit en fortsättning i utförsbacke. tvingas vi att restaurera Sverigesekonomi. Det är en nödvändig förutsättning också för att det skall gå bra förbåde jordbrukare och konsumenter . i försfår uppenbarligen infe att denutveckling vi har haft har påverkat utvecklingenockså inom jordbruksnäringen. De jordbrukspoUfiska beslut som vi fattade 1977skedde mot en helt annan bakgrund. Vi måste nu se på vilka konsekvenserna harblivit på jordbrukets område av utvecklingen under den tjd som den härekonomiska politiken har fungerat. Vi måste också se på vad detta kan komma attinnebära för utvecklingen för såväl jordbrukare som konsumenter. 11Riksdagens protokoll 1982/83:26-30 Om den framtida jordbrukspolitiken AnL 61 i (): Det kan möjligen också vara så, SvanteLundkvist, att jag förstår den här problematiken, eftersom jag ställer frågan:Om det finns ett klart samband mellan problemen inom den svenskajordbrukspolitiken och de allmänna ekonomiska problem som råder i landet,varför då riva upp den gällande jordbrukspolifiken, om det mera är fråga om aftmed mindre omfattande åtgärder få alla delar av den nuvarande polifiken attfungera? Det är kanske så att jag fakfiskt har förstått frågan, SvanteLundkvist. Det kan väl inte anses vara alltför förmätet aft antyda att detmöjligen är inom som man inte förstår den. Eller kan detha ett politiskt egenvärde att tillsätta en ny jordbruksutredning, därför i en debatt har lovat def? Kan det vara på det sättet? AnL 62 vice falmannen (); Det är utmärkt med krafttag, herr statsråd.Risken är bara att ni tar i så kraftigt att ni stjälper den beryktade vagnen iutförsbacke, som ni så Uvfullt brukar beskriva, och att ni ställer fill etfefter värre elände. Det var väl ändå inte avsikten med er jordbrukspolitik? Vivar på rätt väg, men vad ni gör nu är att ytterligare lasta pä inte minstkonsumenterna ökade kostnader och skapa svårigheter för dem att köpa livsmedeldärför att ni sänker deras levnadsstandard. AnL 63 Jordbruksministern : Herr talman!Jag förmår inte att få vare sig eUer i aftförstå sambandet mellan å ena sidan de åtgärder som har vidtagits för att taoss ur krisen och å den andra det förhållandet att vi under en fid framöver måsteikläda oss vissa uppoffringar för att restaurera svensk ekonomi. Ni talar omhur förträffligt det såg ut, men ni kan ju bara summera hur det har varit närdef gällt budgetunderskott, utlandsupplåning, statsskuld osv. och hur alltdetta har växt under den fid som ni har agerat. Vi måste nu vidta åtgärder somi första omgången blir tunga och besvärliga, men bördorna skall fördelasrättvist mellan olika grupper i samhället. Vi måste göra det för aft komma ur.en svår situation, så att vi akfivt kan gå framåt igen. Vad som bevisas av den här debattenär att både och tror att man ensidigt kandiskutera jordbrukspolitiken när man talar om de här problemen. Jag har försöktaft förklara aft det finns anledning att se över livsmedelsförsörjningensproblem i alla led. Jag uppfattade det så att t. o. m. begrepdet i går, när vi hade en diskussion i TV-programmet , men tyckshan inte begripa det. AnL 64ARNE i (): Det föresvävar mig att det i svenskt jordbrukfinns ett klart samband mellan intensitet och effekfivitet, och att detta hardirekt betydelse för de svenska konsumenternas livsmedelskostnader. För denskull har jag ställt den andra delen av frågan om svenska livsmedel inågon som helst jämförelse är höga. upprepar jag frågan för fjärde ellermöjligen, herr falman, för femte gången: Är de def, eller är de infe det? Dettakan nämligen sägas vara den springande punkten i bedömningen av hur det svenskajordbruket fungerar. Är det effekfivt eller