prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoriteten anser att kritik kan anföras mot deyrkanden som ställs om att återinföra skattereduktionen för aktieutdelningar.Det kan knappast sägas att den skattereduktionen gynnade sparandet i någonnämnvärd grad. Den gav bara en lindrigare beskattning av aktieutdelningar somendast i begränsad omfattning var resultatet av nysparande. varåtgärden ett försök att på litet totalt avskaffa dubbelbeskattningenäven vad beträffar utdelning på aktier i de börsnoterade företagen. Då utskottsmajoriteten har en något annorlunda uppfattningpå den här punkten, ber jag att få yrka avslag pä reservationerna 17-19. Jag yrkar också avslag pä reservation 20 om särskildaskattelättnader för gåvor till internationellt bistånd. Anledningen härtill ärav principiell natur. Det bör vara samhället som avgör vart skattemedel skallgå och inte den enskilde skattebetalaren, vilket ju i praktiken skulle blifallet om yrkande bifölls. Följdlagstiftning tdl inkomstskattereformen, m. m. Följdlagstiftning tid inkomstskattereformen, m. m. Till slut några ord om kapitalbeskattningen ochreservation 21. Skärpningen av kapitalskatterna måste ses som en åtgärdi syfte att också grupper med större förmögenheter måste bidra till att klaraut landets trassliga ekonomiska situation. Vi har under en följd av år haftsjunkande realinkomster hos det arbetande folket. Det mäste därför varafördelnings-politiskt rimligt att även förmögenhetsägare får bidra. Jag tror dock inte att det vore lyckligt att ligga kvarmed den höga kapitalbeskattningen, när andra grupper åter kan höja sina realainkomster. Å andra sidan tror jag att det finns mycken annan omfördelning attgöra av kapitalskatterna för att få dem mera rättvisa. Man kan inte gå så långtsom vpk vill, nämligen att införa en kapitalbeskattning som innebär att detblir betydligt lönsammare att dölja sin förmögenhet och inte få någonavkastning på den än att betala förmögenhetsskatt. har under överläggningen tagit upp ett meraprincipiellt resonemang, men jag tänker inte gå in pä det. I stället tänkte jagnågot beröra de yrkanden som ställde. Vi har i utskottet inte varit alltför utförliga när detgällt att behandla motionerna. Därför skall jag något kommentera dem. Reglernaför reavinster på fastigheter har skärpts, och uppskovsreglerna ärföremål för utredning. Utskottet anser att vi bör avvakta för att se vad dettaleder till innan man ändrar reglerna ytterligare. När det gäller pensionsförsäkringspremierhar man försökt få likformighet mellan dem som själva betalar in sinpensionsförsäkringspremie, dvs. egenföretagare, och dem för vilka arbetsgivarenbetalar in den. Om alla arbetsgivare medges rätt att dra avpensionsförsäkringspremier och uppskjuta beskattningen till en senare tid,måste också egenföretagare få samma möjlighet. Vi har i utskottet försökt attfå en likformighet mellan vad löntagarna har rätt att göra avdrag för och vaden egenföretagare får. kanske tycker att vi har gått litet förlångt när vi tillåter alla att få ett litet avdrag för pensionsförsäkringspremier,utöver det som regleras i avtal osv. Man tycker att det skall finnas vissmarginal och att det måste gynna sparandet. Men om nu alla människor, ävenlöntagare, har rätt att skjuta över en liten del av sin inkomst till en bättrepension, måste det innebära ett gynnande av sparandet. När det gäller aktieskatterna skulle skatt påomsättningen på börsen enligt vår uppfattning helt slå ihjäl börshandeln. Jagär inte säker på att det skulle gynna sysselsättningen i landet. Man mäste helatiden göra en avvägning mellan fördelningspolitiken - där anser jag att TommyFranzén i stort sett har rätt - och vad vissa skatteåtgärder innebär ursysselsättningssynpunkt och ur den synpunkten att landet måste klara sinindustriella utveckling. Då tror vi att en aktieskatt pä skulle absolut slåihjäl börshandeln och inte vara nyttig. Dessutom vet vi att det finns tekniskaproblem förknippade med detta. Om man nu vill ha en skatt pä aktier är det intebara vinstaktier som drabbas. Var finns dä avdragsrätten för de förluster somkan uppstå när man säljer aktier? Det blir ytterligare en förlust genom denföreslagna skatten pä . Därför säger vi attdet inte går att kombinera detta medden övriga skattepolitiken, om man vill klara den industriella utvecklingen ilandet. Jag ber att få yrka bifall tillskatteutskottets hemställan i dess helhet. 