prot · G609119 · 1982-12-31 00:00:00 — Det skulle för samhället betyda enminskad belastning med avseende på statsbidrag och liknande med 1 200 miljoner.Tore menade att dessa pengar borde kunna användas till andra åtgärderinom bostadssektorn. Jag kan här ansluta mig till det resonemang som OskarLindkvist förde i går. Han ansåg att om man har ett budgetunderskott på över 90miljarder kronor behöver statsverket varje inbesparad miljard för att minskadetta budgetunderskott.Dessutom ,har det genomförts åtgärder som inte vi harvidtagit, men de har varit positiva för oss nämligen att oljekostnaderna harsjunkit, och det har medfört att man i vissa fall inte behövt genomföraplanerade hyreshöjningar. När talade om att småhusägarna har en massafavörer nämnde han inte det förhållandet att räntesänkningen också innebär-samtidigt som naturligtvis kostnaden för den enskilde minskar, och det ärtacknämligt - att även underskottsavdragen minskar. Underskottsavdragen minskarvid nästa taxering. Detta innebär ytterligare pengar till statskassan.Samtidigt minskar då möjligheten att säga att villaägarna har så oerhört storaavdrag. Jag har fått fram en del statistik som jag tycker ärintressant. Visserligen blir statistik på detta område, när den skall varadefinitiv, , men av den senaste taxeringsstatistiskaundersökningen som har gjort framgår att för de villaägaresom redovisat underskott av fastigheten, uppgick avdragen till 12 336 milj. kr.Intäkterna för samma fastigheter uppgick fill 3 177 milj. kr. Det betyder att desammanlagda underskottsavdragen uppgick till 9 158 milj. kr. Dessutom finns det villaägare som betalar inkomstskatt försin fastighet. Den skatten reducerade avdraget - sett ur statens och kommunenssynvinkel - med ytterligare 640 milj. kr., så att vi hade ett netto iunderskottsavdragen med ungefär 8 500 milj. kr. Men till detta skall läggas attfastighetsägarna betalar garantiskatt på ungefär 4 000 milj. kr.Räknar man med detta får man andra proportioner på hur stora avdragen är iverkligheten. I vpk-reservationen har man också talat om att vi måste haen bostadsbyggnadsplan och en särskild sådan för . Vi tycker attdet vore orimligt om skulle göra en bostadsbyggnadsplan förStockholms län. Arbetsfördelningen är ju den att det är kommunerna som hardetta ansvar. Finns det en efterfrågan på bostäder tycker vi att det är rimligtatt man i de kommunala och regionala organen planerar för att tillgodose detbehovet och få till stånd en bebyggelse så att behoven kan täckas. Jag vill härmed ta upp reservation nr 8 som litet fundersam över. Vi tycker att det är alldeles fel att man tar statenspengar och - utöver de generella subventionerna - inför speciella subventionerför att stimulera bostadsbyggande på de orter där det finns ettbehov. Vi har ett bostadsfinansieringssystem som gerförutsättningarna härvidlag. Då måste allmännyttiga bostadsföretag, andrabyggherrar och kommunen se till att planera bostadsbyggandet så att det blirmöjligt att tillämpa de lånevillkor som gäller . Det finns alltså ingenanledning att införa ett system med tillfälliga stimulansåtgärder i form avhyresrabatter och hyresförlustgarantier. De kan få till effekt att man byggeronödigt dy rt i de områden där man kan utnyttja dessa tillfälligastimulansåtgärder. Det kommer att leda till felaktiga kostnader . Därmed harjag i stort sett kommenterat de viktigaste reservationerna från Anslag till bostadsförsörjning m. m. Anslag till bostadsförsörjning m. m. Eftersom vi från utskottsmajoritetens sidainte funnit möjligheter att ansluta oss till de förslag som där framställts,upprepar jag mitt yrkande från i går om bifall till de reservationer somcenterpartiet står bakom samt i övrigt om bifall till utskottets hemställan. 