slarvigt och försumligt - ellerbedrivs def rent av sä som har antytt, av terapeutiska skäl för sinautövare? Denna fråga är obesvarad, och det är närmast genant attbehöva upprepa den så . Om den framtida jordbrukspolitiken AnL 65 vice talmannen (); Om jag tolkar tidningarna och det arbete sompågår i kanslihuset rätt, kommer vi efter hand aft få möjligheter att bådesummera och kommentera budgetunderskott och annat. Men viktigare ärnaturligtvis att jag får svar på frågan varför jordbruksministern filisätter enutredning vars direktiv, såvitt jag förstår, inte på något sätt skiljer sigfrån polifik. Ännu viktigare är vad jordbruksministern gör underutredningstiden för att hjälpa jordbruket i den situation det har, med en överskottsproduktionsom - det är jag klart medveten om - jordbrukarna är medskyldiga fill. AnL 66 Jordbruksministern : Herr falman!Anders har ännu infe blivit medveten om att den polifik han fördekraschlandade i den ekonomiska utvecklingen. i haruppenbarligen inte förstått att konsumenterna, när vi talar om priser i dettasammanhang, gör den reflexionen att de icke har råd med samma konsumtionsom . Jordbrukarna har reagerat på det sättet aft de för att klara sinahöga räntor har ökat sin produkfion. Här har vi fått ett gap mellan tillgångoch efterfrågan på livsmedel, och de jordbrukare som resonerar seriöst med migom defta inser att det är ett problem. Vad man då diskuterar är infe hur vårapriser förhåller sig till priserna i omvärlden. I stället konstaterar man att 1liter mjölk är 1976 kostade . Detta återspeglar en utveckling somjordbruksnäringen lider av, eftersom konsumenten har tvingats dra ner sinkonsumtionsstandard. Det är ju det förhållande som gäller och som ärintressant. När husmodern står framför disken med sin kanske magra portmonnäkan hon inte köpa mer, om hon gör jämförelser med de priser som gäller iutlandet. AnL 67ARNE i (); Def fanns , under senare delen av1960-talet och , då vi hade en god ekonomisk tillväxt i landetmen då den förhärskande regimen ändå inte nöjde sig med att konsumenterna fickutnyttja det ständigt ökade konsumfionsufrymmef utan också intecknadeframtiden. Det är därför som vi nu har def besvärligt. Jag villerinra jordbruksministern om aft i den jämförelse som man kan Om den framtida jordbrukspolitiken görabeträffande det antal arbefsminuter eller arbetsfimmar som krävs för ett visstkvantum livsmedel visar det sig att vi ständigt, år , arbetar kortarefid för samma kvantitet. Kan det tas som ett mått på att svenska livsmedel harblivit dyrare? Men det kan möjligen tas som intäkt för att vi underden olyckligt långa socialdemokratiska regeringsperioden vande oss vid attkonsumera över våra fillgångar. Det var en olycklig period för svenska folket,och därför gör det ont när vi nu skall rätta oss något mera efter deförhållanden som råder. AnL 68 vice falmannen ANDERSDAHLGREN (c): Problemet är, säger jordbruksministern, att jordbruket har Ja visst, och därmed har det uppstått överskotfspro- Mennär ett företag ökar produkfionen brukar def beskrivas som aft företaget är effekfivt. Är det intebra att man är effekfiv inom jordbruket och att staten i stället hjälpertill att exportera det överskott som uppstår? Det är min fråga, som jag fortfarandeinte fått svar på. AnL 69 Jordbruksministern : i anser aft en period idef här landets tillvaro när vi hade en gynnsam ekonomisk utveckling, närmänniskorna hade råd aft konsumera livsmedel och när produktionen steg var enolycklig period. Det får stå för räkning. Jag märkeratt vi infe kommer någon vart i den här debatten. Dahlgrenoch resonerar ju vid sidan av vad som egentligen Jag har för