6 () replik: Vi har tidigare haft omfattande debatter här ikammaren om skatteuppgörelsen, varför jag skall begränsa mig till någrapåpekanden. säger att vi vill hamarginalskattesänkningar, men vi vill inte angripa underskottsavdragen som folkhar skaffat sig - som uttryckte det. fannsdet ett gemensamt borgerligt förslag till marginalskattesänkningar. Menunderskottsavdragen gäller ju som bekant till övervägande del villaräntor. Dehar nått mycket stora belopp. Detta, som mycket riktigt sade,beror på kraftigt höjda räntor. De otillbörliga underskottsavdrag som kanfinnas ville vi angripa och utreda. Det var den utredningen som lades på is,vilket vi protesterade mot. Frågan skall , enligt , tas upp iannat sammanhang. säger att en uppdelning mellan makar enligtmoderat modell skulle leda till skatteflykt. Det är ett rätt häpnadsväckandepåstående. Om en familj gör en skatteplanering kallas det för skatteflykt. Detvisar med all önskvärd tydlighet att vi mäste reformera familjebeskattningen -något som vi moderater har krävt flertaliga gånger. De övriga frågor som tog upp visar ocksåtydligt hur krångligt skattesystemet blir när man begränsar rätten tillunderskottsavdrag. säger att vi moderater vill riva uppskatteuppgörelsen. Visst, det är riktigt. Vi vill göra det därför att den ärorättfärdig och dessutom oerhört krånglig. Framtiden kommer säkert att visa attvi får rätt. Följdlagstiftning tid inkomstskattereformen, m. m. 7STIG JOSEFSON (c) replik: Jag vill slå fast att står kvar vidden överenskommelse som träffades om skatterna. Det är så självklart att jaginte betonade det i mitt första inlägg, men eftersom frågan nu har kommit uppvill jag deklarera att det är helt klart att vi står fast vid denöverenskommelse som träffades mellan , ochsocialdemokraterna. I sitt inlägg sade att man när det gällerräntetillägg för bil har valt en enkel metod som dock inte germillimeterrättvisa. Det är klart att man skall eftersträva en enkel metod, menhär finns det faktiskt ett utarbetat underlag för en metod som kan ge rättvisa,nämligen att man går på det värde som bilen har efter avskrivningar. Underlagetfinns där, och då kan jag inte förstå varför man skall välja en schablonregel,som otvivelaktigt ger ett direkt orättvist resultat - därest man inte harmöjlighet att byta bil . Jag kan inte tänka mig att socialdemokraternaeftersträvar att gynna just den grupp som har denna möjlighet. sade också att det inte rör sig om så storabelopp. En bil kostar i det närmaste . av det är % på det Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. leder framtill en räntekostnad på . Om vi säger att hälften av kostnaden skallläggas pä den privata sidan, kan vi konstatera att det inte är ett sä litetbelopp. Ta bilen ur företaget! Det är klartatt man kan göra det. Jag har ändå bedömt det vara bättre att man har bilen iföretaget. Då får man en fullständig redovisning av kostnaderna och ettbetydligt fastare underlag för bildeklarationen. Det borde vara angeläget attförsöka bibehålla det systemet. I sitt svar till om pensionsförsäkringensade att det gäller att försöka få fram likformiga regler. Jagnoterar detta, och jag hoppas att det är en utgångspunkt även när det gälleregenföretagarna och att kommer att medverka till att vi får enregel för dem som är likvärdig, oberoende av vilken form de bedriver sinrörelse i. Det kan inte vara riktigt att egenföretagarna, som , förstskall betala arbetsgivaravgifter på de medel som de sedan använder för attbetala en privat pensionsförsäkring. en fråga till : Kominer man intefrån regeringens sida att göra något med anledning av begäran om enkartläggning och redovisning av konfliktbidragen frän de fackligaorganisationerna? Om man gjorde en sådan utredning, skulle vi kanske kunnadämpa de motsättningar som finns om avdragsrätten för fackföreningsavgifter.Därför vill jag ställa frågan: Kommer det att ske någonting pä denna punkt,eller anser regeringen att den inte skall effektuera beslut? 