prot · G60988 · 1982-12-31 00:00:00 — Detdär lät ju bra. Men döm om vår förvåning när den socialdemokratiska majoriteteni finansutskottet skrev ihop sig med borgarna för att kunna fillfredsställa enfolkpartimotion, som liksom försökte backa från den ståndpunkt som revisorernahar anfört. Då måste vi naturligtvis reservera oss till förmån för det förslagsom revisorerna har framlagt. Här har vi kommit i den litet lustiga ställningenatt den socialdemokratiska majoriteten i finansutskottet tar avstånd frånmajoriteten bland revisorerna, som också är socialdemokrater. Det är litetbetänkligt. Visäger i vår reservafion: "Utskottet ansluter sig fill revisorernasuppfattning att nuvarande generella besparingsmetod bör ersättas av ett systemmed selektiva besparingsåtgärder i kombination med klara politiskaställningstaganden i prioriteringsfrågor." Det håller vi fast vid. Jagyrkar därför bifall till den reservafion som fogat tillbetänkandet. 58 (): Någon större skillnad i uppfattning mellan utskottsmajoritetensskrivning och den reservation som vpk avlämnat föreligger egentligen inte. SomHans Petersson i nämnde säger reservanten att den nuvarandegenerella besparingsmetoden, den som man brukar kalla osthyvelsmetoden, börersättas av ett system med selektiva besparingsåtgärder i kombinafion medklara polifiska ställningstaganden i prioriteringsfrågorna, vilket vi väl ioch för sig kan ställa oss bakom. Men vi vill ändå inte frånutskottsmajoritetens sida helt skriva bort den generella besparingsmetoden. Detär där som skillnaden ligger. Det gör vi inte för att tiUfredsstäUa enfolkpartimotion som kom fill därför att folkparfiet inte fanns representeratbland revisorer. Den uttryckte en uppfattning som de andra tvåborgerliga partierna hade framfört i sin reservafion till revisorersförslag. Regeringen skriver i finansplanen att man i anvisningarnaför /84 ger myndigheterna möjlighet att fördela enrationalisering på , under en treårsperiod.Därmed har regeringen inte helt uteslutit den här besparingsmetoden som ettinstrument för det löpande effekfiviserings- och rationaliseringsarbetet, ävenom man kan säga att ostskivorna kan bli tjockare och tunnare och kanske någotår inte alls finnas där. Detta utesluter inte på något sätt möjligheterna att istället välja andra besparingsmetoder, med klara politiska prioriteringar. Mankan skära bort vissa verksamheter, så att säga ta till kniven i stället förosthyveln, eller göra olika omprioriteringar. Men utskottsmajoriteten haransett att det här bör ankomma på regeringen, med den överblick som regeringenhar och med det ansvar som den här regeringen känner för att genom en effektivbesparingsverksamhet minska budgetunderskottet. Regeringen får rörelsefrihetatt utarbeta förslag till hur den systematiska kostnadspressen skallåstadkommas. Det är mycket möjligt att man kommer fill samma slutsats somriksdagens revisorer och reservanten, nämligen att den nuvarande generellabesparingsmetoden bör ersättas av ett system med selektiva besparingsåtgärder.Men vi vill alltså inte helt skriva bort möjligheten att använda sig av någonvariant av den s. k. osthyvelsprincipen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkande 26. 59 HANS i (vpk) replik: Herrtalman! Man kan ju i ord slingra sig hur mycket som helst i vad gäUer de olikaalternativen för att försöka släta över det förhållandet att man har sprungitifrån revisorernas inställning. Revisorerna hade inte den inställningen baradärför att det var roligt utan därför att man fann att osthyvelsmetoden vardålig. Det hade givit sådana resultat att det inte var samhällsekonomisktriktigt att göra på det sättet. Då föreslog man en ny metod för besparingar.Det anslöt vi oss till från vpk, eftersom vi tycker att det är riktigt attprioritera poUtiskt vad som skall vara kvar och vad som skall bort, om manskall spara. Jag tycker inte att RolandSundgrens anförande riktigt klargjorde hur man ändrat ståndpunkt i den härfrågan. Det var ganska olyckligt att man inte valde att hållavänstermajoriteten och uppslutningen kring revisorernas förslag utan i ställetskrev ihop sig med borgarna för att slippa bli osams i utskottet. Men sitterde med skägget i brevlådan. Det är faktiskt inte något bra beslut som man nufattar. 