prot · G609141 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill, herr talman, återge vad sade iinledningen av sin utredning : "Inrättandet av en professionellfinskspråkig teaterensemble i har diskuteratsav Riksförbundet Finska Föreningar i , , dåvarandeTeater- och musikrådet samt av Svenska ." har frågan inte förlorat sinaktualitet - tvärtom. har sökt medel för detta ändamål. En givendel av teaterns verksamhet skulle utgöras av barnteater. Tidsschema förigångsättandet av teatern och kostnadskalkyler har redovisats. Vi fick här höraav att något positivt är på gång hos regeringen, och det ärbra. Jag skulle tro att kulturutskottet inte har något emot igångsättandet aven finsk professionell teater, men orsaken till dess avslagsyrkande är attSverige lever under knapphetens kalla stjärna. Det återstår attprioritera och omdisponera medel för detta ändamål. Som vi har skrivit i vårmotion, är frågan tillräckligt penetrerad och utredd, och vad som fattas är ettkonkret beslut. Jag har inget yrkande, men min syn på dennafråga, som jag har redovisat i motionen, sammanfaller med reservation nr 21,och jag ämnar lägga min röst för den vid eventuell votering. 45BARBRO i (m); Då vi först möter i historien liggerön mitt i världshandelns centrum. Över går handelsvägarna frånVästeuropa genom de ryska floderna ner till hamnarna vid ochSvarta havet. Här mynnar karavanvägarna från . var den naturliga anhalten på dessa resor, ochdärför är vår ö mycket rik på minnesmärken, fornlämningar som är en viktig delav vårt kulturarv och som därför också skyddas genom fornminneslagen. I innerstad kan man knappt sätta spaden i jordenutan att stöta på någon del av en husgrund. Eller kanske hittar man en nävegamla mynt, som en skolklass gjorde , när en gosse satte nerhanden i en kaningång. Ja, även jorden i sig har mycket att berätta ochundersöks därför noga. historia kostar oss gotlänningar mycket pengaratt dokumentera. Att göra arkeologiska utgrävningar är tidsödande och personalkrävandeoch därför mycket dyrt. Frågan är därför vem som skall hakostnadsansvaret vid de arkeologiska utgrävningar som måste" är det som regel byggherren,exploatören, som får stå för kostnaderna. Därför har åtskilliga motioner ocksåväckts . En utredning har tillsatts och skall enligt direktivenvara klar . Vad som oroar är att direktiven är såallmänt hållna. Man får inte klart för sig vart utredningsarbetet egentligensyftar när det gäller kostnadsfördelningen mellan byggherre och stat. Eller ärdet så, att egentligen inga förändringar kommer att föreslås? I föreliggande betänkande kan man bl. a. läsa följandeavsnitt ur direktiven; "Utgångspunkten för utredningsarbetet skall enligtmin mening vara att fornminneslagens huvudprincip för kostnadsansvar förarkeologiska undersökningar bibehålls. Huvudregeln bör alltså vara attexploatören skall stå för kostnaden. Genom att exploatören ges ettkostnadsansvar skapas förutsättningar för att exploateringen av mark medfornlämningar begränsas. Denna huvudprincip kan dock inte tillämpasundantagslöst." Men det står ju att huvudregeln alltid bör vara attexploatören skall stå för kostnaderna. Det är detta som jag tycker oroar såmycket. När det gäller har faktisktfallit i sin egen arkeologiska grop. Det finns nämligen tre fastigheter i Visbymed beteckningarna 18, 19 och 20. Dessa fastigheter har länge väcktkrifik för vanvård. De är en skam för innerstad. Ämbetet har säkerligen klart för sig vilka mycket storakostnader som är förknippade med utgrävningar i detta område och drar sig naturligtvisav den anledningen för att åtgärda byggnaderna. Detta är bara en kommentar utan påpekande. Tankarna fårman ha själv. Jag skall bara ge ett par exempel påkostnadsberäkningar som gjorts av RAGU. Dessa kostnadsberäkningar är alltidpreliminära. Ett garage i innerstad med en grävningsvolym av ungefär 100kubikmeter kostar . Detta är en preliminär kostnadsberäkning, som hargjorts av RAGU, och beräkningen gäller kostnaderna för RAGU:s arbete. Ennödvändig hissgrop i en annars orörd husgrund fördyrar arbetet med drygt 30 000kr. - och det gällde två gånger ! Förutom