prot · G609126 · 1982-12-31 00:00:00 — Gemenskapen över generationsgränsernaär svår att uppnå i ett samhälle som är starkt ^sektoriserat och centraliserat.De här väsentliga frågorna har man sannerligen inte alltid tagit hänsyn till. Hemmet och familjen ärav central betydelse för barn och vuxna, men också för samhället i stort. Iförsta hand är det föräldrarna som har ansvar för sina barn och deras uppväxt,fostran och utveckling till harmoniska människor. Barnens samvaro med sinaföräldrar för att bygga upp fasta och godare relationer är en grundläggandefråga för barnen i deras utveckling. Föräldrarna måste då få stöd frånsamhållet genom en familjepolitik som sätter barnens rättigheter i förgrundeni' form av en trygg barnomsorg, ett rättvist ekonomiskt stöd, en bra skola ochen meningsfull fritid. När det gäller detekonomiska stödet är barnbidraget och måste alltjämt förbli stommen ifamiljestödet^.^ Det är ett konsumtionsstöd för att så långt det är möjligtutjämna kostnaderna mellan barnfamiljer och familjer utan barn.^Flerbarnsstödet, som vi genomförde mot socialdemokraternas motstånd men somsocialdemokraterna nu accepterat - det hälsar vi med tillfredsställelse ^-,skall medverka till en ytterligareutjämning mellan flerbarnsfamiljer och övriga. Vårdnadsersättningen skallutgöra en ersättning för det arbete som föräldrar med små barn utför i hemmet. Valfriheten ären av hörnstenarna i 32 vår familjepolitik. Valet av omsorg av barnen måstegöras av familjen själv. Men enligt vår uppfattning råder valfrihet först närbarnfamiljerna får Nr 126 ekonomisk ersättning för sin insats att vårdaegna barn i hemmet - alltså en Torsda^gen den vårdnadsersättning - och närden kommunala barnomsorgen eller andra 21 ^aoril 1983 former av barnomsorg täcker efterfrågan. uppgift är att skapa förutsättningar förbarn och föräldrar att tillsammans och ^o^-^^^ ^j^ ^^y; ^t^jarnfa-^utifrån egnaförutsättningar forma tillvaron så att den bäst passar den egna ^niilier ^m^^m^ familjen. Ingen känner bättre familjens önskemål och förutsättningar änfamiljemedlemmarna själva. Därför är det familjen som måste göra valet avomsorgsform för barnen. Och när vi talar om barnomsorg menar vi all omsorg avbarn-oavsett om den sker i hemmet, i familjedaghem, i daghem, i^föräldrakooperativ eller i andra, mera okonventionella omsorgsformer, som vibehöver pröva. har under enlång följd av år arbetat för en vårdnadsersättning. På grund av det motstånd vimött från andra partier här i har vi inte kommit så långt tyvärr. Menprincipen har vi lagt fast, och vi arbetar för att bygga vidare. Vårt förslag omutbyggnad av vårdnadsersättningen bereddes i socialförsäkringsutskottet ochbehandlades här i kammaren . Vårdnadsersättningenskall enligt vår uppfattning utgöra ersättning för utfört arbete. Det äranmärkningsvärt att socialdemokraterna inte vill erkänna och värdesätta detarbete som föräldrar gör i hemmet med vård av egna barn som en ^samhällsnyttiginsats. Av en moderat reservation att döma lämnar också principenatt vårdnadsersättning skall utgöra ersättning för utfört vårdarbete. Socialministern har aviseratatt en särskild arbetsgrupp skall tillsättas. Denna skall göra en samladbearbetning av det utredningsmaterial som finns tillgängligt från olikautredningar. I reservation 3 från , vilken är fogad vid betänkandet, harvi sagt att arbetsgruppen måste göra en samlad översyn av de familjepolitiskastödformerna utifrån en helhetssyn på barnfamiljernas situation, att den måstegöra en förutsättningslös prövning av vilka stödformer som är bäst ägnade atttillgodose behoven. Det gäller exempelvis bostadsbidragskommitténs ochföräldraförsäkringsutredningens förslag. Det är också nödvändigt attskatteproblematiken vägs in och att skattesystemet får ett ökat inslag av bärkraftsprincipen. Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna skall ha en sådan utformning att en utjämning blir ^möjhg mellan hushåll med barn och hushåll utan barn. Det torde inte råda någon oenighet om att barnfamiljernas ^situafion är svår, inte minst i med sjunkande reallöner och stigande priser. Det gäller särskilt familjer med låga inkomster och flera barn samt inte minst de familjer där endast en av föräldrarna har förvärvsinkomst. Arbetet med att göra familjestödet mera rättvist och effektivt måste därför prioriteras mycket högt. Det förvånar således att socialdemokraterna inte vill sluta upp bakom ett förslag, som innebär att det familjepolitiska arbetet prövas i hela sin vidd. Biträdande statsminister sände inför påsken ut ett frihetsbudskap till 33 3 protokoll 1982/83:126-129 Nr126 svenska folket. Det lät vackert. Men frågan är bara:Hur mycket av substans den ^^'^"^"^^^det i budskapet? 21 ^aoril 1983 IngvarCarlsson är inte här . Men jag har sett Kanske kommer han in i kammaren så Stöd till ^barnfa- småningom. I så fall vill jagrikta några frågor till socialministern med ^milier ^m^ ^m^ anledning av uttalande: Innebär frihetsparoll att han ochsocialdemokraterna är beredda att tillerkänna kommunerna frihet att pröva nya,mindre traditionella former för barnomsorgen, med likartat stöd, för att barnomsorgenskall kunna anpassas efter kommunernas behov, förutsättningar och struktur? Innebär den Carlssonska frihetsparollen reell frihetför småbarnsföräldrarna att själva välja barnomsorgsform? ^Erkänns ochvärderas därmed arbetet med små barn i ^herhmet som en ^samhällsnyttig insats? Innebär frihetsparollen att socialdemokraterna nu är bereddaatt överge sitt hårdnackade motstånd mot en utbyggnad av vårdnadsersättningen? Det skulle varaintressant att få till stånd en diskussion i detta sammanhang. Talar man frånsocialdemokraternas sida om ökad frihet för den enskilde, måste man väl ocksåvara beredd att ge barnfamiljerna frihet att själva välja barnomsorgsform. När det gäller reservation 2från vill jag ställa en fråga till . I reservationenstår det följande: "För att^situafionen för småbarnsfamiljerna skall kunna underlättas boren i avvaktan påen reformerad familjebeskattning obeskattad vårdnadsersättning införas redanden ." Vad menas med detta? Innebär det attvårdnadsersättningen endast skall ses som en parentes i väntan på en revideradoch förbättrad familjebeskattning? Kanske kan vi få den saken klarlagd här. När det gäller detfortsatta familjepolitiska arbetet har jag sagt att det är nödvändigtatt hänsyn tas till skattefrågan ochatt denna får en bredare inriktning, efter bärkraftsprincipen. Men jag tyckernog att i mycket hög grad koncentrerar det familjepolitiska arbetetpå skattefrågan. Det är en viktig del, men det finns många andra viktiga bitar. Vi hade en gång, , avdrag påskatten för barnkostnader för dem som hade barn. Det lät väldigt bra. Men detvar en mycket stor del av barnfamiljerna - kanske i första handflerbarnsfamiljerna - som inte hade några inkomster så att de kunde få avdragpå skatten. Detta system vill vi inte ha tillbaka, utan det gäller att skapa enutjämning och ökad rättvisa. ^Östh kommer i sitt anförande senare att berörareservation 9. Reservation 16 är enreservation från centerpartisterna i utskottet. Den gäller barnmiljörådet. Vihar tidigare i regeringsställning uppdragit åt ^SCB att göra undersökningar omorsakerna till det minskandefödelsetalet. Det är ju en fråga som diskuteras, och det finns anledning attutreda orsakerna. Vi ser den frågan som mycket viktig, ochvi anser att det vore en uppgift för 34 barnmiljörådet att just göra en sådan undersökning ochkomma med förslag. Barnmiljörådethar ju uppgifter som ligger nära detta. Jag ber därför att få Nr 126 yrka bifall till denna reservation. ^Jagvill ^meddetta, herrtalman, yrka bifall till reservationerna^s, 6, ^9och 16 ^^1 ^f^lnr'l ^1QS^3 ochi övrigt till utskottets hemställan.^ ^Anf.42 ^(m) replik: ^miljer ^m. Jag villge ett klart svar på fråga. säger att vimoderater lägger mycket stor vikt vid skatten och gör den till en stor fråga.Orsaken till det är mycket enkel. Detta beror på att skattesystemet är ettstort problem för barnfamiljerna, framför allt för barnfamiljer med mångabarn^.