min del sagt aft den pågående utvecklingen av överskottenär så pass allvarlig att vi måste se igenom hela problematiken. .Dettaerkänner också de seriösa debattörerna på jordbrukefs område. Jag har sagt att def finns skäl aft titta på helalivsmedelsförsörjningen, så att vi kan se hur prisbildningen utvecklas och hurvi skall bära oss åt för att förändra situationen för konsumenterna. Jag harsagt att det finns etf nära samband mellan konsumenternas situation ochjordbrukarnas situafion och möjligheter. Jag kommer att föra den härdiskussionen med alla de grupper som är berörda innan vi'lägger fastdirektiven. Min inställning är att det vibehöver är en seriös debatt. Trätor och väsen kommer aldrig att hjälpa fill attklara oss ur problemen. AnL 70ARNE i (): Det är tråkigt att konstatera att SvanteLundkvist inte betraktar debatten i som seriös. Jag förstår det påhans sätt att tala om att vi som debatterar med honom ställer oss vidsidan av debatten. Det finns förmodligen ingen annan form av. seriös debatt -med mätt.mätt - än en debatt där man är ense omsocialdemokratisk politik. Det kan väl ändå inte vara meningen, SvanteLundkvist. Har vi en annan syn på de politiska tingens ordning måste vi välfala om def - och göra det här i ! Och det är vad vi gör! Sedanvar def fråga om perioden med god ekonomiskfillväxt. Jag sade inte att den var olycklig, utan jag sade att den dåhärskande regimen lärde konsumenterna aft inte nöja sig bara med den godafillväxt som då skedde utan att dessutom med ohka åtgärder inteckna framfiden.Det är den inteckningen som nu har ont av, och den bärsocialdemokratiska förtecken. Därför är det inte särskilt oförskyllt att ensocialdemokratisk regering också får sitta vid regeringsmakten och hjälpa fillatt rätta till en del av de bekymmer som beror därpå. Omavfallshanteringen vid KemaNord i AnL71 vice talmannen (); Def är vikfigt, herr jordbruksminister, aft föra en seriös debatt.Anser jordbruksministern att LO:s uttalanden har ökat möjligheterna att föraen seriös debatt i jordbrukspoUfiska frågor? , som åsyftades, förde en parts talan. Och jag märker, att närdet gäller jordbrukspolitik vill både och iLjung helst uppträda som partsrepresentanter. Jag har utgått frånaft vi, om vi skall lösa problemen, måste föra en jordbrukspolitik och enpolitik när def gäller vår livsmedelsförsörjning som kan omfattas medförtroende av både jordbrukare och konsumenter. Detsätt på vilket och för debatten är inte def sättpå vilket den måste föras i det här huset om vi skall kunna komma fram tillkonstrukfiva lösningar. Def kommer aldrig att vara en fråga om bara att odlaoch betala; Def finns också konsumenter med i bilden, och vi måste diskuterabl. a. hur vi skall odla, hur mycket det kosfar och vad vi kan räkna med attkonsumenterna skall kunna betala. Det är omkring de allvarligafrågeställningarna som vi måste föra etf seriöst resonemang. Jag tänker inte bidra med fier inlägg, utan nu ämnar jag fortsättadiskussionerna med de berörda parterna - för att kunna lägga fast direkfiv fillen utredning, som förhoppningsvis skall ge oss möjlighet aft framöver föra enkonstruktiv och bra diskussion om de här frågorna. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar påinterpellation 1982/83:19 om avfallshanteringen vid KemaNord i AnL 73 JordbruksministernSVANTE : Herr talman! har frågat mig om regeringen harför avsikt aft närmare utreda hanteringen av visst miljöfarligt avfall från dekemiska fabrikerna vid Stockviksverken i . Frågan gäller dels entidigare dumpning och deponering av kvicksilverhaltigt avfall, dels den nyligeninträffade, hanteringen av. karbid på ett sådant sätt att den antändes ochförorsakade skadUg rökutveckling. Om avfallshanteringen vid KemaNord i Visst kvicksilverhalfigt avfall som ingjufits i betongdumpades under 1950-och 1960-falen i inom ett område norr omBrämön där fiske ej utövades och där vattendjupet är . Antaletdumpade s. k. betongtunnor var stort. Ett obekant antal tunnor dumpades dockutanför def avsedda området. Av dessa har ett fåtal fastnat i fiskeredskap ochtagits upp. Senast hände detta 1976. företagna utredningar visar att det är svårt attlokalisera och ta upp tunnorna. och bedömeremellertid att någon fara för kvicksilverförorening av betydelse inteföreligger genom den för nu avslutade dumpningen. En viss mängd av det kvicksilverhalfiga avfallet harockså, under senare delen av 1940-falet, deponerats och täckts över inomfabriksområdena. Kontroll av grund- och ytvatten har enligt ejvisat på någon påverkan av betydelse från detta avfall. Den inträffade karbidbranden förorsakades avhantering i strid mot gällande bestämmelser och har anmältsav fill åklagaren för åtalsprövning. Den nu pågående verksamheten vid KemaNords fabriker vidStockviksverken har ingående prövats av . Ettstort antal villkor för verksamheten finns uppställda fill skydd mot störningari den yttre miljön. Dessa villkor innefattar även hanteringen av avfall ochrestprodukter. övervakar genom fortlöpande tillsyn efterlevnadenav givna villkor. Karbidbranden har föranlett åtalsprövning. Någon dumpningtill havs av avfall från verksamheten vid Stockviksverken sker inte numera. Jagförutsätter aft verksamheten vid fabrikerna fortsättningsvis skall ske iöverensstämrhelse med givna miljöskyddsvillkor och att tillsynsmyndigheternaenligt miljöskyddslagen bevakar att så blir fallet. Vidare förutsätter jag aftkontroll av bl. a. vatfenbeskaffenhefen i Sundsvallsbukfen sker genomtillsynsmyndigheternas försorg. Några åtgärder utöver vad som här redovisatsanser jag inte behövs f. n. AnL 74SVEN (vpk): Jag vill tacka jordbruksministern för svaretpå min interpellafion. är en av de hårdast drabbade när detgäller miljöproblem i den yttre miljön. Undersökningar bekräftar kraffigaföroreningar av både luft och vatten. Främst genom industriernas svavelutsläppär försurningen höggradig i hela området. Det här är saker och ting somdepartementet sannolikt mycket väl känner till. Det finns även andra hot motmiljön i området. Vi har olika former av industriutsläpp och avfall. Def gällerinfe bara det här aktuella företaget utan även cellulosaindustrier ochandra industrier, t. ex. Gullfiber i . När jag nu tar upp frågan om KemaNords avfallshantering ärdet alltså betingat av den allmänna press, det stora tryck på den yttre miljönsom kännetecknar förhållandena i hela . Även om såväl lokala organ somlänsorgan är väl medvetna om denna påfrestning, måste verkligt aktiva åtgärdertill om man vill åstadkomma den nödvändiga kvalifetsför-bättringen av miljön iområdet. Jordbruksministern redovisar i svaret helt riktigt aft enslarvig dumpning av flera hundra tunnor kvicksilverhaltigt avfall har skett iSundsvallsbukfen. Dock framhålles att det är svårt aft lokalisera och ta upptunnorna och att någon fara för kvicksilverförorening infe föreligger, eftersomsnart har förflutit sedan dumpningen skedde. Enligt uppgift lär det ha produceratsca giftigt avfall av nyssnämnt slag. Eftersom ca eller 400 tunnordumpades i havet måste återstoden, dvs. .10 ton, ha avlägsnats på annat sätt.Def finns då anledning att räkna med aft dessa tunnor har grävts ned i markenpå fabriksområdet. Jag noterar att dessa sistnämnda kvanfitefer, de sannoliktnergrävda, inte omnämns i interpellafionssvaret. Jag vill därför