60ROLAND () replik: Det här utesluter ju inte den metod somrevisorerna föreslår, utan här ger vi så att säga ännu bredare instrument förregeringen att arbeta med. Det kan man säga när man tagit del avutskottsbetänkandet och den granskning som revisorer har gjort. Detär ett elvapunktsprogram som de har arbetat fram. Det uttalar utskottet i sinhelhet en mycket stor uppskattning för. Vi lägger inte, som man ofta gör iandra utskott, det här till handlingarna,utan vi ger verkligen regeringen till känna vad revisorer harföreslagit. Att vi sedan på en av punkterna inte ordagrant ställt oss bakomrevisorernas förslag betyder ju inte att det föreligger några störreåsiktsskillnader. Den undersökning som revisorerna har gjort har dessutom avnaturUga skäl varit av begränsad omfattning. Man har kunnat följa endast enmyndighet som genomfört den tvåprocentiga nedskärningen under mer än ett år.Utskottet har mot den bakgrunden och med hänsyn till vad som skrivs ifinansplanen inte velat helt ta bort den möjlighet vi diskuterar här. Man harju också gett myndigheterna möjlighet att fördela besparingarna på enfemårsperiod. Sådana anvisningar har regeringen givit också i finanspla- Anf.61 HANS i (vpk) replik: Herr talman! Det är riktigt inte har sagt att man inte kan använda poUtiska prioriteringar. Det står ibetänkandet att besparingarna "kan självfallet ske också på helt andrasätt". Då lämnar man detta helt öppet. Men man håller fast vid att denmetod som revisorerna ansett vara dålig och inte särskilt verkningsfullfortfarande skall vara möjlig att använda. Det man kommer att göra i och meddet här beslutet är att ha kvar en metod som är förkastad av revisorerna. Detär den praktiska konsekvensen. 62STURE (): Det har med stor tydlighet framgått av dagensdebatt att enigheten är stor om behovet av en noggrann granskning av deoffentUga utgifterna framöver. Det finns olika metoder, och det var tydligen mot denbakgrunden som finansutskottet begärde att revisorer skulle göra enanalys av hur en tvåprocenfig budgetnedskärning slår för olika verk ochmyndigheter. Revisorerna ville arbeta snabbt och genomförde en studiesom omfattade kommerskollegium, , patent- och registreringsverket,, statens pris- och kartellnämnd samt konsumentverket.Resultatet av denna undersökning visade att en generell budgetnedskärning pålängre sikt skulle få högst märkliga konsekvenser. En del verk och myndigheterkan under en kortare fid bära nedskärningarna, medan andra -om detta fortsätter- inte kan fungera på det sätt som förutsatt. Därför har revisorernasmajoritet i sin skrivelse till underkänt denna metod. Ett ytterligare skäl för underkännandet är - vilket ocksåfinansutskottet anser - orimligheten i att parlamentarikerna skulle överlåta del av prioriteringarna åt ämbetsmännen. Parlamentets sammansättning skallju rimligtvis spegla den folkvilja som kommer fill uttryck i de allmänna valen,och detta måste naturligen få sin konsekvens i fråga om hur resurserna skall fördelas. Tanken på generella nedskärningar för den offentligasektorn diskuterades livligt i redan för ett tjugotal år sedan. Detvar en av den gamla högerns bekanta hästkurer . Trots ihärdigaförsök att späda ut den gamla medicinen fården samma kända effekter. Finansutskottethar i sin synpunktsrika skrivning i huvudsak anslutit sig fill resultatet avrevisorernas granskning. Det finner vi naturligtvis mycket värdefullt. Närsedan utskottet - i sin strävan att bli enigt - söker fånga in motstridigasynpunkter, förlorar skrivningen i pregnans. Ett exempel ur utlåtandet: "Avsiktenmed besparingsarbetet får inte vara att man inom myndigheterna tvingas fillpolitiska ställningstaganden. Det bör enligt utskottet ankomma på regeringenatt