35 (vpk): Jag tackar utskottets ordförande för svaren påde frågor som jag ställde i går. Vi lär väl som vanligt inte bli sams i dessafrågor, men jag vill ändå göra ett par kommentarer till det som . Vad först beträffar de minskningar som skett i anspråkenpå räntebidrag är det ostridigt att detta innebär betydligt mindre utgifter förbostadsdepartementet. Jag ville i går peka på att detta kunde ge ökademöjligheter att göra de insatser som vi har föreslagit i vpk-motionerna i syfteatt begränsa och stoppa hyreshöjningarna. Ingen har kunnat bestrida att det nufaktiskt är fråga om minskade anspråk på bostadssektorn, och det vore därförrimligt att en del av inbesparingarna användes just på det området. Det här illustrerar f. ö. också vilken stor betydelsediskontots höjd har på olika områden i samhället, bl. a. för bostadssektorn ochför boendekostnaderna. Vad sedan gäller det resonemang som fördeom att man kan räkna på olika sätt och ta in olika siffror i underlaget villjag säga att de minskningar i ränteavdragen som blir följden av det lägrediskontot också får positiva effekter i form av ökade skatteintäkter församhället. Jag har inte räknat på detta, men det måste vara fråga om en rättbetydande ökning. I precis samma takt som ränteavdragen minskar genomdiskontosänkning ökar ju statens och kommunernas skatteintäkter. Vidare uppfattade jag inlägg så att han pånågot sätt skulle bestrida den orättvisa som är inbyggd i samhälletssubventioner på bostadsmarknaden. Jag skall inte upprepa de exempel som jag gavi går, illustrerade med siffror och procenttal, där jag också ställdesubventionen i relation till inkomsten för en vanlig industriarbetare. Det ärdock, , ostridigt att subventionerna till en del av de boende,nämligen de som bor i egenägda hus, har ökat i ungefär dubbelt så hög takt somför dem som bor i hyreshus. Jag är medveten om att detta delvis är en konsekvens avinflationen, men det är helt otillfredsställande, och det är angeläget attsnabbt ta itu med de här frågorna. Vad sedan till slut gäller den reservation, nr 8, som jagkritiserade i går och som nu också något uppehöll sig vid, kanjag efter hans inlägg fortfarande inte förstå hur de boendes behov ochefterfrågan, som det har talats om här, skall kunna tillgodoses bättre genomatt man inte skall ge stimulanser i form av hyresbidrag och hyresförlustlån.Det måste faktiskt vara på det sättet att sådant stöd får positiva effekter förde boende då det gäller att bringa ned deras boendekostnader. Jag kanfortfarande inte förstå det som påstås i reservationen, att det skullekonservera brister och hindra en anpassning till efterfrågan att samhället gårin med stöd för att hålla boendekostnadernanere i nyproduktionen. Den ekvationen går bara inte ihop, ochandra borgerliga reservanter! Det är faktiskt i stället på det sättet att vad dettaleder till är en anpassning fill en fortsatt ökad trångboddhet, till sämre ochdyrare bostäder för dem som bäst behöver en förbättring - dvs. en fortsatt ochökad segregation. Det blir resultatet, och sådan segregation ökar i precissamma takt som samhället drar undan stöd till bostadssektorn som tillkommit isyfte att hålla kostnaderna nere i nyproduktionen och hålla boendekostnadernanere. Anslag till bostadsförsörjning m. m. 36KJELL () replik: I tidigare bostadsdebatter har jag bl. a.anfört vilken oerhörd betydelse ränteläget har, både för bostadsbyggandet ochför bostadskostnaderna. Att vi har tvingats ha ett högt ränteläge har medförtatt en del projekt inte har kommit till stånd, därför att kostnaderna har ökat. Men också statens kostnader har ökat starkt. Därför kandet inte finnas någon meningsskiljaktighet mellan och mig omvärdet av att få en lägre räntenivå. Därför arbetade man ju för att fåsänkningar till stånd också under den tidigare regeringen. Staten har burit räntekostnaderna när det gäller destatligt belånade fastigheterna. Detta är en kostnadsökning som vi har varitbekymrade över. När nu räntekostnaderna sjunker, måste det vara ganskasjälvklart att det är staten, som har legat ute med en onödigt högkostnad, som fillgodoräknar sig detta och inte genom nya åtaganden ligger kvarpå den höga kostnadsnivån. I stället försöker man minska kostnaden för bostadssektorngenom att sänka kostnaderna för de