prot · G6099 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:9 1 § Justerades protokollen för den 5innevarande månad. 2 § Meddelande om utskottenspresidier Jag får anmäla att till ordförande resp. vice ordförande iutskotten har följande ledamöter valts: (), ordförande AndersBjörck (m), vice ordförande MatsHellström (s), ordförande RolfWirtén (fp), vice ordförande ErikWärnberg (s), ordförande KnutWachtmeister (m), vice ordförande BerfilLidgard (m), ordförande LisaMattson (s), vice ordförande Per-OlofStrindberg (m), ordförande (), vice ordförande StigAlemyr (s), ordförande StureKorpås (c), vice ordförande Per (),ordförande (), viceordförande (),ordförande (), viceordförande (),ordförande (), viceordförande (m),ordförande (),vice ordförande (),ordförande (), viceordförande (),ordförande (), viceordförande (),ordförande (), viceordförande (s),ordförande (), viceordförande (),ordförande (), viceordförande (),ordförande (), viceordförande 3 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: Nr 9 Härmed ber jag att fåavsäga mig uppdraget som suppleant i Dennaavsägelse godkändes av kammaren. 4 §Talmannen meddelade att ansökt om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot för att ingå i den svenska delegationen vid FN:s 37:e generalförsamling i under fiden den 20 oktober-den 20 november 1982. Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för . 5 §Föredrogs och hänvisades Skrivelse 1982/83:33 fillnäringsutskottet 6 §Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1982/83:12-14 filljordbruksutskottet 1982/83:15 filllagutskottet 1982/83:16 fillnäringsutskottet 1982/83:17 tilljordbruksutskottet 1982/83:18 fillcivilutskottet 1982/83:19 fillkonstitufionsutskottet 1982/83:20 filllagutskottet ; 7 §Anmäldes och bordlades Mofion 1982/83:21 av Hans Petterssoni Åtgärder mot alkoholförtäring på allmän plats ochlättnader i fillståndskravet för gatumusik (prop. 1982/83:9) 8 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1982/83:9 av BertU () till ekonomi- ochbudgetministern om rätten till avdrag för förluster på likvidlån: Vid leveranser fill kooperativa föreningarär det inte alltför ovanUgt att Ukviden mer eller mindre automatiskt förs övertill att bli ett medlemslån -likvidlån. har flera kooperativtskrivna företag drabbats av stora ekonomiska problem. Ett av dessa ärVänerskog, där företaget tvingats i konkurs. De fordringar som skogsleverantörerna hade på företagetantingen i form av leverantörsfordran eller likvidlån torde med säkerhet bliutan utdelning. När det gäller leverantörsfordringarna är det tämligensjälvklart att inte någon beskattning skall ske. När det däremot gäller de s.k. likvidlånen finns det klara uttalanden i anvisningarna till 20 §kommunalskattelagen. Dessa säger att förlust som har samband med enförvärvskälla och som kan anses normal för förvärvskällan i fråga är att ansesom driftkostnad. Detta är naturiigtvis fallet när det gäller likvidlånen.Trots detta har ännu inga klara besked beträffande rätten till avdrag på grundav förlusten på likvidlånen lämnats från den ansvariga myndigheten, RSV. Jag vill, mot bakgrund av det anförda och den oro ochosäkerhet som många berörda skogsägare känner, ställa följande frågor tillbudgetministern: Vad ärbudgetministerns uppfattning beträffande rätten till avdrag för förluster pålikvidlån? Vad avserregeringen att vidta för åtgärder för att klarhet skall skapas om gällande rätti denna fråga? 1982/83:10av (vpk) till jordbruksministern om verksamheten viddomänverket: har stora markinnehav iNorrland och i synnerhet i dess inland. Av detta följer att dess verksamhet harstor betydelse ur regional-poHtisk synpunkt. Enligt vad jag erfarit ämnardomänverket att ändra sin skogspolicy, vilket innebär förändringar förinlands- och fjällrevir. Förändringen innebär en ökad försäljning av rotpostersamt ökat utnyttjande av entreprenörer. Detta medför bl. a. att egna resurserpå de fyra inlandsreviren , , och begränsastill . Exempelvis revir räknar med att avveckla tvåskördarsys-tem, vilket berör en halv arbetsledare och 8-10 maskinförare. region beräknas rotpostförsäljningen öka med 81 000 m' fubfram till 1987, enligt 1982 års- plan. Förre generaldirektören myntade ett uttryck:"Vi skall ta ut virke med våra maskiner och vårt folk." Denna policyskall nu tydligen överges, och orsaken tycks vara det avkastningskrav som domänverketskall uppfylla. Enligt min mening har inget vunnits med att domänverket har ettavkastningskrav, vilket i vissa lägen innebär att människor mister sina arbetenoch att skogsvården eftersatts, och att dessa människor måste sysselsättasgenom AMS försorg eller gå arbetslösa. I dessa tider med stor arbetslöshetborde i stället domänverket ges ökade resurser, bl. a. för