ställa frågantill jordbruksministern: def inte anledning aft undersöka detta närmare,dvs. gräva upp tunnorna och oskadliggöra innehållet? Vi har ju en delerfarenheter av liknande nedgrävningar. Vad så gäller företagets senaste tilltag, att spridakarbid på sin egen illa lokaliserade tippanläggning, har jag medfillfredsställelse noterat att åtgärden är anmäld för åtalsprövning. Man kanbara uttrycka förhoppningen aft en eventuell påföljd leder fill en bättring. Idef sammanhanget vill jag dock påpeka def anmärkningsvärda i att trotsåtskilliga anmälningar om överträdelser av den nya miljölagen har ännu ingenåtalats. Det finns också anledning att ifrågasätta placeringen avföretagets egen industrifipp. Den ligger f. n. ytterst olämpligt, alldelesinfill vattnet och inte långt från utlopp i fjärden, och genomflytesav en bäckliknande vattenström. Det behövs en skärpning av miljöskyddet i anslutning fillfabriken i fråga, och jag kan notera som posifivt att jordbruksministern i sittsvar starkt betonar att verksamheten skall ske i överensstämmelse med givnamiljöskyddsvillkor och under vederbörlig noggrann kontroll. Denna kontroll är inte bara en rätfighet utan i än högregrad en skyldighet för myndigheterna. Def förhållandet att ärtillsfåndsmyndighet för industrierna i miljöfrågor innebär ett visst problem ietf läge då samma myndighet ofta kämpar för aft behålla industrisysselsäffningi regionerna. Man har alltså två funktioner, dels att slå vakt om industrier,dels att bevaka att dessa industriers miljöförstöring inte får sådan omfattningatt den medför stora skador. Om avfallshanteringen vid KemaNord i AnL 75Jordbruksministern : Herr talman! Beträffande def sista villjag gärna säga fill interpellanten att def självfallet inte får vara så attnågon kontrollmyndighet ger avkall på de miljökrav som man har att bevaka,därför att man nu skulle ha uppgifter som i annat sammanhang innebär aft manhar intresse av en viss utveckling i en bygd. Jag utgår från att infe minstvåra länsstyrelser kommer att ha den inställningen i dessa frågor. Om avfallshanteringen vid KemaNord i Jag vill också gärna understryka att jag anser defoansvarigt och anmärkningsvärt ätt ett företag i strid med gällandemiljöskyddsföreskrifter och villkor företar en tippning av det slag som ärpåtalat i interpellationen, nämligen av karbid. Men det har ju, som jag också nämnt,lett till åtal. Def kvicksilverhalfiga avfall som har deponerats inomfabriksområdet har jag faktiskt omnämnt, , i mittinterpellationssvar. finns etf kontrollprogram, som länsstyrelsenkontinuerligt följer. Det kan vara mer problematiskt att börja gräva i dennamark. Det kan komma att skapa större problem. Därför är def vikfigt att man ivarje fall tills vidare ser fill aft man genom ett kontrollprogram garderar sigmot att här händer någonting på grund av def som förmodas vara nedgrävt. På den punkten får man alltså nöja sig med vadmyndigheterna hitfills har konstaterat. Men def är viktigt att man fortlöpandegenomför programmet och även ser till aft inte någonfing inträffar iomgivningen som motiverar ett annat ingripande. Skulle någonfing uppdagas genomkontrollprogrammet får man naturligtvis diskutera det då. AnL 76SVEN (vpk): Det är bra att jordbruksministern harådagalagt en skärpt atfityd när def gäller dessa frågor. Jag vill emellertidkommentera ett par saker. Jag är inte helt nöjd med svaret när det gäller detnedgrävda materialet. Def förhållandet att man inte har fått någon indikeringpå giftigt utsläpp i samband med att man har gjort yfiiga undersökningar tyckerjag inte är till fyllest. Enligt mitt sätt att se borde vissa grävningar haskett för