8TOMMY (vpk) replik: Låt mig börja med att yrka bifall tillsamtliga vpk-yrkanden, så att jag inte glömmer det, vilket jag gjorde förragången. Det blev - glädjande nog, höll jag på att säga - så passmycket som föranledde debatt mellan mig och att jag får utnyttjabägge replikerna för att komma igenom det hela. Jag vill först ta upp det som också börjademed, nämligen frågan om skatteöverenskommelsen. När säger att vifrån kommunisterna nu vill förändra och riva upp den, är det ensanning med modifikation. Det är inte bara nu vi vill att denna skatteöverenskommelseskall rivas upp, utan det har vi velat . Vi har aldrig accepterat deneller velat acceptera den typ av skattelindring som klart ochtydligt redogjorde för, nämligen en marginalskattesänkning förhöginkomsttagarna. Vi tycker nämligen inte att det finns skäl atthöginkomsttagarna också skall få dessa väsentliga lättnader i marginalskatterna,som det framför allt har gjorts väsentliga reallönesänkningar och bl.a. blivit ett ökat skattetryck för låg- och normalinkomsttagarna. Det finnsanledning att titta litet på vad detta egentligen innebär. Det var så att statskassan skulle minskas med drygt 11miljarder kronor genom denna marginalskattesänkning. Det kompenseras med drygt2 miljarder kronor för värdet av begränsningen av avdragen, som det också härhar redogjorts för. Men det är väl ändå en ganska liten förändring av avdragen iförhållande till marginalskattesänkningen, med utgångspunkt frän de argumentsom här använde, nämligen att höginkomsttagarna kompenserar sigför marginalskattehöjningarna. Jag tror faktiskt inte för atthöginkomsttagarna kommer att sluta att kompensera sig för skatter, oavsett omdet är höga eller låga marginalskatter. Jag tror inte att de kommer att låtabli möjligheten att utnyttja avdragssystemet så länge det är ekonomisktlönsamt. Och med den utformning det har så är det utan tvivel i allrahögsta grad lönsamt. Jag får återkomma i nästa replik med resten. Följdlagstiftn ing till inkomslskatte-reformen, m. m. Anf.9 () replik: När jag talar om uppdelning av inkomster - detgäller såväl underlag för tilläggsbelopp som uppdelning mellan makar i ettföretag av den vanliga inkomsten - och att detta lätt leder till skatteflykt,så menar jag att de möjligheter som finns när det gäller en sådanskatteplanering, där tvä makar lätt genom bara en liten överenskommelse dememellan kan flytta förmögenheter, ränteavdrag o. d. mellan sig, ärså stora att de inte bör göras större. Då skulle man verkligen, enligt mitt sättatt se, öppna möjligheter till skatteflykt. Den sambeskattning av makarsförmögenheter som vi har är till för att undvika överflyttning från denena maken till den andra. Om det inte inträffar någonting i sak, är en.sådanöverflyttning någonting som man mäste ingripa emot. Det är på det sättet jaghar sett detta. När det gäller makars fördelning av inkomsterna i enrörelse, är i alla fall dessa någon form av begränsning, som gör har en viss kontroll. Och detta att man har sagt att det för denmedhjälpande maken skall vara en ersättning enligt marknadsmässigalöneprinciper är ändå en spärr. vill upphäva allt detta ochlåta makarna fördela precis hur de vill emellan sig. De skall kunna flyttainkomsterna efter hur det lönar sig bäst ur skattesynpunkt. Detta kan inte vararimligt. Jag vill sedan återkomma till frågan om bilens värde ochdet fall tog fram. Jag skulle vilja fråga: Om den bil det ärfråga om till används i privat körning, varför skall den då betraktas sominventarium i rörelsen? Om man tycker att räntetillägget blir för stort kan manju lika lätt gå den motsatta vägen. Jag kan ange för taxeringsmyndigheterna attdet