kostnaden blir det avbrott iarbetet. Och när det gäller byggnation av lägenheter blir kostnadsfördyringenminst . vill byggmästarna inte ens börja bygga nytt i , därföratt det blir så oändligt dyrt för konsumenterna -lägenheterna blir helt enkeltosålda. Det finns åtskilliga fler exempel. Utredarenär välkommen att tala med byggmästare, exploatörer och RAGU, som har mycketfackkunskap just på det här området. innerstad har restaureratmycket pietetsfullt, men det återstår åtskilligt att göra. Det är därförviktigt att utredaren ordentligt sätter sig in i vad som skall betraktas somriksintresse och hur kostnadsansvaret skall fördelas. Utredningsdirektiven geringen ordentlig anvisning om detta. Våra gamlastadskärnor får inte förslummas. Även på den punkten har vi Anslag till kulturverksamhet, m. m. Anslag till kuUur-verksamhet, m. m. ett stort ansvar för kommande generationer. Jag har inget yrkande med anledning av min mofion.Jag hoppas bara att det jag har sagt kommer att beaklas vid det fortsattaarbetet i arkeologutredningen. Jag har begärt ordet för att få tillfälle attinför kammaren redovisa några reflexioner efter att ha lyssnat till debatten. Jag har med mycket stort intresse följt den här dagensdebatt i kuUurfrågor, och jag kan både för egen och för regeringens del göraiakttagelser som kan tjäna som vägledning för vårt fortsatta arbete. Jag noterar för det första att debatten huvudsakligen harrört förslag om höjningar av de belopp som föreslagits i budgetpropositionen.På några enstaka punkter har man redovisat förslag fill omfördelningar. Som ansvarigt statsråd har jag haft att lägga ettbudgetförslag för kommande budgetår - på mycket kort fid och i huvudsak efterandras förarbete. Jag har dessutom haft att lägga fram förslaget med ekonomiskaresurser som av tillbakagång har varit utomordentligtknappa. Det är ett faktum att landets ekonomi befinner sig i något som måstebetecknas som kris. Vi har inte pengar till det vi vill ha - och inte ens tilldet vi behöver. Det vore orimligt om man för den skull skulle känna sigförhindrad att tala om både vad man vill och vad man behöver. Tvärtom finns detanledning att mycket klart redovisa önskemålen och behoven, och som statsrådfår jag ta på mig obehaget i det sammanhanget. I departement och regering för vi nu diskussioner om detfortsatta budgetarbetet. Allt reformutrymme som står att finna skall utnyttjas.Vi skall också noga pröva möjligheterna till omfördelningar och att bättretillvarata våra resurser. Vi utnyttjar den längre planeringstid som vi harinför /85 i förhållande till vad vi hade inför budgetåret1983/84. För det andra drar jag en slutsats av den här debatten,nämligen att det trots allt finns en betydande enighet om stora delar av åretskulturproposition och också om den kulturpolifik vi för. Det klargör för migatt kulturpolitiska beslut var bra. Kulturpolifiken av 1974 var klaroch precis, och den ger förutsättningar också för en långsiktig kulturpolitik -dvs. i reahteten en handlingsram för kulturpolitiken. Även om det är ett någotvidare begrepp borde det i någon mån vara ett stöd för, eller i varje fall liggai linje med, önskemål om en budgetram. Samsynen i långastycken i när det gäller kulturpolitik ger osshandlingsramar för det vi skall göra. kulturpolitik står alltså fast. Densocialdemokratiska regeringen vill verka för ett fritt och öppet kulturliv ivilket alla tar del. En fast och sammanhållen socialdemokrafisk politik kommeratt möjliggöra utveckling på kulturområdet liksom den kommer att möjliggörautveckling på andra områden. 