utarbeta förslag till hur en systemafisk kostnadspress skall åstadkommas.Det kan som ske genom att myndigheterna åläggs att spara av dereala resurserna eller som föreslås i budgetförslaget ett krav påminst . Det kan självfallet ske också på helt andrasätt." Välviljan lyser åt såmånga håll. Detta skapar inte ökad klarhet. Ivpk-reservationen däremot talas ett tydligare språk, men den begränsas till attendast omfatta revisorernas synpunkter på de årUga generella nedskrivningarnamed . Menrevisorernas förslag är betydligt mer omfattande. Det refereras ifinansutskottets betänkande. I elva punkter tas olika förslag upp, vilka vihoppas kommer att beaktas i de allmänna besparingsansträngningarna. Jag har med detta inlägg velat markera att revisorernassocialdemokratiska majoritet inte finner anledning att frångå något av deförslag som redovisats i vår skrivelse till . Vi kommer därför attavstå från att rösta vid den kommande voteringen. I detta anförande instämde ,, , , och (alla s). Anf.63 HANS i (vpk): Herr talman! inlägg var juutmärkt, och det styrker också riktigheten i vår reservation. Jag konstaterarbara att när socialdemokrater tycker att de har rätt fullföljer de inte sinlinje, utan då avstår de från att rösta bara för att kommunisterna har sammainställning. Jag tycker det är pinsamt. Anf.64 (): Det skulle innebära en missuppfattningom vi skulle rösta på reservationen. Vi har tagit upp elva punkter i vår mycketomfattande granskningspromemoria, och vi anser att alla elva punkterna är likarelevanta. Det har vi markerat genom att i utskottsskrivningen beakta våra elvasynpunkter. Kommunisterna har i sin reservafion endast tagit upp en av de elvapunkterna. 65 HANS iHallstahammar (vpk): Det är för att vi anser att de andra tio också är riktiga. Överläggningenvar härmed avslutad. Finansplanen (mom. 1-7) Mom. 1 (de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken) förberedande votering biträddes reservafion 2 av m. fl. med 66röster mot 15 för reservafion 3 av . 227 ledamöter avstodfrån att rösta. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl.med 79 röster mot 64 för reservation 2 av m. fl. 165 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 165 röster mot 79 förreservafion 1 av m. fl. 64 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (balans mellan ochinom skilda regioner som ett av huvudmålen för den ekonomiska politiken) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 av m.fl, med95 röster mot 47 för reservation 5 av och . 163ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 165 röster mot 96 förreservation 4 av m. fl. 47 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (liberalisering av kreditpolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 222 röster mot 77 för reservation 6 av m.fl. 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (kollektiva löntagarfonder) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 7 av m. fl. med144 röster mot 15 för reservafion 8 av . 148 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot 143 förreservation 7 av m. fl. Mom.5 (regeringsinitiafiv på det internationeUa planet för att främja denekonomiska utveckhngen) Utskottetshemställan bifölls med 228 röster mot 79 för reservation 9 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 (engångsskatt på stora förmögenheter) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 15 för bifall till hemställan ireservafion 10 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmofivering godkändes med 164 röster mot 143 för godkännande av den ireservation 11 av m. fl. Mom.'7 Utskottets hemställanbifölls. Budgetförslaget (mom. 8-13) Mom. 8 (de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen) I en första förberedande votering biträddes reservation 14av med 21 röster mot 15 för reservation 15 av Carl-HenrikHermansson. 270 ledamöter avstod från att rösta. I en andra förberedande votering biträddes reservation 13av och med 47 röster mot 16 för reservation 14 avRolf . 