prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringen nöjer sig inte med detta förslag utan föreslår i sammaveva inrättandet av en delegation, som skall förfoga över dessa medel och tahand om fördelningen. Vi från delar inte regeringens uppfattning atten statlig delegation alltid är det bästa organet för att utföra sådana härfördelningsuppgifter. Det finns redan ett organ, som mycket väl kan ta hand omdenna uppgift, nämligen oljeersättningsfonden. Vi har i vår motion och i vårreservation pekat på att just denna fond bör få uppgiften att klarafördelningen. Detta är ett typiskt exempel på attdet, när socialdemokraterna vill göra nya satsningar på ett område, skallbyggas upp en byråkrati kring det hela. Det blir inte bara central styrningutan även en central byråkrati. Jag är helt övertygad om att kommunerna i mångafall är bäst skickade att ta hand om dessa uppgiftei". Det är ytterstviktigt att vi inte på central nivå försöker styra utvecklingen. Jag uppreparatt jag är helt övertygad om att kommunerna bäst känner fill dessa frågor. 85LENNART ():- Jag viirrikta några kommentarer till minameddebattörer. Per har fått för sig att upphandlingsdelegafionen skulleutgöra ett hot mot den kommunala självstyrelsen. Det är precis tvärtom. Den ärett stöd för kommunernas satsningar på detta område. Kommunerna bibehållergivetvis sin självständighet. Deras handlingsutrymme ökar genom att det finnsekonomiska resurser i form av mera pengar, som kan ställas till deras förfogande.Därigenom kan de kanske vidta flera investeringar av betydelse också för landeti dess helhet, inte bara för de egna kommuninvånarna, än de annars hade kunnatgöra. Upphandlingsdelegationen är alltså ett organ, som skallarbeta i samverkan med och inte i strid med kommuner och företag. De pengarsom detta organ skall ha till sitt förfogande kommer att ha stor betydelse, omman verkligen vill gå vidare och snabbt utveckla olika typer av alternativaenergikällor. Detta var vi tidigare i denna riksdag överens om, när viföljde upp folkomröstningens resultat i form av ett riksdagsbeslut. Då måstesamhället satsa hårt och bestämt på de alternativa energislagen och,förhoppningsvis, på så många inhemska energislag som vi över huvud taget kan fåfram inom rimliga ekonomiska gränser. Gör vi inte det, kan vi inte heller klarauppgiften att minska det starka oljeberoende som vi fortfarande har och attavskaffa kärnkraften enligt det beslut som har fattats. Men för är det här kanske ett ganska enkeltproblem, för uppenbarligen ställer de inte längre upp på folkomröstningensresultat. Det framgår mer och mer för varje motion de väcker på detenergipolitiska området. De maler sig ut ur den gemenskap som vi tidigare hadenär det gäller de grundläggande energipolitiska målen. Per betvivlar effektiviteten ursysselsättningssynpunkt av stödåtgärder på energiområdet. Tänk, jag troddefaktiskt att vi här i var överens om behovet av enaktivkonjunkturpolitik och att dessa åtgärder kan göra nytta när det gäller attbrygga över sysselsättningsproblem inom industrin. Vi kan göra satsningar somminskar importen och sysselsätta mycket mer folk än om vi skulle importeramotsvarande energiråvaror. Det är en linje som vi tidigare varit helt överens om.Också på den punkten säger nu nej. Ni hänvisar till er politiskalinje. Ja, men den prövades ju under de borgerliga regeringsåren, och för varjeår som gick blev det bara sämre ur sysselsättningssynpunkt,industriinvesteringarna blev lägre och lägre som gick. Vi harprövat er modell, Per . Den har inte fört ur krisen, utan den harfört längre ner i krisen. Det är dags för en aktiv konjunkturpolitikoch en aktiv investeringspolitik. Det satsar nu den socialdemokratiskaregeringen på. kritiserar oss för att otillräckligt hamotiverat vad de 300 miljonerna på det mineralpolitiska området skulle användastill. Jag kan då bara säga att de närmare riktlinjerna får utformas i närasamråd med myndigheter och organ som skall liä hand om jobbet på området. Detger ett bättre resultat än om vi lägger