47 () replik: Min efterträdare har valt att inte gå in inågon polemik utan göra en principdeklaration. Jag vill gärna anknyta till det,i samma ekumeniska ton. Eftersom denna debatt i viss utsträckning har präglatsav lyrik kan jag kanske inför fortsatta arbete få citera GöranSonnevi: men dengrå, långsamt gryende av möjligadagar av arbete Nästanallt återstår att göra Det är möjligt. Anslag ull kulturverksamhet, m. m. 48 () replik: Kulturministern sade att det var viktigt -och jag vill gärna verifiera det - att han lyssnar på debatten och drar sinaslutsatser av de synpunkter som har kommit fram. Jag hoppas att det sker överhela fältet och att vi därmed har kunnat ge något bidrag till en fortsattsamsyn på kulturutvecklingen här i landet. Jag tycker också att det är viktigt att än en gång fåunderstryka den enighet som råder om 1974 års riksdagsbeslut angående denframtida kulturpolitiken. Låt mig, herr talman, till sistockså understryka en sak i det betänkande som skall ta ställningtill: det gäller en förändring av tillhörigheten av Kulturarvet i . Jagtycker det är bra att Kulturarvet tillförs Stiftelsen ; därmedhar man funnit rätt plats för den betydelsefulla verksamhet som Kulturarvet iFalun har att bedriva. 49ELISABETH (): Jag kanske kommer något postfestum när jag nu tar till orda efter statsrådet, men jag vill ändå säga vadjag hade tänkt. Ekonomiskt kärva tider drabbar även konstlivet, har mångakonstaterat . Det gäller då att försöka ta bl. a. de ideellakulturkrafterna i sin tjänst. I har vi ett väl utbyggt konstföreningsnät med 1700 konstföreningar, som tillsammans har 600 000 medlemmar. 6 000 utställningaro , arangerade man , varav 5 000 ägde rum påarbetsplatser. 15 000 ledare var engagerade i den härkonstföreningsverksamheten. har verkat år. är representerad, både iförbundsstyrelsen och i de 22 distriktsorganisationerna. Förbundets direktkontakter med styrelsen och funktionärervad beträffar utbildning och information är av avgörande betydelse förkvaliteten i Anslag till kulturverksamhet, m. m. För att möjliggöra för SKR,, att nå de syften jag nämnde vill mananställa en konstpedagog, som några har nämnt här . och jag har väckt en motion om detta.Maja talade om det i sitt anförande. Hon sade att vi är tvungna attspara pengar. Jag instämmer med i detta. Hon nämnde motionerfrån och från vpk. Jag skulle då vilja tala om för kammaren att ettbifall till den motion som och jag väckt ryms inom ramarna.Dessa . - ett anspråkslöst belopp - har vi tagit från Konstfrämjandetför att kunna realisera denna konstpedagogtjänst. Konstfrämjandet erhåller i runda tal , medanSveriges konstnärers riksorganisation erhåller . Utskottet ställersig mycket positivt till och dessvärdefulla arbete, men man vill inte medverka till denna omfördelning av pengarsom vi har föreslagit, och därför väljer man att avstyrka motionen. Vi beklagar detta faktum. Vi anser att de härpengarna skulle ha åstadkommit en större och djupare effekt för den samladekonstverksamheten i landet om man hade valt att gå vår väg. Jag skulle naturligtvis gärna ha velat yrka bifall tillvår motion. Att jag inte gör det beror på att två motionärer inte förmårsärskilt mycket mot ett enigt utskott. Av denna anledning har jagi dag inget eget yrkande. 50CATARINA RÖNNUNG (s): Jag skall vara mindre poetisk, trots att jagi och för. sig uppskattar lyrik. jämförde den socialdemokratiskaambitionsnivån när det gäller författarpenningen med . Ioppositionsställning tidigare skilde vi oss åt genom att vi ville höjaförfattarpenningen mer än regeringen, men de förslagen gick inte igenom. Dettaär historia, men låt oss ta den senaste tvåårsperioden därför att den ärintressant så till vida att då biföll vårt yrkande. Jag upprepar vad jag har sagt. Kulturministernsegna förslag var O öre i budgetpropositionen och O öre ikassettskattepropositionen, dessutom en påplussning på författarfonden. I årlägger han på - summa för egen del. i utskottet kändesig tvingat att frångå sin ministers förslag och lade på förra året.Ambitionsnivån för i dess helhet är . ville viha-och fick-en ökning med , ", summa . På vilket sätt skiljer sig ambitionsnivån sedanfolkpartiet i räddat sitt partis anseende? Vår femöring är väl intesämre än er? Även i ett statsfinansiellt svårt läge skall författarnatillgodoses, skrev vi i förra årets motion. Men att det skulle vara såbesvärligt som det verkligen var kom minst sagt som en chock. en obetald nota på åtskilliga miljarder efter sig. Fler skuldlik stodoch skramlade i garderoben än vad den socialdemokratiska regeringen kunnat föreställa sig, för att travestera vår partiledare . Jag behöver inte läsa för att veta vad