är fråga om min privata bil, bevisa att jag använder den i min rörelse ochsedan göra avdrag för detta. Är det inte lika bra som att gå den andra vägenoch låta allting redovisas via rörelsen? Jag kanske kör i rörelsen,men som lägger fram det skall bilen ändå tas upp som inventariumi rörelsen. Det finns en lösning på det hela genom det framlagdaförslaget, och nog är det en enkel metod som föreslås. Dessutom går det inteatt göra som förespråkar, att bara gå på det bokförda värdet. Dåskulle taxeringsmyndigheten behöva gå in och kontrollera om det bokförda värdeti realiteten motsvarar det verkliga värdet eller om man också där gjort någonform av nedskrivning som måste granskas. Det är detta som blir sä krångligt. Följdlagstiftn ing till inkomstskattereformen, m. m. Anf.10 () replik: När det gäller skatteplanering makar emellanoch skatteflykt vill jag bara i korthet erinra om vad som händeKjell-Olof , när han i TV talade om att enuppdelning av villaräntorna inom en familj betraktades som skatteflykt. 11 () replik; Jag svarade redan i mitt förrainlägg på hans fråga om det inte var bättre att ta upp bilen som privat egendomi stället för som en del i rörelsen. Jag anser för min del att det urtaxeringssynpunkt och ur kontrollsynpunkt är betydligt bättre att redovisabilen i rörelsen. Då får taxeringsmyndigheten ett fullständigt material för attkunna göra en kontroll. Avskrivningar skall ju godkännas vid taxeringen, och pågrundval av det belopp som redovisats för bilens värde kan man fastställavärdet efter avskrivning. Jag tror inte att det skulle bli några svårigheter,utan man skulle få ett betydligt rättvisare system om man gick den vägen. svarade inte på mina två andra frågor, menjag hoppas ändå att han tillvaratar möjligheterna att rätta till deorimligheter som jag påpekade. vill jag säga att jag blir bekymrad när manbeträffande underskottsavdragen jämt och ständigt talar om dem som ombegränsningarna drabbade varenda en av vårt lands inkomsttagare. Varför intenågon gång tala om vilka det gäller? 12 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag villpåminna om att repliken avser anförande. 13TOMMY (vpk) replik; Låt mig säga ytterligare några ord beträffandefrågan om den statliga beskattningen. Den progressiva delen av beskattningen är ju denutjämnande delen i skattesystemet. Men den utjämnande effekten har väsentligtminskat och urlakats. utgjorde den progressiva delen av beskattningen29 %. Med utgångspunkt från vad som står i budgetpropositionen kan denoffentliga sektorns skatteinkomster beräknas uppgå till endast . Det innebär att det blir en väsentlig urlakning av progressiviteten, ochtill detta har skatteöverenskommelsen bidragit. När det gäller reseavdragen sade att maninte kunde .acceptera förslaget om att slopa den begränsning som avser deförsta . Han hänvisade till statsflnansiella skäl. Det är baraatt konstatera att innan socialdemokraterna kom i regeringsställning hade detgått bra, men sedan man satt sig på regeringstaburetterna använder man sammaargument som borgerligheten. Beträffande vårt förslag om förmögenhetsbeskattningenmenar att man inte får införa regler som gör det lönsammare attinte tala om vilka förmögenheter man har. Det är ju ett horribelt resonemang,för även medden nuvarande förmögenhetsbeskattningen och med den tidigare, som var ännulindrigare, är det ju i sä fall lika lönande att inte tala om vilkaförmögenheter man har för att därmed komma ifrån beskattning. Det argumentetvar ett mycket dåligt argument. Jag hinner tyvärr inte gä in pårealisationsvinstbeskattningen, eftersom den frågan är ganska omfattande. Jagvill bara konstatera att de beskattningsregler som genomfördes för en del årsedan inte tillnärmelsevis var vad man borde ha genomfört. När det gäller pensionsförsäkringspremierna är det på detviset att det för löntagarna - till skillnad mot vad som gäller föregenföretagarna - finns ett tak. anförde ju attpensionsförsäkringspremier är till för att få likformighet mellanegenföretagare och