245 ledamöter avstod från att rösta. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 12 avLars m. fl. med 79 röster mot 49 för reservation 13 av . 180 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 165röster mot 79 för reservation 12 av m. fl. 64 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 9 (utredning om begränsning av de automatiskakostnadsökningarna i Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 15 förbifaU till hemställan i reservation 16 av . 6 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 149 röster mot 143 förgodkännande av den i reservation 17 av m. fl. anförda motiveringen.15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 och 11 Utskottetshemställan bifölls. Mom. 12 (översyn av den offentliga sektorns långsiktigafinansieringsformer) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 143 förreservafion 18 av m. fl. Mom. 13 (uttalande om tillsättande av en parlamentariskkommission för att uppnå balans mellan statens inkomster och utgifter senast år1986) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 79 förreservafion 19 av m.fl. Denkommunala ekonomin (mom. 14) I en första förberedande votering biträddes reservation 22av med 19 röster mot 15 för reservation 23 av Carl-HenrikHermansson. 272 ledamöter avstod från att rösta. I en andra förberedande votering biträddesreservafion 21 av och med 48 röster mot 16 förreservation 22 av . 240 ledamöter avstod från att rösta, Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 20 av m, fl.med 78 röster mot 48 för reservation 21 av och , 179ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 149 röster mot 78 förreservation 20 av m. fl. 78 ledamöter avstod från att rösta. Särskilda frågor (mom. 15 och 16) Utskottetshemställan bifölls. Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 276 röster mot15 för bifall fill utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen av , 14 ledamöter avstod frånatt rösta, 1982/83:14 Tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /83 såvitt avser jusfifiedepartementetsverksamhetsområde (prop. 1982/83:101 delvis) 7 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. 8§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1982/83:84 av UllaTilländer (c) till kommunikationsministern om investeringar i SJ:s bannät vidviss lokaltågstrafik: finns det regionalatrafikhuvudmän i samtliga län utom , och samt Älvsborgslän. Trafikhuvudmännen har som bekant övertagit det poUfiska och ekonomiskaansvaret för all lokal och regional kollekfivtrafik på väg i resp. län. Enligtgällande lagstiftning behöver inte trafikhuvudmännens ansvar omfattajärnvägstrafik, även om denna är av utpräglat lokal eller regional karaktär.Flera huvudmän har dock tecknat avtal med SJ om att de länsvisa månadskortenäven skall gälla på vissa tåg. Länshuvudman kan också träffa avtal med SJ ominrättande av särskild lokaltågstrafik på SJ:s bannät. Genom s. k.entreprenadavtal får länshuvudmannen det fulla ekonomiska och poUtiskaansvaret även för tågtrafiken och bestämmer därmed själv trafikens omfattning.Entreprenadavtal finns f. n. mellan SJ och ,och /SSK i . Föratt klara en utbyggd lokaltågstrafik har det visat sig att det ofta krävssärskilda investeringar i dubbelspår, mötesspår, plattformar m. m. Enligt 1979års trafikpolifiska beslut skall i de fall länshuvudmans trafik mofiverarspeciella investeringar kostnaderna till den del de hänför sig till dennatrafik bestridas av huvudmannen. Detta försvårar en ur samhällsekonomisksynpunkt lämplig avvägning mellan spårbunden och vägbunden trafik. IGöteborgsregionen är risken överhängande att den nuvarande lokaltågstrafikenupphör när gällande avtalsperiod löper ut. Kommunerna torde knappast haekonomiska möjligheter att bekosta dels SJ:s investeringar i rullande material,dels investeringar i fasta anläggningar. I har man utrettkostnaderna för ett återupptagande av lokaltågstrafik mellan ochTrelleborg, Det visar sig emellerfid att kostnaderna