garanterade räntorna. Jag tycker det ärganska självklart att det måste bli på det sättet, i all synnerhet som andrahyressänkningar har kunnat genomföras. I fråga om orättvisorna mellan de boende har vi klartdeklarerat, även motionsledes, att kostnadsneutralitet mellanupplåtelseformerna är det som vi skall eftersträva. Man har gjort olikaförändringar för att upprätthålla denna kostnadsneutralitet.Jag nämnde ett antal siffror som jag har fått fram genom riksdagensupplysningstjänst. De är visserligen , men de är ändå ungefärligentillämpbara även på senare års taxeringar, det är bara det att beloppen blirlitet större. Det är här fråga om andra siffror än dem som vi är vana vid,därför att annars arbetar vi bara med statens kostnader. Men för den enskildefastighetsägaren är ju även garantiskatten fill kommunen en kostnad. Självfallet är det värdefullt, framför allt för denenskilde, att räntekostnaderna för boendet sjunker, men det är, precis somTore sade, också värdefullt för samhället. Vi kommer alltså vid nästa taxeringatt ha lägre underskottsavdrag än vad vi annars skulle ha haft. Det ärvärdefullt både från statens och från kommunernas synpunkt, och det är framförallt värdefullt för den enskilde, som får en minskning av kostnaderna. Anslag till bostadsförsörjning m. m. 37 (): Jag får börja med att be om ursäkt för att jaginte var närvarande vid det första uppropet. Skälet till att jag har begärt ordet är motion 2153. Jagskulle å motionärernas vägnar vilja tacka civilutskottet för yttrandet över vårmotion, som handlar om ungdomens bostadssituation. Ungdomen är den grupp i samhället som är hårdast utsatt förde problem som finns på bostadsmarknaden. På vissa orter i landet, t. ex. här iStockholmsregionen och i andra storstadsregioner, har vi en svår bostadsbrist.Det är ungdomarna som drabbas hårdast av denna bostadsbrist. På orter där manhar problem med tomma lägenheter kan det likväl, på grund av de högakostnaderna, vara svårt för ungdomarna att skaffa sig en egen lägenhet.Dessutom är ungdomen den grupp i samhället som har den bästa kcinnedomen om hurbostadsområdena fungerar och som har många synpunkter på och drömmar om hurboendet borde kunna utformas på ett annat sätt. Vi som har skrivit motionen är unga socialdemokrateraktiva i SSU. Vi möter "bostadspolitiska krav från våra medlemmar. Det ärmot denna bakgrund som vi har krävt en utredning av ungdomens bostadssituation.Det har inte gjorts någon samlad kartläggning av den , när enstatlig ungdomsbostadsutredning lade fram ett betänkande som hette Ungdom ochbostad. Den utredningen ingick i underlaget för det bostadsbyggande som då ägderum. Sedan har det inte gjorts någon samlad kartläggning, trots att ungdomenhar så svåra problem. Det har tidigare motionerats i om denna fråga.Margot m. fl. väckte under förra en motion om ungdomarnassituation pä bostadsmarknaden, som då avslogs av den borgerliga majoriteten.På den borgerliga kanten är man uppenbarligen inte intresserad av ungdomarnasbostadsproblem. Vi i SSU har tröttnat på att vänta på en statlig utredningoch därför tillsatt en egen ungdomsbostadsutredning, som har börjat arbeta.Detta beslut från oss har väckt ett mycket stort gensvar ute i samhället.Ungdomar har hört av sig och talat om att de tycker att detta var ett brainitiativ. Och forskare på bostadsområdet har hört av sig och beklagat sig överatt det inte finns någon samlad bild av hur ungdomens situation ser ut ellernågon samlad karfläggning av de olika forskningsprojekt som pågår. Vi är därför glada över att civilutskottet hemställer attriksdagen i ett tillkännagivande till regeringen skall föreslå att det skallgöras en översyn av ungdomarnas bostadssituation, "huvudsakligen ienlighet med vad som föreslås i motion 2153 (s) yrkande 1". Jag är myckettacksam för att civilutskottet på detta sätt vill ställa upp för ungdomen ochställa sig bakom ungdomens bostadskrav. Det känns också skönt för mig som aktivi SSU att kunna bidra med ett utredningsunderlag till denna översyn