prot · G60925 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:25 Utökningav antalet suppleanter i skatteutskottet Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen. 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i efter Lars-IngvarSörenson anmält och som suppleant i utbildningsutskottet efterIng-Marie anmält . Andrevice talmannen förklarade valda till suppleanti utbildningsutskottet () 2 §Utökning av antalet suppleanter i skatteutskottet Enligttill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit aftantalet suppleanter i skaffeutskoffet, som f. n. är 16, skall utökas fill 17. Jag hemställer att antaletsuppleanter i skatteutskottet bestäms fill 17. 3 § Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval fill skaffeutskoffetkommer att ske vid kammarens sammanträde . 4 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed får jag anhålla om ledighet från riksdagsarbetetunder tiden fram till juluppehållet 1982 på grund avFN-uppdrag. Undertecknad anhåller om att erhålla tjänstledighet frånuppdraget som riksdagsledamot under fiden den 21 november-den 20 december föratt fullgöra uppdraget aft vara FN-delegat. Kammaren biföll dessa framställningar. Andrevice talmannen anmälde att följande ersättare skulle tjänstgöra i stället förresp. ledamöter, nämligen Axel () för och () för Bo Södersfen. 5 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1982/83:25 bil. 1 tUlförsvarsutskottet bil. 2 fill socialutskottet bil. 3 fill trafikutskottet bil.4 fill skatteutskottet bil. 5 punkterna 1-5 till kulturutskottet punkt 6 fillkonstitufionsutskottet punkt 7 till utbildningsutskottet punkterna 8 och 9 fillsocialförsäkringsutskottet bil. 6 fill arbetsmarknadsutskottet bil. 7 punkterna1, 2 och 4-11 fill näringsutskoftet punkt 3 till arbetsmarknadsutskottet bil. 8 tillkulturutskottet /83:38 till lagutskottet /83:53 första dels-satsen tiUskatteutskottet andra dels-satsen till finansutskottet /83:54 filllagutskottet 1982/83:56 till finansutskottet /83:58 fillskatteutskottet 6 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1982/83:64 Ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:6Skatteutjämning i landsfing (prop. 1982/83:4) 1982/83:1Vissa biverkningar av tandlagningsmaterial, m. m. 1982/83:2Arbefsmiljörisker till följd av djurhållning 1982/83:3Integration av data- och bioteknik 1982/83:4Utredning av vissa semesterfrågor 1982/83:1 Yrkesinriktad utbildningi gymnasieskolan i vissa kommuner (prop. 1982/83:12) 8 § Meddelande om interpellation Meddelades aft följande interpellation framställts 1982/83:30av () till utrikes- och handelsministern om åtgärder motanvändning av svensk utrustning m. m. vid kärnvapentillverkning: Nedrustning och fred är vår kanskeallra största framtidsfråga. Aft bidra till en sådan utveckling är ettövergripande mål för den svenska utrikespolitiken. fillbakahar också intagit en framskjuten plats i det internationella arbetetför fred. Vår strävan att motverka förtryck och orättvisor i världen är ettviktigt led i defta arbete. Insatserna för att främja nedrustning är ett annat. De svenska insatserna på nedrustningsområdet bygger i höggrad på de möjligheter vår neutrala ställning ger oss aft komma medkonstruktiva förslag fill nedrustningsåtgärder och på en aktivopinionsbildning. På olika sätt försöker vi sätta press på supermakterna attvidta konkreta nedrustningsåtgärder. Vi har också för egen del avsvurit ossalla planer på att skaffa egna kärnvapen. Utöver denna förslagssfällande och opinionsbildande rollär det dock dess värre inte så mycket konkret som kan göra för attfrämja en internationellnedrustning, i synnerhet på kärnvapenområdet. Det ligger i sakens natur att detär kärnvapenmakterna som där har initiativet. Det borde dock vara självklartatt vi gör allt för att inte svenskt