^ Då är det också naturligt för oss moderater att göra skatten till fråga. Beträffandevårdnadsersättningen har vi - just beroende på det krångliga skattesystemet,med de marginaleffekter som ligger inbyggda - sagt att vi nu inte kan bygga inytterligare marginaleffekter genom att göra en vårdnadsersättningskattepliktig. För att undvika marginaleffekter i kombination med bostadsbidragoch andra bidrag är det bättre att, i avvaktan på en vettig skatteutredning ochett vettigt ^familjeskatteförslag, göra vårdnadsersättningen skattefri. Annarshamnar vi återigen i obalans och orättvisor, beroende på att vi för inytterligare ett moment i den progressiva cirkusen -och det vill vi inte ha. Detta innebär inte attvi säger nej till en vårdnadsersättning . När vi fått ett vettigtskattesystem måste vi också utforma vårdnadsersättningen efter det systemet.Men är skattesystemet orsak tillmycket av problemen, och då måste vi också rätta till skattesystemet. Vi har sagt att viskall ha avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader med en alternativbarnomsorg upp till en viss nivå. Detta skall också sättas in i det storavalfrihetssammanhanget, som jag tycker att också talade för.På den punkten är vi överens. Sedan måste jag frågaRune en sak när det gäller skatten. Ni har- jag måste säga tyvärr- ireservationen litet grand "tassat" när det gäller skattefrågan. Nisäger att det är ett problem, men ni ställer inte något krav på regeringen attden skall lösa problemet. Därför är jag litet besviken på . Säger ni attdet är ett problem måste man fråga sig, varför ni inte är beredda att ocksåsäga att regeringen bör lösa problemet. 43 () replik: Vi harinte, , förringat skattefrågan. I mitt anförande underströk jag ju också dennas betydelse. I vår reservation har vi också skrivit bl. a. följande: "Likaså är det nödvändigt attskatteproblemati ken därvid vägs in och att skattesystemet får ett ökat inslag av bärkrafts principen." Vi väger alltså in denna sak i hela det stora familjepolitiska sammanhanget. Jag sade tidigare till att man av ^reseryafion får uppfattningen att i stort sett vill göra familje politiken till en skattefråga. Det finns emellertid många andra viktiga delar härvidlag. Nr 126 Sedan^fill vårdnadsersättningen, . Vad är det som har hänt Torsda^gen den sedan1980? var , efter motstånd, med på att fatta beslut 21 ^aoril 1983 ^"^"^^^^^^"^ skattepliktig vårdnadsersättning, avseende 3 månader, precis på samma sätt som beträffandegarantibeloppet i föräldraförsäkringen. Stöd till ^barnfa- ^'^^^^'- ^^^'^ ^s^äger att vårdnadsersättningen är enersättning för vårdnadsarbete i ^milier ^m^ ^m^ hemmet,innebär det att vi betraktar arbetet i hemmet som ett ^samhällsnyt- Den principen går numoderaterna ifrån. Sedan har vi ju den principen, , att ersättningför utfört arbete - oavsett var arbetet bedrivs- är ^skatteplikfig inkomst.Detta är anledningen till att vi vidhåller den princip som vi har lagt fast.Jag beklagar att återigen har vänt på klacken och inte helhjärtatvill ställa upp bakom vårdnadsersättningen. 44 ^(m) replik: Jag ärlitet förvånad, , att frågan om huruvida vi skall ha enbeskattad eller obeskattad vårdnadsersättning är den stora frågan. EftersomRune anser att ersättningen skall vara beskattad, säger han att denenda ^vårdnadsersätfningen är en beskattad vårdnadsersättning. Men enobeskattad vårdnadsersättning är ju också en vårdnadsersättning. När vi nu harett skattesystem som i talarstolen själv har förklarat varafelaktigt och som han vill få reviderat kan man fråga sig, varför det skallbyggas in fler tokiga marginaleffekter i systemet. Vad har en barnfamilj förglädje av att få en beskattad vårdnadsersättning som innebär att^progressiviteten skärps ytterligare, att bostadstillägget förloras, att manberoende på om man arbetar tre fjärdedelar av arbetstiden eller heltid råkar iolika situationer? Det är ju detta som är problemet. Jag tycker, ,att vi i stället skall konstatera enigheten mellan de tre borgerliga