fram ett antal centralistiskt bestämda riktlinjerhär i . Det väsentliga är att pengarna kommer fram. Vi vet att detfinns mineralresurser i vårt land som icke är utnyttjade. Det är dem vi vill hafram, och därför vill vi genomföra det föreslagna femårsprogrammet. Jag troratt det är riktigt att man tänker långsiktigt på detta område och inte går frammed ettårsprogram. Det är alltså motiveringen till att vi nu föreslår300-miljonersprogrammet . Man kan naturligtvis gå in Mineral- och '' energipolitiska '' åtgärder i detaljpåområde efter område och efterlysa mer motivering, mer planering osv., innanriksdagen skall fatta beslut. Risken är att vi aldrig kommer fram fill någrabeslut i . Jag kan t. ex; kontra med att fråga ni i ert förslag stödet till fjärrvärmeutbyggnaden från 300miljoner till 600 miljoner? Det finns inte särskilt mycket av motivering i deskrivningar som ni har i er motion. Slutligen tror jag inte att det blir mindre byråkrafi ompengarna för upphandlingen skulle läggas under oljeersättningsfonden, utan det skulle bli lika mycket. Vi tycker nog att det här skall skötas i decentraliserad form.' Oljeersättningsfonden har sina uppgifter och upphandlingsdelegafionen kommer att ha sina. '-'' 86PER (): gjorde för ett ögonblicksedan en uppvisning i den högre akrobafiken genom att våga sig på påståendet att den kommunala självstyrelsen gynnades av en statlig upphandlingsdelegation. Mycket kan man säkerligen använda en statlig upphandlingsdelegation till, men inte fill att vidga kommunernas självstyrelse. i Ni harju klagat, , under alla de sex borgerliga regeringsåren påatt kommunerna haft alldeles för mycket att säga till om i energipolifiken. Såvarför nu försöka hävda att de får ännu mer att säga till om bara vi inrättaren ny statlig myndighet? Konsekvens, , är en dygd, också omman företräder regeringspartiet. Pengarna kommer emellertid, säger ; attfå enormi betydelse - manöverutrymmet ökar nämligen genom de nya pengar som nuställs till kommunernas förfogande. Ja, så kandet synas. Men, , en ekonomisk politik som leder tillatt budgetunderskottet- och inflationen ökar på ett sätt som blir heltokontrollerbart, minskar manöverutrymmet, inte bara för kommunernautan för varje enskild människa och för industrin. Så det kortsiktigt bekvämablir det långsiktigt besvärliga för landets ekonomi och för de enskildamänniskorna. De 1 200 miljoner ni nu vill satsa på energiområdet ärändå . per hushåll - pengar som jag inte är övertygad om att hushållen har råd att lägga ut. maler sig ut ur gemenskapen, säger . Ja, om gemenskapen är att hand i hand vandra mot den ekonomiskaavgrunden, så ber att få kliva av. Vi ställer inte upp på en ekonomisk politik som gör attbudgetunderskottet går över hundramiljardersstrecket. Vi ställer inte upp på en politik som accepterar inflation. Vi ställer inte upp på att öka dé statliga utgifterna iett huj under några få riksdagsdebatter med och skatternamed 10. I detta hänseende, , ber attfå mala sig Nr 54 Däremot ställer vi upp på varjepolitik som leder till att svensk industris konkurrenskraft ökar. Det är baradärigenom som landet återigen kan sättas på fötter. . ; : Får jag-fråga : Varförskallskattebetalarna betala 700 milj. kr. för stöd till industri som har utvecklatkommersiellt gångbar energiteknik? Varför i hela friden skall skattebetalarnabehöva avstå . för attstödja industri som kan sälja sinaprodukter och därigenom kan låna pengar på kreditmarknaden för att expanderasin verksamhet? Ligger det någon som helst, rim och reson i en sådan politik? Och till statsrådet som sitter och lyssnarpå debatten: Hade det inte varit klädsamt om regeringen redovisat motiven förde 700 miljonerna något mera omfattande än en krypfiskt formulerad halvsida ipropositionen? Till slut, herr talman: får inte tro att det genom atthöfta till skattemiljoner går att tänka bort det enkla faktum att somt i dettasamhälle är lönsamt och somt''är olönsamt. Att ge det lönsamma en chans innebärhushållning med skattebetalarnas pengar. Och det är