material, svensk utrustning eller svenskteknik under några omständigheter skall kunna komma fill utnyttjande ikärnvapenmsfningarna. är ju som kärnkraffsnation delaktig i denteknologiska utveckling i vilken kärnvapnen är en del. En sådan konkret åtgärd är att skapa garantier för attinte svenskt högaktivt kärnkraftsavfall under några omständigheter kan kommafill användning för framställning av vapenplutonium. Def enda sättet aft skapasådana garantier är att förhindra upparbetning av svenskt kärnkraftsavfall ochförbjuda export av sådant material från . Energiministern har sagt aftnågra nya upparbetningsavtal inte skall ingås. Däremot synes avsikten vara aftnu gällande avtal skall fortsätta att löpa. Det innebär således att svensktkärnkraffsavfall också i fortsättningen skall exporteras och upparbetas. Därmedär också risken för missbruk ett faktum. Mycket tyder dock på att det bordefinnas förutsättningar att omförhandla de avtal som finns på def här området.Den starka opinionen i mot att man där skall upparbeta utländsktkärnkraffsavfall bör kunna utgöra utgångspunkt för sådana förhandlingar. Därförbör def finnas förutsättningar att redan nu stoppa exporten av svensktkärnkraftsavfall och säga nej fill upparbetning. motionerade ivåras om ett nej fill upparbetning av kärnkraftsavfall. Detta avslogs avriksdagsmajoriteten. Det finns anledning för de partier som då gick emotcenterkraven aft ompröva sitt ställningstagande. En annan väg på vilket svenskt material skulle kunna kommaatt användas i kärnvapenframsfällning är via en svensk uranbrytning. Sverigehar betydande uranresurser. Skulle vi börja bryta detta uran och svenskt urankomma ut på världsmarknaden föreligger också här en risk för missbruk.Energiministern har uttalat aft en export av svenskt uran infe skall ske ochatt en uranbrytning för svenska behov inte är aktuell. Trots defta har detsocialdemokratiska partiet inte velat ställa upp på ett förbud motsvensk uranbryfning. Ett centerkrav med den innebörden avslogs av ivåras. Det borde vara uppenbart att ett förbud mot uranbrytning i ärden enda säkra garanfin för att inte svenskt uran i en framfid kan komma attanvändas också för kärnvapenprodukfion. Utan ett förbud finns möjligheten svensk uranbrytning allfid öppen. Om uranbrytning påbörjas i måstevi också vara medvetna om riskerna att vi, kanske efter internationellapåtryckningar, drivs att också exportera uran i en framfida bristsituation. Ett tredje samband mellan svenska resurser och risken förkärnvapenspridning är den svenska kärnkraftsindustrin och dess tekniska ochmateriella resurser. Det går inte att förbise risken att export av svenskkärnkraftsutrustning och svensk kärnkraftsteknologi i en given situation skullekunna medverka i ett annat lands kärnvapenprogram. Sambandet mellan civilkärnkraftsteknologi och kärnvapenteknik är tillräckligt starkt för att riskenskall vara ett faktum. Mot den bakgrunden vore det naturligt att i Sverigeinföra ett förbud mot export av kärnkraffsfeknologi och kärnkraftsutrustning. Med hänvisning till vad jag här har anfört anhåller jag omkammarens tillstånd att till utrikesministern få ställa följande frågor: Delarutrikesministern uppfattningen aft garanfier måste skapas mot aft svenskaråvaror, svensk utrustning eller svensk teknologi kan komma att användas ikärnvapenufrustningen? På vilket sättär utrikesministern i så fall beredd aft arbeta för att sådana garanfier skallkunna skapas? Meddelande om frågor - 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:92av andre vice talmannen () till jordbruksministern om denframfida jordbrukspolitiken: Vid upprepade tillfällen harsocialdemokraterna klargjort att en ny jordbmksufredning skall tillsättas.Några direktiv har ännu ej presenterats. Den jordbrukspolitiska målsättning som gäller slår fastatt all