blir orimligt höga, främstpå grund av att kommunerna själva får bekosta erforderliga investeringar iinfrastrukturen. Detbör ligga i statsmakternas intresse att man får en ur samhällsekonomisksynpunkt lämplig avvägning mellan spårbunden och vägbunden trafik. Jag vill idetta sammanhang erinra om att statsbidrag utgår till investeringar ibanunderbyggnad för tunnelbaneanläggningar. Fr, o, m. kan även bidragerhållas för investeringar i banunderbyggnad för enskilda järnvägar. Motivet föratt ge statsbidrag till spårtrafikanläggningar har varit att det minskarbehovet av väginvesteringar. Detta motiv måste också vara tillämpligt när detgäller de särskilda investeringar som erfordras för att bedriva lokaltågstrafikpå SJ:s bannät. Jag viU med anledning avdet anförda fråga kommunikafionsministern: beredd att ta initiativ till ändring av gällande författningar, såatt bidrag även kan erhållas för de särskilda investeringar som kan erfordrasvid lokaltågstrafik på SJ:s bannät? 1982/83:85 av UllaTilländer (c) till socialministern om underlättande av vårdnad av barn i detegna hemmet: Föräldrarnas egna vårdinsatser för sina barnvärderas inte som ett samhällsnyttigt arbete, genom att vårdnadsersättning intekunnat genomföras. Motståndetmot vårdnadsersättningen från framför allt socialdemokraterna har skapat storaekonomiska orättvisor inom familjepolitiken. Föräldrar som själva vill vårdasina barn får inte sin arbetsinsats ekonomiskt värderad. Därmed tvingas dessabarnfamiljer att försörja sig på en inkomst som ger demextremt låg ekonomisk standard. Särskilt hårt drabbas flerbarnsfamiljerna. Föratt belysa det absurda i den nuvarande situafionen kan följande ekonomiskaförhållanden begrundas. För att en trebarnsfamilj där en av föräldrarnaförvärvsarbetar skall nå existensminimum måste denna tjäna . För enfyrabarnsfamilj är motsvarande inkomst . Det är värt nuvarandeskattesystem som ger upphov till dessa orimligheter genom att det inte tarhänsyn till försörjningsbördan i familjen. Detär en allvarlig diskriminering av föräldrarnas vårdarbete med egna barn närsamhället vägrar värdera detta arbete som samhällsnyttigt, som manvärderar motsvarande omvårdnad av barn som utförs inom den offentUgabarnomsorgen. Somexempel på vilka konsekvenser den nuvarande situationen kan leda tiU kan nämnasatt en dagbarnvårdare som under en månad har hand om 3,5 barn per dagunder tjänar . iomkostnadsersättning per bam och hel dag. Trots detta är dagbarnvårdare enlåglönegrupp. Enförälder som väljer att stanna hemma och ta hand om tre eller fyra barn fårdäremot ingen som helst ersättning för sitt arbete. Alltfler upplever dessa förhållanden som grovt orättvisa, opraktiska ochideologiskt orimliga. Varför skall endast vården av andras barn ersättas såpass bra, när arbetet med egna barn inte värderas alls? Familjenkommer i strykklass, både på grund av skattesystemet, som inte tar hänsyn tillförsörjningsbördan, och genom att arbetet med de egna barnen diskrimineras. Medhänvisning fill det anförda vill jag fil! socialministern stäUa följande fråga: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att göra det möjligt för småbarnsföräldrarsom så önskar att själva stanna hemma och vårda sina barn? 1982/83:86 av BertdFiskesjö (c) till justitieministern om beredningen av regeringsförslagen: I regeringsformen föreskrivs om beredning avregeringsärenden bl. a. följande: "Vid beredningen av regeringsärendenskall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter.I den omfattning som behövs skall fillfälle lämnas sammanslutningar ochenskilda att yttra sig." (RF 7 kap, 2 §) Avsiktenmed bestämmelsen är bl. a. att regeringens förslag till i viktigarefrågor skall ha underställts sakkunnig granskning utanför kanslihusets väggar.Genom utredning och remissbehandling sammanställs ett bredare sakunderlag somskall kunna användas vid såväl regeringens som ställningstaganden.Denna del av beredningsarbetet skall också vara genomförd innan ett lagärenderemitteras