somregeringen skall genomföra. Det är typiskt att de borgerliga ledamöterna icivilutskottet har reserverat sig mot civilutskottets yttrande över vår motion.Det tyder på att de inte har någotstörre intresse av att kartlägga ungdomarnas bostadsproblem eller av att lösadem. De borgerliga ledamöterna hänvisar till att det är kommunernas sak attlösa dessa problem, men bostadspolitiken är en angelägenhet för hela samhället.Hela bostadsfinansieringen bygger ju på att vi skall få en rättvis fördelningav medlen över landet. Om man skall ha en bra grund att stå på, bör man ocksåkartlägga problemen för att se vilka åtgärder som behöver vidtas i olika delarav landet. Det är just därför som den stora, statliga bostadsutredningen harkommit till. Vi menar att det är vikfigt att man också tar med ungdomarnassituation i en sådan kartläggning, eftersom det är ungdomen som är hårdastdrabbad av bostadsproblemen, både på bristorterna och på orterna med tommalägenheter - i det senare fallet på grund av de höga kostnaderna. Jag villän en gång tacka civilutskottet för behandlingen av motionen. Anslag till bostadsförsörjning m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (en bostadsbyggnadsplan) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 18 förreservation 1 av . Mom. 3 (ett bostadsbyggnadsprogram för ) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förreservation 2 av . Mom. 4 (stadsförnyelse) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förreservation 3 av . Mom. 5 (flergenerationsboende) Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 122 förreservation 4 av m. fl. Mom. 6 (kollektivt boende) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 5 avTore , bifölls med acklamation. Mom. 7 (ungdomens bostadssituation) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 135 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (ränte- och amorteringsfria lån till de allmännyttigabostadsföretagen) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 17 förreservation 7 av . Mom. 9(upphävande av tillfälliga stimulansåtgärder i form av hyresrabatt ochhyresförlustgaranti) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 136 förreservation 8 av m. fl. bostadsförsörjning Mom. 10 (upphävande av tillfälliga stimulansåtgärder i form av stöd till de av uthyrningssvårigheter värstdrabbade företagen m. Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 89 förreservation 9 av m. fl. Mom. 11 (upphävande av tillfälliga sfimulansåtgärder iövrigt) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 10 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 14 (lånevillkoren) Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 74 förreservation 11 av m. fl. Mom. 15 (borttagande av produktionskostnadskontrollen m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 12 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 20 (kommunalt förlustansvar för bostadslån tillsmåhus) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 13 avKjell m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 23 (köpeskillingskontrollen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 14 avKjell m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 24 (avskrivning av bostadslån och hyresförlustlån) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 avKjell m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 25 (avveckling av de generella bostadssubventionerna) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 16 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 26 (principerna för beräkning av räntebidragen) Utskottets hemställan, som ställdesmot reservation 17 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 27(extra upptrappning av de garanterade räntorna) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 18 avTore , bifölls med acklamation. Mom. 29 (viss utformning av bostadsbidragen för ) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förreservation 19 b av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 