dem som får sin pension inbetald av arbetsgivare. Det finnsju ett tak, 7,5 gånger basbeloppet, när det gäller ATP-systemet. Något sådanttak finns inte, såvitt jag vet, när det gäller pensionsförsäkringspremierna.Men det väsentliga är-och det tycker jag att man skall hälla i minnet - deoerhört stora skattelättnader som man. oavsett om man är företagare elleranställd, har möjlighet att fä genom det här pensionsförsäkringssystemet. Jaggjorde en rundringning till några försäkringsbolag i går, och samtliga sadeatt man hade en väldig hausse i försäljningen av just pensionsförsäkringar pågrund av att det efter den nya skatteöverenskommelsen var så skattemässigtlönsamt med sådana försäkringar. Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. Anf.14 () replik: erinrade mig om Kjell-OlofFeldts uttalande i samband med att vi antog generalklausulen. Jag vill hällamed om att det var rätt olyckligt att säga att s. k. skatteplanering mellanmakar skulle kunna inrymmas under generalklausulen som skatteflykt. Kjell-OlofFeldt tog ju sä småningom avstånd från det uttalandet. Men jag tycker inte attdet är bra att man utan vidare skall kunna göra en sådan här uppdelning mellanmakar. Jag tycker att det inte skulle vara ur vägen att lagstiftningsvägenförsöka göra något åt det. Detta säger jag som min personliga uppfattning, ochsom representant för utskottsmajoriteten vill jag säga att vi nog inte harnågonting emot att man försöker begränsa den möjlighet som finns i dethär avseendet. Till skulle jag vilja säga att vi gick emotfrågan om tusenlappen när det gäller reseavdraget, och i det läget hade vitäckning för vår ståndpunkt även statsfinansiellt. är vi där vi är,och vi har dessa avdragsbestämmelser. Vi kan inte lastas för den politik somförts tidigare. har vi inget utrymme för att öka detta avdrag utan attöka budgetunderskottet. Därför kan vi inte göra någonting åt detta avdrag. I förmögenhetsskattefrågan menar jag att om vi har enförmögenhetsskatt som är så stor att den vanliga avkastningen på det kapitalman har på banken, inte täcker förmögenhetsskatten på det kapitalet, då är detnågot fel i just den förmögenhetsbeskattningen. Dä är det ju mer lönsamt attgräva ner sina pengar än att ta den vanliga bankräntan. Dit kominer man om manföljer kommunisternas förslag. Nr 157 När det gäller pensionsförsäkringspremierna så finnsdet begränsningar Fredaeen den "" egenföretagarna. Det finns däremot knappast någon begränsning 27 mai1983 ''' löntagarna. Om en arbetsgivarevill träffa något slags avtal med en löntagare om att skjuta upp lönen och ta ut den iform av en pensionsför- FöUdlagstiftning säkring, så är det möjligt. Begränsningarna i detavseendet är i varje fall inte tillinkomstskatte- hårdare för löntagarna än föregenföretagarna eller vice versa. reformen m m likformighet. Alla haremellertid en liten avsättningsmöjlighet därutöver,som är till för att gynna sparandet litet extra. Förste vice talmannen anmälde attKnut och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 15 BO (): Lät mig först ta upp en sak som jag tycker ärlitet uppseendeväckande. sade i sin replik att han för sin och,som jag uppfattade det, den socialdemokratiska utskottsmajoritetens del tyckeratt man borde göra en förändring av möjligheten att fördela räntor mellanmakarna när det gäller schablontaxerade egna fastigheter, dvs. Eftersomdet är utskottets ordförande som säger det, troligen pä hela densocialdemokratiska utskottsgruppens vägnar, måste jag be attutveckla det här. Är det ett initiativ som kommer att tas för att få regeringenatt framlägga förslag i den här riktningen? Debatten har pågått länge, och denhar oroat villaägarna. Jag tycker att det finns anledning att be om ettklarläggande på denna punkt. Det är orimligt att familjer i skallbehöva söka socialbidrag för att kunna betala sin skatt. Det verkar ocksåorimligt att det skulle kunna vara så. Ändå kan detta bli effekten av detnuvarande skattesystemet för inånga barnfamiljer. Effekterna har uppkommitfrämst