partierna,att vi samtliga har uttalat oss för en vårdnadsersättning, och inte hänga upposs på den ena eller andra konstruktionen. Det verkar nästan som om ^RimeGustavsson och gör konstruktionsfrågan till ^någonfing viktigare änsakfrågan. När det sedan gällerarbete i hemmet kan inte misstänka moderata samlingspartiet. Ifråga om hemarbetet gäller det inte om några tusenlappar skall vara beskattadeeller obeskattade. Det väsentliga är att vi förbättrar den totala situationenför barnfamiljerna. Vi får akta oss för att hamna i den situationen att ordetkommer att få makt över tanken i det här sammanhanget. Låt oss i stället se påde gemensamma nämnarna. vill jag dock säga, RuneGustavsson, att jag tycker att det skall bli intressant att se hur centernfortsättningsvis agerar i skattefrågan. Det märkliga är att i sin^mofion pekar på skatteproblemet. Men det finns ingen klar och stringent kläm iskattefrågan, där kräver en ändring av skattesystemet och ger ett klartuppdrag till regeringen. Den sittande arbetsgruppen är ingen skattearbetsgrupp.Vi har fått klart för oss av resonemangen tidigare i utskottet och här ikammaren att det är fråga om två utredningar, som skall presentera sinaförslag. 45 () replik: Nr 126 Det har väl inte kunnat undgå anledningen den ^fill att såväl som haren reservation på den här punkten ^2I äratt vi inte ställer upp bakom den socialdemokratiska skrivningen. ^angettde olika delar som vi anser att arbetsgruppen skall ta upp, om vi skall 5^^^^^^^ till ^barnfa-^få en helhetssyn på ^familjepolifiken. Det går inte attkomma ifrån det, ^miljer ^m. Vad är det då som harhänt på skatteområdet som skulle göra det svårare att bygga utvårdnadsersättningen enligt den princip som vi då lade fast? När det sedan gäller de^delfidsarbetande lade vi under den första ^Fälldinregeringen fram förslag om -vilket beslutade - att föräldrar till små barn skulle ha rätt attminska sin arbetstid från åtta ^fill . Många ensamstående människorhar inte möjlighet att göra detta om de inte får kompensation. Men den som dåminskar sin arbetstid från åtta till sex ^fimmar - låt oss säga att det ärensamstående föräldrar - får kompensation från vårdnadsersättningen upp ^fillen årsinkomst av nära . Man avstår från arbetsersättning under två^fimmar, en arbetsersättning som är beskattad. Stannar man hemma för att vårdabarn och i stället får en ersättning för det, anser vi att även den arbetsersättningenskall vara beskattad. Märkvärdigare är det inte, . Tredje vice talmannen anmäldeatt anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ^ytteriigare replik. 46 INGA ^LANTZ (vpk); Det finnsett mycket tydligt samband mellan det samhällsekonomiska läget och utbyggnadenav barnomsorgen. I högkonjunkturer, med stor efterfrågan på arbetskraft; harutbyggnaden tagit fart - visserligen inte så mycket - medan den har saktat avnär behovet av arbetskraft har minskat. När efterfrågan påarbetskraft har varit svag har barnen mått bäst av att vårdas hemma av sinkvinnliga förälder. När kvinnorna behövts på arbetsmarknaden har barnens behovav samvaro med andra barn och andra vuxna ökat. När det visat sig attkostnaderna för småbarnsplatser är mycket högre än övriga daghemsplatser hardet plötsligt blivit mycket nyttigare för små barn att vistas i familjedaghem. Så här går valserna. Vi menar frånvänsterpartiet kommunisterna att barnomsorgen måste vara ^fill för barnens^skiill^.^ Därför måste den byggas ut så att den täcker behovet för alla barn. Jag tror inte i och försig att kvinnor går på de här valserna hit och dit. Det är faktiskt av förskolebarnen som har någon förälder hemma , och denna utveckling har gått mycket snabbt. Kvinnor med små barn förvärvsarbetar alltså i mycket hög utsträckning, och egentligen är det bara de som det talas så mycket om från ^borgeriigt håll när man talar 37 Nr 126 omvalfrihet för hemmaföräldrarna och hemmabarnen. den Underde har utbyggnaden av barnomsorgen bromsats upp. 21 ^aoril 1983 Dentänkta utbyggnaden i femårsplanen, som är nästan