30 (avveckling av bostadsbidragen till hushåll utanbarn) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 20 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Allmän energiskatt på fartygsbränsle Mom. 33(avveckling av stödet till förbättring av boendemiljön) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 21 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 34 (tillämpningsområdet för boendemiljöbidragen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 22 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 37 (bättre lånemöjligheter till äldre hus iskärgården m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 23 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 14 § Allmän energiskatt på fartygsbränsle Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /83:37 om allmän energiskatt på fartygsbränsle (prop.1982/83:99). 38 (): Regeringens proposition nr 99 är enklåfingrighetsproposition. F. n. är bränsle, som förbrukats eller försålts förförbrukning i fartyg, befriat från skatt enligt lagen om allmän energiskatt.Eftersom begreppet fartyg inkluderar såväl skepp, dvs. fartyg med en maximallängd av och en maximal bredd av , som de mindrefartyg vilka enligt sjölagen benämns båtar, gäller skattefriheten i principäven vid försäljning av motorbrännolja för drift av fritidsbåtar. Finansministern påpekar i propositionen att dennaskattebefrielse inte torde ha utnyttjats i full omfattning. Av denna anledningoch med tanke på att den totala förbrukningen av motorbrännolja i fritidsfartygendast torde utgöra en ytterst liten andel av den totala förbrukningen när detgäller fartyg, kan man med fog påstå att det här är fråga om ganska små belopp. Bakgrunden till nämnda proposition är att det påståsföreligga risk för missbruk. Det skulle vara möjligt att använda obeskattadmotorbrännolja för drift av motorfordon. Man kan då fråga sig, fru talman, omdet i vårt land Allmän energiskatt på fartygsbränsle finns någon skatt som skrupelfria personer inte på någotsätt kan undandra sig. Socialdemokraterna reagerar på vanligt sätt. Deförutsätter att ett stort antal medborgare, i detta fall fritidsbåtsägarna, kanvara skattebrottslingar. De föreslår sin vanliga patentmedicin: en utökning avskattskyldigheten. Finansministern påstår i propositionen att det nuvarandesystemet med skatteavdrag för motorbrännolja, avsedd för fartygsdrift, ärsvårhanterligt. Det kan man i och för sig hålla med om. Men vad tänkerfinansministern göra åt detta? Blir det en förenkling av systemet? I stället för att ha en klar skiljelinje mellanskattefri olja, dvs. den olja som förbrukas i fartyg, och annan olja skallenligt förslaget syftet med användningen av fartyget vara utslagsgivande. Regeringen verkar inte ha klart för sig att samma fartygmånga gånger används för olika ändamål. Enligt det föreliggande förslagetskulle en och samma båt drivas med skattefritt bränsle om den används iyrkesmässig verksamhet, men med beskattat bränsle om den används under ägarenssemester, när ägaren bedriver husbehovsfiske eller när ägaren åker till ochfrån sitt arbete. Hur skalldenna gränsdragning kunna fungera i praktiken? Svaret är enkelt: den kommer inte att fungera! Och fler medborgarekommer att bli,skattefuskare, såvida de inte tömmer tanken och byter utobeskattad olja'mot beskattad. Som jag inledningsvis sade, fru talman, är det enklåfingrighetsproposi-fion. Propositionen är dessutom onödig. Den bör såledesavslås. Med anledning av det sagda, fru talman, yrkar jag bifalltill den moderata reservationen vid skatteutskottets betänkande nr 37. 