faktiskt skattebetalarnaspengar som regeringen och riksdagsmajoriteten så lättvindigt bollar med. 87OLOF (): Att samverka med kommunerna iupphandlingssammanhang kan ju oljeersättningsfonden göra. För det behövs ingenny myndighet -som man nu inrättar ett energiverk. Det är självklart att det mineralpolitiska programmet börvara långsiktigt. Men det är ännii inte utarbetat. Det skulle kunna vara så attberörda myndigheter och intressenter inbjuds att vara med, och när man därefterär klar med programmet för utveckling och prospektering så lägger man det påriksdagens bord och begär de pengar man anser sig behöva. Ni har valt den omvända ordningen, och det är anledningentill att vi säger nej till de fyra åren, men ja till det första för attverksamheten skall komma i gång. Jag kunde dra paralleller, som mycketväl känner till, om t. ex.- teknikupphandling på dataområdet. Där hade jagockså en femårsplan. Den var underbyggd och förankrad i datadelegationen ochhos alla partier. Men det gick ändå inte att i få en plan för mer änett år, utan jag fick komma tillbaka. Det är litet olika bedömning på olika områden, skulle manlugnt kunna säga, och det är olika hård restriktivitet i ekonomiska sammanhang. När det gäller fjärrvärme och att vi inte motiverar deresurser vi satsar där kan jag säga att det ju beror på att detta är en gammaloch känd, etablerad politik och teknik. Vi menade dessutom att man skullefrämja lågvärmesystemen, men det förändrar inte huvudsaken: Fjärrvärmestöd harvi faktiskt gett på olika sätt under lång fid. Men i övrigt är det ju nya sakersom diskuteras.Det finns inte något större intresse att diskutera varför kolsatsningen kommerföre miljökraven. Jag kan förstå det, eftersom det är en bakvänd ordning. Jag vill markera att jag hoppas att man intedelar den uppfattning som en ledande socialdemokratisk kommunalpolitiker, viceordföranden i , uttryckte : Koleldadeanläggningar bör byggas så, att de i framfiden kan förses med rökgasrening ochavsvavling, men vi anser att det är fel att ställa alltför hårda krav . Jagvill ge ett löfte. Vi kommer att hårt bevaka hur den socialdemokratiskaenergipolifiken framöver utvecklas på detta och andra områden. 88OSWALD (vpk): Det gläder mig oerhört att kommit underfund med att det inte är så lyckat att gå ihop med ,varken när det gäller energipolitiken eller i andra frågor. Det visar sig attde , som det sades här, maler sig ut. Detta är glädjande. Annat var det påden glada kärnkraftstidens dagar, då Per , och många socialdemokrater-inganamn nämnda-här i kammaren dunkade varandra i ryggen. Jag hoppas atttillnyktringen fortsätter. För den som vill representera löntagarna ellerarbetarklassen finns det ingenting att hämta i ett samarbete med moderatasamlingspartiet eller andra högerkrafter, varken när det gäller energipolitikeneller i fråga om annan politik. Det kan det vara viktigt att komma ihåg iframtiden. Jag vill återvända till den tidigare diskussionen omintroduktionen av inhemska bränslen, som är en viktig fråga. Det har intekommit fram tillräckligt i propositionen och utskottsbetänkandet. sadeLennart att kravet på utnyttjande av inhemska bränslen kommer atttillgodoses i upphandlingsdelegationen. Det är bra. Jag hoppas att den tarfasta på att det inte bara skall ske en upphandling för en massivkolintroduktion utan att anslaget också, som vi fick höra i anförande, skall kunna användas för att främja utnyttjandet av andrabränslen. Men det står inte särskilt klart uttalat, varken i propositionen elleri utskottsbetänkandet. Det hade man kunnat markera litet bättre. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (program för utökad prospektering m. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avSten m. fl. med 82 röster mot 71 för reservation 2 av . 