PerKågeson tycker. Jag har haft ett personligt samtal med honom där jag harförklarat att höjning är vad vi klarar, särskilt med hänsyn tillden höjning socialdemokraterna genomdrev . håller på att undersöka hurkulturarbetarnas sak kan främjas med en viss uppmjukning av vårskattelagstiftning. De beskattas nu som egenföretagare och möts avonödiga kitsligheter från kulturokunniga taxeringsnämnder. ; Jag hoppas att författarna kännersolidaritet med andra kulturarbetare och inte bara med det egna skrået. Jaghoppas att de unnar bild- och formkonstnärerna ökad standard. Deraslöneutveckling är nämligen klart sämre än författarnas. Anslag tiU kuhur-verksamhet, m. m. 51JAN-ERIK (): Jag tycker att skall skickasitt tal till och be dem gå in i närmaste bank och försökabelåna det papperet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(kulturlag) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 18 förreservation 1 av . Mom. 2 (stöd till barn och ungdom) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 72 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (finansiering av kulturutbudet) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 130 förbifall till hemställan i reservation 3 av m. fl. Utskottets motivering, som ställdes mot utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 4 av EvaHjelmström, godkändes med acklamation. Mom. 4 (avveckling av delar av ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avIngrid m. fl., bifölls med acklamation. Anslag ull kulturverksamhet, m. m. Mom. 8 (stöd till regional kulturverksamhet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 237 röster mot 44 för bifall till utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagits i reservation 6 av ochStina . Mom. 11 (långsiktig planering) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avJan-Erik , bifölls med acklamation. Mom. 12(tillämpning av huvudförslaget för vissa kulturinstitutioner) Utskottets hemställan bifölls med 203 röster mot 78 för reservation8 av m. fl. Mom. 3(Kultur i närmiljö) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 9 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom. 4 (medelsberäkning för kulturprojekt inom skolan) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 10 avJan-Erik , bifölls med acklamation. Mom. 5 (medelsberäkning för film- och videoverkstäder) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avEva , bifölls med acklamation. Punkt 3 (Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer,m. Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 18 förreservation 15 av . Mom. 2(Bidrag till särskilda kulturella ändamål) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 16 avIngrid m. fl., bifölls med acklamation. Punkt 6 (visningsersättning åt bild- och formkonstnärer) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 17 av och dels reservation 18 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Punkt 8(ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom Nr 141 Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 19 av m. fl. med 61röster mot 18 för reservation 20 av . avstod från att rösta. / jn /i, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 133röster mot 77 för verksamhet m m reservation 19 av m. fl. 70ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2(finskspråkig teaterensemble i ) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 19 förreservation 21 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(medelsberäkningen för ) Efterställda propositioner på bifall till dels reservation 22 av och iinotsvarande del samt dels reservation 23 av och bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom. 2 (medelsberäkningen för Operan) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 22 avKarl och i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 1 och 2 (Rikskonserters fonograinproduktion) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 26 avIngrid m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 3 (medelsberäkningen för Rikskohsertersskolkonsertverksamhet och utlandsverksamhet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation27 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 1(grundbelopp för regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 28 av m. fl. dels reservation 30 av biföllsutskottets hemställan med acklamation. Anslag tiU kulturverksamhet, m. m. Mom. 2 (tilläggsbidrag) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 31 avJan-Erik , bifölls med acklamation. Punkt 15 (Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 35 avIngrid m. fl. med 74 röster mot 18 för reservation 37 av EvaHjelmström. 