prot · G60969 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:69 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn den inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att , , utsetts till ledamot avriksdagen samt att , , , , , , , , , ,, , , , , , , , och , , utsetts till ersättare för riksdagsledamöter. har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit, att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. Det skulle antecknas att LenaWallgren (m) utsetts att inträda som ledamot av kammaren i stället för BrittMogård (m) som avsagt sig uppdraget som riksdagsledamot. 2 §Upplästes följande inkomna skrivelse: Jag får härmed avsäga mig uppdraget som ledamot iutrikesutskottet. Kammaren godkände denna avsägelse. Kompletterings val till utskott m. m. 3 § Kompletteringsval till utskott m. m. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny ledamot ifinansutskottet efter anmält nuvarande suppleanten Bo Söderstenoch som ny suppleant anmält . Vidare har socialdemokratiska riksdagsgruppen som nyledamot i utrikesnämnden efter anmält . Moderata samlingspartiets partigrupp har som ny ledamot ikulturutskottet efter anmält och som ny ledamot iutrikesutskottet efter anmält nuvarande suppleanten som ny suppleant . Vidare har moderata samlingspartiets partigrupp som nymedlem i efter anmält nuvarande suppleanten HansNyhage och som ny suppleant anmält . Förstevice talmannen förklarade valda till ledamot i finansutskottet () ledamot i utrikesutskottet () ledamot i kulturutskottet (fr. o. m. )() suppleant i finansutskottet () suppleant i utrikesutskottet (fr. o. m. den 1 februari1983) () ledamot i utrikesnämnden () medlem i (fr. o. m. )Hans Nyhage (m) suppleant i (fr. o. m. )() 4 § Justerades protokollen för den 18, 19, 20 och 21innevarande månad. 5§Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet den 1 februari-den 30 maj 1983 på grund avtjänstgöring som kommunalråd. Om skyddet för den personliga integriteten. Kammaren biföll denna anhållan. Förste vice talmannen anmälde attSten i (m) skulle tjänstgöra som ersättare för . 6§ Svar på fråga 1982/83:213 om skyddet för den personliga integriteten Med hänvisning till vissa regeringsbeslut om tillståndtill dataregister har frågat statsrådet om.regeringenkommer att nedtona vikten av skyddet för den personliga integriteten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. De beslut åsyftar gäller fyra personregistersom skall användas för att bestämma sjukvårdsavgifter resp. avgifter förbarntillsyn. Regeringen ändrade datainspektionens beslut så att det blevmöjligt att inrätta registren. Detta innebar inte att regeringen eftersatte skyddet förden personliga integriteten. Det framgår av motiveringen för regeringensbeslut. De beslut som regeringen har fattat i dessa ärendeninnebär inte - såsom på något håll påståtts - att regeringens grundsyn påkravet på skydd för den personliga integriteten är en annan ändatainspektionens. Jag kan f. ö. tillägga att i samtliga fall hadeförutsättningarna ändrats efter datainspektionens beslut. I ett av fallen visade det sig att något tillstånd intelängre krävdes, eftersom datalagen hade ändrats . Vad som i detta sammanhang är av intresse är vilkaåtgärder som har vidtagits för att skydda enskilda mot intrångi den personliga integriteten och vilken beredskap för framtiden som finns hosstatsmakterna i detta avseende. Jag vill särskilt erinra om att det var ensocialdemokratisk regering som tog initiativet till den nuvarande datalagen sominfördes . var det första land i världen som antog en datalag. Samma regering tillsatte 1976 datalagstiftningskommittén, DALK,för att utvärdera datalagen. 1 allt väsentligt har kommittén funnit attdatalagen ger Omskyddet för den personliga integriteten Kommittén skall nu utreda frågan om en generellpersonregisterlagstiftning. Syftet härmed är att skydda känsligapersonuppgifter oavsett vilken teknik som används vid registreringen. Enligt min mening måste skyddet för den enskildesintegritet vid registrering av personuppgifter med ADB anses somtillfredsställande. Men utvecklingen på datateknikens område går utomordentligtsnabbt. Jag ser det som en mycket viktig uppgift för regeringen att följautvecklingen på dataområdet och att vidta de åtgärder som behövs för attmotverka integritetskränkningar. Överläggningar pågår inom omhur datafrågorna skall hanteras i fortsättningen. Dessa rör sig inom ett vittfält och omfattar stora problem. Resultatet av arbetet kommer att redovisasefter hand. Mitt svar på fråga är alltså att regeringeninte tonar ner skyddet för den personliga integriteten utan tvärtom anser attdenna fråga måste ägnas ytterligare uppmärksamhet. 