genom de starkt ökande marginalskatterna -den ökade progressionen vad gäller den statliga inkomstskatten, kombinerad meddet ständigt stigande skattetrycket. Det förefaller f. ö. attfortsätta att stiga efter regimskiftet . Naturligtvis har de skärptakommunalskatterna också spelat en avgörande roll i detta sammanhang. Grunden för skattesystemet skall vara - och jag tror attdet finns en allmän enighet om denna princip- att skatt skall tas ut efter bärkraft.Men så är det inte. säger när det gäller ekonomiskbärkraft i sitt slutbetänkande Barn kostar; "För att kunna jämföra den ekonomiska bärkraften iolika familjetyper måste man se både till den disponibla hushällsinkomsten ochtill hur många personer som skall leva på denna." När detgäller familjebeskattningen säger man; 'Vad hushällen kan disponera avsina inkomster bestäms i första hand av beskattningen. Få inslag iinkomstbeskattningen beaktar inkomsttagarens 28 försörjningsbörda." Jag tänkte använda dessa citat för att visa vad experteroch ledamöter tycker. bestyrker alltså attfamiljebeskattningens utformning faktiskt strider mot grunden för hurskatteuttagen skall ske. Även andra utredningar har visat att barnfamiljernaöver huvud har en svag ekonomisk ställning. Låt mig ta ett par exempel på deorimligheter som jag har talat om. En tväbarnsfamilj som har en genomsnittsindustriarbetarlönpå . som inkomst betalar i inkomstskatt . ochfår vid inköp av varor betala . i barnbidrag och bostadsbidrag. Man betalaralltså dubbelt så mycket i skatt som vad man uppbär i form av barn- ochbostadsbidrag. Skulle hyran för denna tväbarnsfamilj med engenomsnittsindustriarbetarlön vara mer än . , kommerfamiljen att hamna under existensminimum och kan i realiteten tvingas söka socialbidragför att kunna betala sin skatt. Detta borde för alla vara en orimlighet som manbör undanröja. En tidigare hemarbetande make eller maka i entrebarnsfamilj tar ett halvtidsarbete med en lön på . och villordna enskild, privat barnomsorg. Då får inte denna barnomsorg kosta mer än 5kr. Kostar den mer går halvtidsarbetet med förlust. Det här är ett par exempel för att visa att jag berörförhållanden som existerar ute i samhället . Vi moderater anser alltså att skattesystemet vad avserbeskattningen av familjer bör ändras. Vår kritik riktar sig främst motföljande: Man tar inte vid beskattningen hänsyn till hur mänga som skall levapä en inkomst, bara till hur många som tjänar den. Detta har också bestyrkts avfamiljeekonomiska kommittén. För det första drabbar detta främst flerbarnsfamiljer,familjer som bor i glesbygd där man kanhasvårt att få arbete för bägge makarna.Och det gäller naturligtvis runt om i landet där man av arbetsmarknadsskäl harsvårt att leva på en inkomst. För det andra missgynnar skattesystemet de familjer somhar två inkomster - och där inkomsterna inte är av ungefär samma storlek, utanskiljer sig åt - på grund av det progressiva inslaget i den statliga inkomstskatten. För det tredje behandlas barntillsynskostnaderna mycketorättvist beroende på hur man kan och vill lösa barntillsynen. Den familj somhar tillfälle att få daghemsplats för sitt eller sina barn får en storsubvention som ju i realiteten är skattefri - och det gäller tiotusentalskronor. En familj som löser problemet med barntillsynen genom att någon avmakarna själv tar hand om barnen, stannar hemma och utför detta för samhälletmycket värdefulla arbete, får ingen subvention och har heller ingen möjlighetatt skaffa sig en arbetsinkomst. De familjer som själva ordnar tillsyn på annatsätt. Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. de intevill eller har möjlighet att få den subventionerade daghemstillsynen, fårbetala hela kostnaden, och den är inte avdragsgill. Det här är orättvist. Dettycker jag också att alla egentligen borde vara överens om. Det ledernaturligtvis till, såvitt gäller privat barntillsyn, att mycket svartersättning utbetalas. De ersättningarna redovisas inte och beskattas inte. Detär naturligtvis något vi bör förebygga.