historisk-100 000 ^^ nya daghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplatser -har bara genomförts Stöd till ^barnfa- ^^'"^hälften. Ändå innebar femårsplanens målsättning en mycket begränsad ^milier mm utbyggnad med tanke på det stora behov av barnomsorgsom då fanns och som givetvis fortfarande finns. Enligt kommunernas senasteberäkningar kommer femårsplanen att bli en tioårsplan, om man inte vidtardirekta, tvingande eller stimulerande åtgärder, för att förmå kommunerna attbygga ut barnomsorgen. Femårsplanen gav ungefär 58 600daghemsplatser, och räknar man med ytterligare 46 000 platser.På samma sätt tillkom under den här planperioden 28 000 fritidshemsplatser, och25 500 beräknar man skall komma till under nästa planperiod, alltså fram till1986. Det skulle innebära attdet 1986 finns bara 186 000 daghemsplatser och 80 500 fritidshemsplatser.Antalet barn i de aktuella åldrarna är i genomsnitt 100 000 i varje årskull.Mot bakgrund av den höga förvärvsfrekvensen förstår man att många föräldrartvingas hantera barnomsorgen på kanske mycket jobbiga och olyckliga sätt. Om man ^iitgår från attdaghem och fritidshem är till för barnens skull och att alla barn därför skallha rätt till en barnomsorgsplats framstår bristen på platser som ofantligtstor. Det skall också filläggas attdet finns platser i familjedaghem, både för förskolebarn och för yngreskolbarn. Antalet sådana platser uppgår till ungefär 91 000 resp. 40 000. Den allra bästaomsorgsformen för de allra flesta ^förskole- och skolbarnen är daghem och ^frifidshem.De familjedaghemsplatser som finns bör , menar vi, ersättas av enkollektiv barnomsorg. De kvinnor som arbetar som dagmammor bör erbjudasutbildning för att sedan få arbete i den kollektiva barnomsorgen. Det är den ^kollekfivabarnomsorgen som föräldrarna vill ha. Om man skall kunna tala om valfrihetgäller det verkligen att se till att den kollektiva barnomsorgen byggs ut. I deundersökningar som har gjorts har föräldrar sagt att de vill ha en kollektivbarnomsorg. ^Dé vill inte ha privata omsorgsformer, men de tvingas av olikaskäl ^tilldet - därför att kommunernai stor utsträckning satsar på familjedaghem; man har av olika skål prioriteratden omsorgsformen. Men vad föräldrarna vill ha är en kollektiv barnomsorg.Därför menar vi kommunisterna att det är det vi skall byggaut, dels för att ge föräldrarna valfrihet som det har talats så mycket om här,dels därför att det är en bättre omsorgsform. Den ^utbyggnadsplan som regeringentillsammans med nu arbetar med måste, menar vi, ha som målsättning att snabbast möjligt ge alla barn tillgång till en bra och avgiftsfri barnomsorgsplats. Det skall vara lika självklart med en barnomsorgsplats som det är att ett barn får plats i skolan . 38 Ett av skälen tillkommunernas dåliga utbyggnad av barnomsorgen sägs varaatt barnomsorgen är dyr. Det finns ett antal undersökningar som Nr 126 tvärtom visar att en utbyggd barnomsorg är lönsam, t. o. ^m. vinstgivandeför den samhället. har de samhällsekonomiska vinsterna vid ^barnomsorgsut- 21 ^aoril 1983 byggnad underskattats. Den senasteundersökningen på det här området är gjord av Kommun- Stöd till ^barnfa-^förbundet,och den heter Samhällsekonomiska effekter av en utbyggd ^m^ ^m^barnomsorg. I den konstateras att samhällets kostnader för barnomsorgen täcksredan vid 13 ^fimmars arbete . Vid heltidsarbete ökar densamhällsekonomiska vinsten till i genomsnitt . , om vinstenfördelas på de som barnet får barnomsorg. Trots att småbarnsplatserna ärdyrare än övrig barnomsorg är det också lönsamt att bygga ut dem, t. o. ^m. viden genomsnittlig deltid. Vpk menar att vinstaspekten inte i någon mening fårvara avgörande för barnomsorgens utbyggnad. Egentligen skall man inte tala omvinst eller lönsamhet när det gäller barnomsorgen. Men om nu denna verksamhetoomtvistligt är ekonomiskt lönsam, är det märkligt att olika regeringar i dessa^spartider inte har förstått det ekonomiskt riktiga i att satsa på en fulltutbyggd barnomsorg. I budgetpropositionensägs