fill lagrådet för yttrande. Detta har betydelse för lagrådetsprövning. I flera fall har regeringenuppenbarligen försummat att genomföra det beredningsarbete som grundlagenföreskriver. I sitt yttrande över förslaget till lag om tillfällig vinstskatt(prop. 1982/83:102) framhåller lagrådet, att förslaget inte varit föremål förden föreskrivna remissbehandhngen. Lagrådet understryker att enlagrådsgranskning inte kan ersätta den sedvanliga remissbehandlingen avmyndigheter öch sammanslutningar med särskild sakkunskap på området. anser sig därför ha haft begränsade möjligheter att med ledning av detföreliggande materialet fullgöra de granskningsuppgifter som enUgt grundlagenåligger lagrådet. Det gäller bl. a. om förslaget är så utformat att lagen kanantas tillgodose angivna syften och de problem som kan uppstå vidtillämpningen. I ett annat ärende som just nu ligger under lagrådetsprövning, nämligen det omdiskuterade förslaget till nya tvångsåtgärder påskogsbrukets område, är såvitt man kan förstå förhållandena desamma. Förslagethar inte varit på remiss; inte ens , landets högsta myndighet pådet skogUga området, har fått yttra sig. Inte heller har organisationerna påskogssidan fått tillfälle att inkomma med synpunkter. Den bristfälliga beredningen av regeringsförslagen ärenligt min mening betänklig. Den innebär att regeringen inte innan förslagenläggs har fillgodogjort sig den sakkunskap som finns på olika områden.Riksdagens behandling av förslagen försvåras, eftersom ett mera omfattandeunderlagsmaterial saknas. Som framgått av de synpunkter som refererats frånlagrådets yttrande ovan, blir också lagrådsgranskningen av mindre värde förriksdagens ställningstaganden, eftersom lagrådet inte haft fillräckUgt underlagför prövning av regeringsförslagen. Med hänvisning till det som anförts vill jag tilljustitieministern stäUa följande frågor: Anser justitieministern att det ur rättssäkerhets- ochkvalitetssynpunkt är fillfredsställande att omfattande lagförslag läggs fram och drivs igenom i utan att de föregåtts av sedvanligt utrednings- och remissförfaran de? Anser justitieministern att de i interpellationenpåtalade förfaringssät ten står i god överensstämmelse med grundlagens föreskrifter? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:305av () till utbildningsministern om folkhögskolornas kurser förarbetslös ungdom: Folkhögskolorna i landet har underde bedrivit kurser för arbetslös ungdom med posifiva resultat.Skolorna har via påtalat att det finns behov av att öka antalet elevveckor för denna verksamhet.De behöver förstärkta resurser för att klara de problem som Nr 88 kommer redan i vår. Jag frågarutbildningsministern om regeringen har för avsikt att öka antalet elevveckorvid folkhögskolorna så att dessa kan öka antalet kurser för frågor 1982/83:306 av ChristerEirefeh (fp) till utbildningsministern om upphandlingen av datateknik förskolan: Skolan skall datoriseras. I sambandhärmed har styrelsen för teknisk utveckling (STU) fått i uppdrag att skötateknikupphandlingen av datorerna (det s. k. ). Uppgifter ipressen visar dock att STU på flera punkter gjort avsteg från normalakonkurrensregler: kravspecifikationen hemligstämplades, "STU harsjälv" konstruerat det vinnande anbudet, etc. Medanledning av det anförda vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så attbestämmelserna för staflig upphandling följs och normala konkurrensregler intesätts ur spel? 1982/83:307 av () tillutbildningsministern om förslaget till ny tjänsteorganisation inom högskolan: förslagtill ny tjänsteorganisation inom högskolan fick i sina huvuddrag ett brettstöd. Den förra regeringen kom också långt i arbetet på en proposition avseendehögskolans lärartjänster. Den nuvarande regeringen anmälde först att denavsåg att framlägga en sådan proposition , men ändrade sigsedan. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Avser regeringen att vidta några åtgärder för attförverkliga lärartjänstutredningens förslag?