brukningsvärd åkerjord skall odlas och att de som är sysselsatta inomjordbruket, i alla delar av landet, skall fillförsäkras en ekonomisk och socialstandard som är likvärdig med den jämförbara grupper uppnår somkonsumenternas berätfigade krav på säker fillgång till livsmedel av högkvalitet fill rimliga priser fillgodoses. Företrädare för gör gällande att jordbruket bedrivs somterapiverk-samhef, att jordbrukets viktigaste uppgift är att framställalivsmedel fill för konsumenten låga priser, aft jordbrukarna fortsättningsvisinte kan få samma sfandardufveckling sorn en industriarbetare samt att Sverigemåste hitta andra vägar att klara av en avspärrningssifuafion än att bedrivajordbruk av beredskapsskäl. Med anledning av vad jag här framfört vill jag till statsrådetoch chefen för ställa följande frågor: Instämmer statsrådet i de uttalanden från en ledandeLO-man som jag här refererat? Om infe - vill då statsrådet redogöra för på vilkaavgörande punkter, enligt regeringens mening, jordbrukspolitiken skallförändras i förhållande till jordbrukspoUfiska beslut? Anser statsrådet att, efter dessa förändringar, allåkerjord i fortfarande kan odlas och att de som är sysselsatta inomjordbruket i alla delar av landet fortfarande kan tillförsäkras en ekonomiskoch social standard som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår? Meddelande om frågor ' 1982/83:93 av () till industriministern omverksamheten vid i : Genom aktiva insatser och enberömvärd uthållighet från ledning och personal vid det nedläggningshotadeScharins i har man funnit en produktionslinje medtillverkning av porös board i kombination med vidareförädling som är värd attsatsa på . Utvärderingen av den bedrivna verksamheten ochanalyser av en tänkt framtidssatsning pekar på en framtida sysselsättning förca 70 anställda med lönsam produktion och tryggad avsättning på marknaden. Är industriministern beredd aft stödja projektet medfillverkning av porös board och vidareförädling vid iSkellefteå? 1982/83:94 av () till industriministern omkartläggningen av nya malmfyndigheter i Stekenjokkområdet: Den prospekterade malmen vidStekenjokkgruvan som ingår i uppgörelse med staten beräknas räckaendast till 1985. Förutsättningarna för att driva gruvan vidare beror helt påom man hinner karfiägga fortsättningen på den malmkropp där man nu arbetar. Deprovborrningar som gjorts inom det tilltänkta nya arbetsområdet visar pålovande fynd, och man är i det närmaste säker på aft finna brytvärd malm förytterligare något tiotal år. De anställda vid gruvan i , ansvarigainom kommun och hela ortsbefolkningen är oroade för attkartläggningen av nya fyndigheter inte skall hinna bli färdig till dess malmentar slut inom den del som omfattas av det nu gällande avtalet. Är industriministern beredd aft påskyndaprospekferingsarbetet i Stekenjokkområdet så att de 200 gruvarbetarna fårfortsatt jobb efter 1985? 1982/83:95 av () tillkommunikationsministern om postverkets service till allmänheten: Hushållen inom vissapostufdelningsområden i har fått ett meddelande om enomfattande omorganisation av brevbäringen från . Den innebär enbetydande försämring beträffande postutdelningen till postverkets kunder,särskilt om man behöver svara eller avsända något som posten kommit.Hitinfills har brevbäringen börjat vid 8-fiden och i allmänhet varit avslutadpå förmiddagen. meddelar posfen att man måste betala en särskild avgift av600 kr. , om man vill få sina brev före . Vill man ha postenmellan kl. 9 och 11, måste man betala . , annars riskerar manatt få posten först efter . Denna betydande försämring ipostutdelningen under utpressningsliknande former kallas "nyaserviceformer". Vill statsrådet redogöra för mofiven fill att postverkefsservice till allmänheten nu ytterligare skall försämras? 10 § Kammaren åtskildeskl. den " f''