39 BOFORSLUND (s): Betänkandet behandlar en lagändring om allmänenergiskatt i vad gäller avdrag i energideklarationen för bränsle som förbrukasi fartyg. Den aktuella lagändringen är en mindre ändring avavdragsbestämmelserna. Den innebär att skattefriheten för brännolja inte skallgälla fartyg som används för fritidsändamål eller annat privat ändamål. Motorbrännoljedrivna fritidsbåtar kan användas medobeskattat bränsle. Men för bensindrivna båtar eller andra fartyg får enbartbeskattad bensin användas. Och man kan med fog påstå att de som använder ochutnyttjar skattebestämmelserna är ägarna fill de stora och lyxutrustadefartygen i privat drift. Utskottsmajoriteten anser i likhet med föredragandestatsråd i propositionen att det är en omotiverad skattefavör som ges förbåtar med brännoljedrift. Jag ser därför förslaget som en rättvisa gentemotbåtinnehavare som inte driver sina båtar med brännolja. Avdragsrätten skall dock kvarstå för fartyg som användsför yrkesmässigt fiske, likaså för fartyg som används för militära ändamål,fartyg, bogserbåtar, skolfartyg och livräddningsbåtar. om en mycket liten förändring av gällandeenergiskattebestämmelser. Det är bara i utskottet som har reserveratsig, och reservationen bygger på att man anser att det inte går att effektivtkontrollera att inköpt obeskattad motorbrännolja inte används på annat änavsett sätt. Utskottsmajoriteten har en annan uppfattning. Vi tror genom den föreslagna ändringen uppnår betydande förenklingar, både föroljebolagen och för skattekontrollen. Eftersom vi befinner oss i en besvärligekonomisk situafion, finns det all anledning att begränsa omotiveradeskattefavörer. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på den moderata reservationen. Allmän energiskatt på fartygsbränsle 40 (): Vad sade i inledningen bekräftarmin misstanke om att propositionen är ett led i att göra det svårare förfrifidsbätsägarna. Vi vet ju att det har aviserats skatt eller avgift påfritidsbåtar. Detta är kanske ett led i strävandena åt samma håll. " Men det är faktiskt inte särskilt många fritidsbåtarsom är speciellt stora och lyxutrustade. Det helt övervägande flertaletfrifidsbåtar är små båtar. Sedan till detta med rättviseskäl: Den nuvarande, allmännaenergiskatten har motiverats med att staten skall ha ersättning för det slitagesom framför allt vägtrafiken på våra vägar innebär. Staten skall alltså fåersättning för det underhållsarbete som blir nödvändigt. Men närfrifidsbåtägaren plöjer genom böljorna sliter han inte så förfärligt hårt påvågorna, och därför finns det ingen anledning att tala om rättviseskäl i dethär sammanhanget. Ytterligare ett argument:Energiskattekommittén har lagt fram ett förslag , och det pågåruppenbarligen ett arbete inom kanslihuset om hur man skall utformaenergibeskattningen . I stället för att ytterligare bygga på ettlappverk borde ni väl åtminstone kunna vänta med att föreslå förändringar tilldess det arbetet är avslutat. Slutligen när det gäller krångel isystemet: Som det är nu är systemet något krångligt, det erkänns. Men enligtden nya lagen skall försäkran vid inköpstillfället förses med uppgift om båtensanvändningssätt och med båtens igenkänningssignal. Därför är propositionenspåstående, att en inskränkning av avdragsrätten skulle innebära en uppenbarförenkling av skattekontrollen, häpnadsväckande. 41 BOFORSLUND (s): Jag finner inget skäl att vänta, även om manhar aviserat att man skall ha en översyn av energiskatterna. Beträffande kontrollen vill jag till sägaatt jag tror att skattemyndigheterna finner former för kontroll som kanefterlevas. Jag hyser ingen oro på den punkten. säger vidare att det inte är så många båtarsom det här gäller. Därför finns det all anledning att rätta till en så passstor och omotiverad skattefavör som det här är fråga om. ekonomiskasituation har jag svårt att förstå att man så energiskt slår vakt om justsådana här omotiverade skattefavörer. Men för och iutskottet gäller tydligen varken rättvisa eller solidaritet. Dess bättre kanjag konstatera att de står helt isolerade i skatteutskottet i den här frågan,som vi snart skall fatta beslut om. Anf.42 (): Först några ord om kontrollfrågan. Som jag sade i mittinledningsanförande är den nuvarande principen klar: man får göra skatteavdragför drift av fartyg. Det är en klar gräns. Visst har lagen brister och kanmissbrukas. Man kan missbruka det mesta när det gäller vår skattelagstiftning.