att ett nytt statsbidragssystem är under utarbetande. Det är bra. Vpkmenar att utgångspunkten för ett nytt statsbidragssystem skall vara att statentar det ekonomiska ansvaret för utbyggnaden och driften. Till statsbidragen börminiminormer knytas när det gäller olika kvaliteter på barnomsorgen så att enjämn och god standard kommer till stånd över hela landet. Det är också av viktatt statsbidragssystemet utformas så, att det stimulerar kommunerna att byggaut barnomsorgen med målsättningen att alla barn skall få plats. bör staten tahela det ekonomiska ansvaret för barnomsorgen. Kortsiktigt bör staten svara förpersonalkostnaderna, som ju är den tunga posten på driftsidan. I diskussionerna medKommunförbundet om ett förändrat statsbidragssystem bör också frågan om^föräldraavgifter diskuteras, menar vi i vpk. Avgifterna bör successivtavvecklas helt genom att man börjar en ^nedtrapp-^ning av dessa. Detta har vi föreslagiti vår motion, som behandlas i socialutskottets betänkande. Utskottet gör detlätt för sig och avstyrker motionen med hänvisning till pågående arbete inomregeringskansliet. Utskottet underlåter sorgfälligt att ha någon mening om hurett kommande statsbidrag bör vara utformat för att åstadkomma en brabarnomsorg. Med detta vill jag yrkabifall till ^vpk-reservationerna beträffande barnomsorgen. ^Claeson kommersenare i debatten att ta upp reservationen om ett återinförande avbosättningslånen. Det finns enreservation till som jag vill beröra, nämligen den gemensam ma fp- och ^vpk-reservationen nr 1, som föreslår en höjning av barnbidraget. Barnfamiljerna drabbas mycket hårt av den ekonomiska politik som förs. Deras ekonomi försämras av ständiga ^hyres- och prishöjningar. Barnbi dragen uppväger inte på långa vägar de ökade kostnaderna för flertalet barnfamiljer, vilket de flesta barnfamiljer känner till. Vpk har under många 39 Nr 126 årkrävt att barnbidragen skall höjas så att de uppnår av basbeloppet. Torsdagenden Genom att knyta barnbidragen till basbeloppet skulle de också bli 21april 1983 ^värdesäkrade. ^ ^[ Levnadskostnaderna ökar, som jag sade, ständigt och de höjningar som Stöd till ^barnfa- ^S^^^"^^^^^ ^^'^^^^^ ^^^^^^^ ^"^^^^^^^ ^^^^^"^^^ gjorts har baratill nöds kunnat ersätta redan inträffade ^milier ^m^ ^m^ ^P^"^^" ^°^'-'^^^ hyreshöjningar.Barnfamiljerna får sin alltför låga kompensation långt efter det attlevnadsomkostnaderna har ökat. Reservationen nr 1 ärföranledd av en ^fp-motion^,^ vari föreslås . mer per barn och år. Dettaförslag ligger i linje med vad vpk länge har krävt. Därför har vi anslutit osstill ^fp-motionen^.^ Jag yrkar med detta bifall också till reservation nr 1. Slutligen vill jagnågot kommentera vad de tidigare talarna har sagt i debatten. är jumest högljudda när det gäller att värna om barnen, barnfamiljerna ochvalfriheten. Bara genom en fungerande barnomsorg, genom bra bostadsområden,genom god ekonomi för barnfamiljerna med minskade hyror, lägre matkostnaderoch högre barnbidrag, genom goda skolor och meningsfull fritidssysselsättningsamt genom ett arbetsliv, som är anpassat tillbarnen och barnfamiljerna med bl. a. sex timmars arbetsdag, kan man förbättraförhållandena för barnen och barnfamiljerna. Men det här är förslag som allraminst ställer upp på. Deras förslag i alla debatter här i kammarengår ju tvärtemot. Att genomföra det som jagnyss räknat upp skulle verkligen vara att värna om barnen och deras familjer. Sedan säger att vi skall återupprätta familjerna. Faktum är att av alla hushålli består av två personer. är det ett barn och en vuxen,och i allmänhet är den vuxna då en kvinna. Så ser familjemönstret ut . Imånga bostadsområden är det till så små hushåll det är fråga om. Mot den bakgrundengäller det att finna och stimulera nya sätt att bo och leva som passar det nyafamiljemönstret. Det behövs bra barnomsorg och det behövs sex ^fimmarsarbetsdag. Vi har fått höra på ettgräl mellan moderater och centerpartister om hur ett vårdnadsbidrag eller envårdnadsersättning skulle utformas.