173 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 1 av m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 2 (prospekteringefter uran) Nr 54 Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 52 för reservation 3 av den och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (allmänna riktlinjer för energipolifiken) y- stödåtgärder Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafion 4 av avseendebostads- och , bifölls med acklamation. Mom.4 (utbyggnad av distribufionsanläggningar för fjärrvärme) Efter ställdapropositioner på bifall fill dels reservation 5 av StenSvensson m. dels reservation 6 av OlofJohansson och samt delsreservation 7 av bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom.5 (investeringar i torveldade förbränningsanläggningar) Efter ställdaproposifioner på bifall fill dels reservation 8 av StenSvensson m. dels reservafion 9 av OlofJohansson och , dels reservafion 10 avChrister Eirefelt samt delsreservafion 11 av bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom.6 (regionala bränslebolag) Utskottetshemställan bifölls med 308 röster mot 19 för reservafion 12 av . Mom.8 (upphandling inom energiområdet) Efter ställdapropositioner på bifall till dels reservafion 13 avSten m. dels reservation 14 avOlof och , dels reservation 15 avChrister Eirefelt samt delsreservation 16 av bifölls utskottets hemställan med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 11§ Vissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen Föredrogs civilutskottets betänkande 1982/83:8 omvissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen (prop. 1982/83:50 delvis). 7 protokoll 1982/83:54-55 Vissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen 89KJELL (): De olika ställningstaganden somutskottsmajoriteten och reservanterna har intagit och som kommit till uttryck icivilutskottets betänkande nr 8 grundar sig på skilda uppfattningar om denekonomiska politiken. Vi har ju haft två dagars debatt som har klarlagt varskiljelinjerna går mellan majoriteten och oppositionen. Socialdemokraternas linje är ju att pressa ner denenskilda konsumtionen genom devalvering och genom - som man hoppas - smålöneökningar. Socialdemokraterna accepterar utan vidare ett kraftigt höjtbudgetunderskott, som medför ett fortsatt högt ränteläge och en kraftigt ökadinflafion. anser denna politik felakfig. Vi satsar påförbättrade villkor för näringslivet för att öka exporten och minska importen.Vi säger klart ifrån att man måste hejda statens, landstingens och kommunernaskostnadsökningar och krav på ökade skatteuttag. Besparingar är nödvändiga föratt bekosta de satsningar som vi anser behöver göras i form av extrainvesteringar i t. ex. vägar, järnvägar, ytterligare byggnadsarbeten ochberedskapsarbeten av skilda slag. Vi säger också att det både ekonomiskt ochsysselsättningsmäs-sigt är viktigt att satsa på energibesparande åtgärder ochbättre utnyttjande av inhemska energikällor. Vi anser det vidare vikfigt medmiljöförbättrande åtgärder- i detta fall de åtgärder som kan göra bostäder ochbostadsområden mer attraktiva. Jag skall inte gå längre in på den ekonomiska politiken,för den har vi som sagt diskuterat , och det är knappast möjligtatt tillföra några nya argument. Jag tycker ändå att det är viktigt attkonstatera att det är våra skilda uppfattningar om den ekonomiska politiken somhar styrt majoritetens och reservanternas ställningstaganden i vårt betänkandenr 8. betänkande är av den anledningen intenågon mera inträngande analys av de föreslagna åtgärdernas roll frånbostadspolitisk synpunkt. De är av karaktären socialdemokratiska vallöften,utformade för att ge en viss ökad sysselsättning i byggbranschen. Regeringen föreslår temporära hyresrabatter för ny- ochombyggnader som påbörjas och 1984. Från sida yrkar vi avslag pådetta. är finansieringsvillkoren generösa, menar vi. Det är judessutom så att dessa rabatter inte kan användas av andra kommuner än dem därdet finns bostadsbrist. har nämnts såsom ett sådantområde. Socialdemokraterna förstärker dessutom genom den här typen avbostadspolifik den särställning som harsysselsättningsmässigt. Tittar man på en annan storstadsregion, t.ex., är situationen helt annorlunda. Det är mycket märkvärdigt att stimulerabostadsbyggandet i , när