att blottlägga eventuella giftmassor belägna på fabriksområdet. Jag kan inte heller underlåta att nämna om ett intressantmeddelande, som rör fiskdöden i floden , vilken rinner ut i närheten avdenna industri. Gjorda beräkningar visar att ett tusental laxfiskar, sik ochöring förmodligen har dött i den smittsamma svampsjukdomen UDN'. Men påhälsovårdskon-toref i är man inte riktigt säker. Man säger att defkan röra sig om något annat än UDN, t. ex. enstaka industriutsläpp. Inte baravid detta fillfälle och har man iakttagit fiskdöd i . Som jag serdet kan man inte utesluta ett samband mellan den kraftiga industrialiseringenav den region där flyter fram och de skador som man har noterat påfiskbeståndet. Visserligen tar hälsovårdsmyndigheterna prover, men hälsovårdsinspektörensäger: Utsläppen kan dock ha skett dä vi inte tog några prover. Detta är det ena. Det andra är en kommentar beträffandelänsstyrelsernas roll. Jag tyckte att det var intressant att jordbruksministernstarkt betonade att infe får inta så att säga en partsstäUning ide här frågorna utan att def skall vara en opartisk inställning frånlänsstyrelsens sida. Men, herr jordbruksminister, problematiken är ju ändå intebara formell. Om vi båda var engagerade i arbete med attunderlätta för industrier att utöva sin verksamhet och därmed tryggasysselsättningen för hundratals människor,skulle det vara ett bekymmer att vi skall se efter att denna industriinte förorsakar avsevärda miljöskador. Jag är inte ensam om aft uttrycka den farhågan. Vid etfsymposium som hölls i i går uttalade docenten i miljörätt viduniversitetet i liknande farhågor, som just hängerihop med den dubbla roll som länsmyndigheten har. AnL 77 Jordbruksministern : Jag kanske måste säga att def är inte helträtt om menar aft def har varit yfiiga undersökningar av deförhållanden som rör def tidigare kvicksilverhaltiga avfallet. Det har gjortsgrundliga undersökningar - t. o. m. grundvaftensundersökningar - och det skerockså fortlöpande. har varit inblandat i sammanhanget. Jag förutsätter att man, med hänsyn till den situafion somrent allmänt råder i ett område av den här karaktären, följer dessafrågor med skärpt uppmärksamhet. Vad beträffar länsstyrelserna vill jag säga att jag infeifrågasätter deras vilja aft vara objektiva. Jag bara konstaterar att det ocksåovanför länsstyrelserna finns myndigheter som har i uppgift och möjligheter attkontrollera hur den här typen av frågor hanteras. AnL 78 (vpk): Jag skall nöja mig med att göra denkommentaren att def verkligen är angeläget att alla goda krafter, allfnänhefeninte minst, fillsammans med myndigheterna uppmärksammar de miljöskador som avoch fill inträffar. Jag tror aft def är en upjjgift som är lika angelägen somden som har formellt, nämligen att vidmakthålla en vaksamhet ochett intresse för miljöfrågorna. Def är också min övertygelse att om man verkligen gjordeen ansträngning för att gräva i det aktuella fabriksområdet, skulleallmänhetens förtroende för myndigheternas ambifioner kraftigt förstärkas. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Föredrogs och hänvisades 1982/83:57fill socialförsäkringsutskottet Om avfallshanteringen vid KemaNord i 12 protokoll 1982/83:26-30 Nr 29 15 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1982/83:34 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om åtgärder mot arbetslösheten i : De senaste arbetslöshetssiffrornaär i allra högsta grad alarmerande med hänsyn fill såväl de sociala aspekterna,de personliga tragedierna som de negativa långsikfiga effekterna somarbetslösheten för med sig, framför allt för ungdomar och kvinnor, som drabbassärskilt hårt.