skogsvårdsåtgärder.Det skulle resultera i en ökad sysselsättning i skogsbygderna och eninvestering för framtiden. En annan fråga som väcker kraftiga protester frånskogsarbetarleden är överföringen av skogsmark från domänverket filllantbruksnämnden. Här kan nämnas att region skall försälja 5 400 haprodukfiv skogsmark till lantbruksnämnden. Avdelning 7 och avdelning 21Kalixälven protesterar kraffigt i ett uttalande om denna överföring avskogsmark från domänverket. De säger: "Vi anser och ställer krav på att DVi stället borde få förvärva sterbhusägda skogsmarker som inte brukas ellerskötes på ett ur skoglig synpunkt rätt sätt. Vi anser att konsekvenserna av eneventuell överlåtelse från DV blir förödande för bygden." Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till jordbruksministern: Ärjordbruksministern beredd att ta inifiafiv till att domänverketsavkastningskrav omprövas? Tänkerjordbruksministern ta några initiativ för att stoppa försäljningen avdomänverkets skogsmark? Anserjordbruksministern att domänverket borde bedriva en aktiv förvärvspolitik och,om så är fallet, vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för attfrämja en sådan? Ökade resursertill domänverket kan användas för att bekämpa arbetslösheten - avserjordbruksministern att ta några sådana initiativ? Anserjordbruksministern att det är en bra utveckling för domänverket attrotpostförsäljning och anlitande av entreprenörer ökar i dess verksamhet? 1982/83:11av () till justitieministern om regeringsåtgärder med anledningav viss dom i : I en nyUgen avkunnad dom iEuropadomstolen i har fällts för brott motEuropakonvenfionen om de mänskliga rättigheterna och dess första filläggsprotokoll.Domen rör två fall av långvariga expropria-tionsfillstånd som förenats medlikaledes långvariga byggnadsförbud. I domen fälls såväl för brott motegendomsskyddsstadgandet i första filläggsprotokollet som för brott motkonventionens art. 6:1, som reglerar rätten fill prövning av civila rättigheteroch skyldigheter inom skälig tid. dom aktualiserar en rad olika frågor. Den första rör de direkta effekterna för den svenskamarklagstiftningen. Vad innebär domen i fråga om de nu gällande reglerna i bl.a. expropria-fionslagen och byggnadslagen? En andra fråga rör följderna för det pågående arbetet meden omfattande omstöpning av byggnadslagstiftningen. Är det verkligen möjligtatt - mot bakgrund av domen - gå vidare och ersätta dagens skyddadebyggnadsrätter med tidsbegränsade sådana? Detta leder nämligen till den typ av beståendeosäkerhet om de mänskliga rättigheterna som klandrats av . En tredje fråga rör följderna för svensk lagstiftning överhuvud taget vad avser förhållandet mellan det allmänna och enskilda.Europadomstolen har fiUämpat första filläggsprotokollets art. 1 och därvidexplicit uttalat att det är avvägningen mellan det allmännas intresse och detenskilda intresset vid lagstiftning som rör inskränkning av egendomsrätten somär klandervärd. Därmed har domstolen aktualiserat frågan om förenUgheten mellanå ena sidan och å andra sidan hela den lagstiftningsprincipsom utvecklats i ; en princip som just innebär attlångtgående befogenhetsöverföring till kollektiva organ får träda i den formellaavhändelsens ställe. dom är en betydelsefull filldragelse iden europeiska rättsgemenskapen. Det är djupt beklagligt att nuförsatts i situationen att vår lagstiftning i ett centralt avsnitt utsatts förklander. Med den bundenhet som föreligger med vår anslutning tillEuropakonvenfionen är utslaget rättsligt bindande för . Utslaget ärdirekt åberopbart vid svensk rättegång som praxisfall. Domen reser mot denna bakgrund krav på kraftfulla ochsnabba åtgärder. Jag vill därför ställa följande frågor till justitieministern: Hur ämnar regeringen gå till väga för att bereda deändringar i svensk lag som följer av utslag? Kommer oppositionen att beredasmöjlighet att deltaga i det utredningsarbete som kommer att föregå det förslagtill ändrad lagstiftning som rimligen bör föreläggas ? Avses utredningsarbetet begränsastill den lagstiftning som rör rätten till fast egendom, eller kommer denfullständiga genomlysning av svensk rätt som domen enligt min uppfattningmotiverar - såväl direkt som indirekt med hänsyn till vikten av vårt landstrovärdighet när det gäller anslutning till rättsstatliga principer - att ske idetta sammanhang? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:11 av () till statsrådet om kostnaderna för arkeologiska utgrävningar: har högsta domstolen i ettutslag fastslagit att ett byggnadsföretag skall betala kostnader förarkeologiska utgrävningar av riksintresse. I det aktueUa fallet utgörbyggföretagets kostnader 2,1 miljoner, vilket i sin tur kostar hyresgästerna10-15 % mer i hyra. Utslaget i HD visar att det är nödvändigt med enlagändring för att underlätta nybyggnad och sanering i gamla stadskärnor. Lagenlägger en hämsko på nya bostäder och affärer i stadskärnan på gamla medeltidastäder. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att begränsade totala kostnaderna för arkeologiska utgrävningar? Är regeringen beredd att föreslå ändringar ifornminneslagen i syfte att överföra kostnadsansvaret för utgrävningar av riksintresse, från enskilda och kommunala byggnadsföretag, fill staten? 1982/83:12 av (vpk) fill utrikes- ochhandelsministern om representation i FN: Är regeringen beredd att medverkafill att resterna av regim fråntas representafion i FN? 1982/83:13 av Per (vpk) till industriministernom fortsatt drift vid ammoniakfabriken i : Enligt beslut av (prop.1980/81:186, FöU 1980/81:27) uppehålls med stöd av beredskapslånammoniakfillverkning vid fabriken i fram till utgången av år1982. Enligt en utredning som utförts för av tekn. drAnders kan staten göra besparingar på genomatt stödja fortsatt drift vid fabriken efter utgången av . Är industriministern beredd att skyndsamt överväga ettbeslut om fortsatt drift vid ammoniakfabriken i 1982? 1982/83:14av () till arbetsmarknadsministern om devalveringens ochaviserade skattehöjningars inverkan på avtalsrörelsen: Kommentarerna från löntagarorganisationerna till beslutetom devalvering av svenska kronan och till aviserade skattehöjningar har avnaturliga skäl andats djup oro. Jag vill med anledning härav frågaarbetsmarknadsministern: På vilket sätt avser regeringen mildra de svårigheteri avtalsrörelsen som devalveringen och aviserade skattehöjningar medför? 1982/83:15 av () till socialministernom kompensation till barnfamiljerna för devalveringen och den aviserademomshöjningen: I regeringsdeklarationen aviserasatt regeringen kommer att överväga att kompensera barnfamiljerna för effekternaav devalveringen. Däremot sägs ingenting om effekterna av den aviserademomshöjningen och andra skattehöjningar som kan komma att urholkabarnfamiljernas köpkraft. Jag villdärför fråga socialministern: Avser regeringen att fullt ut kompensera barnfamiljernaför effekterna av devalveringen och den aviserade momshöjningen? 1982/83:16 av () fill bostadsministern omdevalveringens inverkan på bostadskostnaderna: Den genomförda devalveringeninnebär att oljepriset stiger kraftigt. Uppvärmningskostnaderna för bostäderkan därför öka i storleksordningen . för en normal trerumslägenhet.Tillsammans med övriga åtgärder som aviserats från regeringen och som riktasmot den privata konsumtionen - höjd moms, höjda arbetsgivareavgifter, höjda ochnya punktskatter m. m. kombinerat med kommunalskattehöjningar i en delkommuner- betyder detta ett väsentligt minskat ekonomiskt utrymme inte minstför barnfamiljerna. Mot dennabakgrund vill jag till bostadsministern ställa följande fråga: Hur mycket ökarbostadskostnaderna till följd av devalveringen och regeringens ekonomiskaprogram i övrigt? 1982/83:17 av {s) tillarbetsmarknadsministern om utbildningsstödet: Företag som hotas avsysselsättningsproblem för sina anställda har f. n. möjlighet att erhållautbildningsstöd med . i högst 960 fimmar i stället för att permittera. Det har visat sig att nämnda utbildningsstöd ej gettavsedd effekt, varför en förändring av stödet vore önskvärd. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga om statsrådetavser att vidta förändringar av utbildningsstödet och i så fall från vilken tidpunkt? 1982/83:18av förste vice talmannen () till ekonomi-ochbudgetministern om avdragsbegränsningen vid inkomstbeskattningen: Vidbeslutet om "reformerad inkomstbeskattning" motsatte sig moderaternaden föreslagna avdragsbegränsningen. I andra hand yrkade vi avslag på bl. a.förslaget om räntetillägg för bostadsförmån på jordbruksfastighet. (Räntekostnaderna skall därvid proportioneras på mangårdsbyggnad och på övrigatillgångar i förvärvskällan.) AvRSV:s utbildningsmaterial om skatteomläggningen framgår att konsekvenserna avavdragsbegränsningen kan bli ännu mer omfattande än som förutsetts.Räntetillägg för bostadsförmån synes också böra beräknas för bl. a. arrendatorsom bor i mangårdsbyggnad på den arrenderade jordbruksfastigheten. Somexempel anges en arrendator som bebor mangårdsbyggnad taxerad till 650 000 kr.och som har räntekostnader på . i förvärvskällan, där hans samtligatillgångar uppgår till . Räntefillägget vid beräkning avtilläggsskatt skulle i detta fall uppgå till , dvs. Tilläggsskatten på grund av detta kan bli mer är 20 000kr., om hans inkomster uppgår fill . (penningvärde). Avserekonomi- och budgetministern att i samband med den aviserade översynen avskatteomläggningen också ta upp dessa förmodligen inte avsedda konsekvenser avavdragsbegränsningen? 10§ Kammaren åtskildes .