regionen själv efter långadiskussioner nu kunnat enas om på vilket sätt man skall dra nerbostadsbyggandet i och i förortskommunerna. Däremot menar vifrån sida att man kan fortsätta med den typ av stimulansåtgärder somnu finns och sådana som har föreslagit i sin motion. Att socialdemokraterna själva är tveksamma omhyresrabatternas effekter framgår av att de föreslår att de som ändå äravvaktande fill att starta skall stimuleras med hyresförlustgarantier. Medhänsyn fill vad jag har sagt om hyresrabatter är det självklart att vi fråncenterns sida även går emot detta förslag. Däremot delar vi regeringens uppfattning när det gällerlånereglerna vid ombyggnad av hus och outhyrda lägenheter. Vi menar att det ären rikfig och nödvändig åtgärd att försöka få användning för utrymmen som ändåkostar stat och fastighetsägare pengar. Men vi går emot de opreciseradeåtgärder som regeringen vill vidta för de värst drabbade företagen. I de falldå företagen inte kunnat lösa sina problem på annat sätt än med kommunalabidrag, kan ju kommunen söka kompensation i det extraskatteutjämnings-bidraget. Vi accepterar också lånemöjligheter på kapitalmarknadenför underhållsåtgärder. Ett förbättrat underhåll är i många fall nödvändigt,och det är också sysselsättningsmässigt betydelsefullt. Vi menar dock att mankunde ha en lägre belastning på budgeten genom att räknaupp räntan snabbare. Vi föreslår alltså 0,75 i stället för per år.Folkpartiets förslag i detta avseende, som innebär en budgetbelastning påungefär 900 miljoner, kan vi för vår del inte ställa upp bakom. Redan när vi presenterade synpunkter på1980-talets bostadspolitik, konstaterade jag att det fanns så många utredningarfärdiga, och ytterligare några på väg att bli avslutade, som omfattade olikaavsnitt av bostadspolitiken, att det vore värdefullt med en samlad översyn. Ensådan utredning har regeringen nu beslutat att tillsätta, och jag utgår ifrånatt utredningen, som ju har ganska omfattande direkfiv, även kommer att sysslamed hyressättningssystemet. Genom detta är vårt yrkande tillgodosett, och detfinns därför nu ingen anledning för mig att yrka bifall till reservationen 15vid civilutskottets betänkande. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna1 b, 2,4 b, 5, 6 b och 12 och i övrigt fill utskottets hemställan. Vissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen 90KNUT (): Enligt uppfattning skallbostadspolitiken ge förutsättningar för människor att välja den bostad och denupplåtelseform som de själva eftersträvar. Detta val måste alltid innebära enavvägning mellan å ena sidan bostadens standard och kvalitet och å andra sidankostnaden för bostaden. För att valfriheten skall ges reellt innehåll fordras attbostadsmarknaden verkligen fungerar. Reglerna för hyresrätt och bytesrätt -liksom de regler som avser köp och försäljning av bostadsrättslägenheter ochägda lägenheter - måste ge goda förutsättningar för en smidigt fungerandemarknad. På en fri marknad anpassas produkfionen av bostäder - iflerfamiljshus, i småhus med hyresrätt eller bostadsrätt eller som är enskiltägda - till konsumenternas efterfrågan. Därför måste den svenskabostadspolitiken enligt vår uppfattning steg för steg läggas om, i syfte attdels möjliggöra för den 17 deceinber 1982 Vissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen medborgarnaatt fritt välja det slags bostad och upplåtelseform som vederbörande önskar,dels begränsa den offenfliga styrningen av bostadsmarknaden och de högaindirekta bostadskostnaderna. Det är utifrån denna grundsyn som vimoderater har granskat regeringens proposition om vissa stödåtgärder påbostadsområdet. Regeringen föreslår ett antal nya selektiva lån och bidrag.Förslagen kan sammanfattas med att de leder till sämre marknadsanpassning, tillfärre incitament att sänka byggkostnaderna och till en förstärkning när detgäller de grundläggande problemen på den svenska bostadsmarknaden. På grund av arbetsbelastningen här avser jag att i dettainlägg närmast beröra de två moderata reservationerna 1 