188 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 35 av m. fl., bifölls genom votering meduppresning. Mom. I(försök med regional teaterverksamhet för barn och ungdom) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 38 avJan-Erik , bifölls med acklamation. Mom. 2 (medelsberäkningen för Arrangerandemusikföreningar) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 39 avJan-Erik och , bifölls med acklamation. Mom. 2(medelsanvisningen till Förvärv av konst för statens byggnader m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 42 avJan-Erik och , bifölls med acklamation. Mom. 1(medelsberäkningen för ) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 43 av och dels reservation 44 av bifölls utskottetshemställan med acklamation. Mom. 2 (medelsberäkningen för hantverkskooperativ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 45 avJan-Erik , bifölls med acklamation. Mom. 1(taxesättning för uppdragsverksamhet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 48 avIngrid m. fl., bifölls med acklamation. Punkt 37(Bidrag till regionala museer) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 49 avJan-Erik , bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:29 Vissa för flerahuvudtitlar gemensamma frågor (prop. 1982/ 83:100 delvis) Utskottets hemställan bifölls. Ändring i lagen om 5 §Ändring i lagen om Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /83:33 om ändring i lagen (1982:942) om (prop.1982/83:148). I detta betänkande föreslås ändring i lagen om . Härför gäller enligt punkt 9 första stycket övergångsbestämmelsernatill regeringsformen samma regler som för ändring av huvudbestämmelserna iriksdagsordningen. Eftersom lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli1983 måste avgörande träffas genom ett beslut. För bifall tilländringsförslaget krävs då att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer änhälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Avgörandet skall skegenom omröstning. Utskottets hemställan bifölls med276 röster mot O för avslag. 3 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan hade alltså bifallits med erforderligmajoritet, dvs. minst tre fjärdedelar av de röstande och iner än hälften avkammarens ledamöter hade biträtt utskottets hemställan. 6 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:31 Utskottsorganisafionen (förs. 1981/82:22) 1982/83:31 Straff för trafikbrott som begåtts utomlands (prop. 83:128) 1982/83:32 Underrätternas sammansättning m. m.(prop. 1982/83:126) 1982/83:33 Anslag fill särskild polisverksamhet m. m.(prop. Ändring i lagen om Lagutskottetsbetänkanden /83:32 Vissa arvsrättsliga frågor 1982/83:35 Postverketsskadeståndsansvar 1982/83:36 Likvidafion avakfiebolag, m. m. 1982/83:94 delvis och prop. 1982/83:139) betänkanden /83:21Delpensionsförsäkringen 1982/83:22 Läkemedelskostnader 1982/83:23 Ersättningför sjukresor 1982/83:25Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken 1982/83:100 delvis) 1982/83:28 Anslag tillutbildning för kultur- och informationsyrken (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:30 Vissa högskoleanslag m. m.(prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:20 Utveckling i (prop. 1982/83:120delvis) 1982/83:33 Utveckling i (prop. 1982/83:120delvis) 1982/83:38 Utveckhng i (prop. 1982/83:120delvis) betänkanden ,/83:23Regionalpolitik (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:24 Utveckling i (prop. 1982/83:120 delvis) 1982/83:27 Anslag på tilläggsbudget III (prop.1982/83:125 delvis) 1982/83:29Utveckhng i (prop. 1982/83:120 delvis)