och 2. Förslaget om temporära hyresrabatter motiveras iproposition 50 (bil. 5, s. 3) på följande sätt: "Av hänsyn tillsysselsättningsläget i byggbranschen och till behovet av en tillräckligproduktion av bostäder främst i bristorterna är det angeläget att minska bostadskostnadernai nybyggda fastigheter." Sysselsättningsläget i byggbranschen kunde förvisso varabättre. Men arbetsmarknadsläget i sig kan aldrig vara ett argument för ökadnyproduktion och ombyggnad. Att producera bostäder som inte efterfrågas leder tillatt antalet tomma lägenheter ökar - inte till varaktig sysselsättning och inteheller till att en numera riksbekant gardinfabrik i kan öka sinproduktion och därmed sysselsättningen. Det ärdessutom förkastligt ur samhällsekonomisk synpunkt. Antalet tomma lägenheter överstiger 30 000, och dåhar jag inte räknat med de lägenheter som är outhyrda på grund av ombyggnad o.d. De tomma lägenheterna blir dessutom fler för , och antalet ortermed överskott på hyreslägenheter ökar stadigt. Sänkta boendekostnader sfimulerar efterfrågan. Ja, sålångt kan vi acceptera bostadsministerns resonemang. Men att denna efterfråganskulle bli så stark att nyproduktionen skulle öka utöver nuvarande nivå genomregeringens förslag, tror vi inte på. Vi accepterar heller inte att efterfråganpå detta sätt sfimuleras med ökade subventioner. Boendekostnaderna bör sänkas. Men det bör ske genom attbyggkostnaderna sänks. Byggandet måste avregleras. Det är inte fler regler ochparagrafer som behövs utan färre. Vi har här i kammaren påvisat att färrenormer och ett nytt låneregelsystem med enhetslån skulle förbilligabostadsbyggandet kraffigt. Med en sådan politik kan boendekostnaderna sänkasväsentligt mer än genom regeringens hyresrabatt, utan att öka statens utgifter.Det blir dessutom en bestående sänkning - inte en temporär. Vi moderater avvisar också regeringens förslag om enhyresförlustgaranti. Motivet för detta förslag sägs vara att kommunerna ochföretagen även på många orter, där det enligt regeringens uppfattning finnsuppenbara behov av att bygga bostäder, är tveksamma när det gäller att sätta igång nya projekt, med hänsyn fill risken att lägenheterna inte blir uthyrda. Jag har redan beskrivit hur antalet tomma lägenheter ökar,både i antal och i allt fler kommuner. Bostadsföretagen och många kommuner harlärt sig läxan . Det är dyrt att stå med tomma lägenheter- Man anpassar produkfionen till efterfrågan. Vi accepterar inte att man försöker förmå bostadsföretagoch kommuner att bygga bostäder som inte behövs, genom en särskildhyresförlustgaranfi. Det leder oundvikligen till en mindre känslighet blandbostadsföretagen för människors önskemål. Vi vill ha en motsatt utveckling.Bostadsföretag och kommuner skall bli mer lyhörda för konsumenternas önskemåloch bygga bostäder med de upplåtelseformer som människorna efterfrågar, och närde efterfrågar dem. Mot denna bakgrund ber jag att få yrka bifalltill samtUga moderata reservafioner som är fogade vid betänkandet. Vissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen 91KERSTIN (): I inledningen till civilutskottets betänkandeom åtgärder inom bostadsområdet säger man att förslagen i propositionen och imotionerna utgår från skilda synsätt på den ekonomiska politiken. Detta haralla klart för sig, bl. a. genom den debatt vi hade här i kammaren . Utgångspunkten för förslagen i propositionen är att ökasysselsättningen inom bostadsbyggnadssektorn och förbättrabefingelserna för bostadsförsörj ningen. Jag vill erinra om att det inte harsatts upp några begränsningar i form av nybyggnadsramar, utan att helt andrafaktorer har styrt omfattningen av nybyggandet. Nybyggandet kan behöva öka, men jag tror inte att deförslag som regeringen nu lägger fram är det rätta sättet att sfimuleranybyggandet. Förslagen i propositionen är ett mindre väl genomtänktprovisorium, som föder nya regleringar och som ytterligare fjärmarbostadsmarknaden från verkligheten. Så fill de delar av bostadsministerns förslag mot vilkafolkparfiet har invändningar.