3JOAKIM OLLEN (m): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Vi har mindre än kvar . Ändå tror jagatt man kan påstå att det är ganska långt till det skräcksamhälle som engång skildrade, även om de tekniska förutsättningarna för ett sådant samhällemåhända t. o. m. är större än vad han förutsåg. Därför är också vikten av ettaktivt skydd för den personliga integriteten av största betydelse. har regeringen i två beslut, tvåärendegruppersom harvarit föremål för datainspektionens prövning, gått en annan väg och enligt minuppfattning nedtonat vikten av skyddet för den personliga integriteten. Denkorta tiden i samband med sådana här frågedebatter medger inte någon detaljeradredovisning av ärendenas karaktär. Men i båda fallen kan man säga att det rörsig om utflöden av i och för sig komplicerade regelsystem, av ett alltkrångligare samhälle, med önskemål från de samhälleliga instansernas sida omatt kunna kontrollera, om att få mera uppgifter för att kunna göra de olikabedömningar, ofta ufifrån en strävan att skapa så stor rättvisa som möjligt,som måste göras. Det framgår nu av svaret på min fråga att statsrådetinstämmer i vikten av att man skyddar den personliga integriteten och attregeringen också vill arbeta med detta. Det är naturligtvis mycket glädjande,och jag uppskattar svarets principiella inriktning. Men jag vill gärnaunderstryka en sak, och det gäller detta att man talar om att bygga vidare pådatalagsarbetet. Det är viktigt, men det är ingalunda enbart datalagen,datalagstiftningens utformning och datainspektionens verksamhet som äravgörande för hur skyddet för den personliga integriteten i verkligenter sig. Avgörande för det och för hur hotet mot den personliga integritetenser ut sammanhänger i stället, i kanske ännu högre grad än med datalagensutformning, med de olika krav som ställs, ibland från denna kammare och iblandfrån , på åtgärder syftande till att öka den samhälleliga kontrollen av enskilda medborgare.Vi vet att sådana förslag kommer upp i alla möjliga sammanhang. Under denallmänna motionstiden har såvitt jag förstår nya motionskrav inlämnats omregistrering av inköp på Systembolaget. Det kan också gälla samköming av olikaregister för långtgående kontroll av den enskilde medborgaren i andrasammanhang. Det kan gälla datakontroll av alla ränteinkomster, det kangälla-som vi har haft under många år-kontroll av bostadsbidrag genom samkömingmed uppgifter till . Risken är, och det framgår också avregeringens beslut i detta fall, att man hänvisar till tidigare liknande beslutoch säger att vi då kan fortsätta med andra samkörningsåtgärder av liknandeslag. Därför vore det intressant att veta om justitieministern delar minuppfattning att det är viktigt att försöka rensa i reglerna så att vi fårenklare regelsystem och därmed också kan bidra till ett ökat skydd för denpersonliga integriteten. Om skyddet för den personliga integriteten Jag delar helt uppfattning i detta avseende.Grundläggande för hela denna datautveckling är det regelsystem vi har. Jag troratt det finns all anledning att vi tänker i de banor som harangivit här. När det gäller samkörningar kan jaghålla med om att det finns risk för otillbörligt intrång om man samkörpersonregister. Men det betyder inte alltid att sådana samkörningar behöverkränka integriteten. Det avgörande är. enligt min mening, hur den informationsom man får fram hanteras. Om den som berörs av informationen kan godta attuppgifterna kommer fram på detta samlade sätt, kan jag inte se att detföreligger någon kränkning av den personliga integriteten. Det värdenbedömningen som regeringen gjorde ide beslut som är utgångspunkten för JoakimOllens fråga. 5JOAKIM OLLEN (m): Mot det justitieministern säger här harjag så litet att erinra att det närmast förvånar mig att det är hansnamnteckning som står under de regeringsbeslut som har föranlett min fråga. När det gäller samkörningsåtgärder är den stora risken -och låt mig ta tillfället i akt att påpeka det - att man jämför uppgifter somegentligen inte är jämförbara, som har insamlats i olika sammanhang, för olikaändamål och att man därför löper risk för rättssäkerhetsmissar när man jämföroch samkör dessa uppgifter maskinellt utan de möjligheter till individuellahänsynstaganden som annars kan finnas. Men justitieministerns svar och kompletterande svar är jusärskilt intressant också mot bakgrund av vad som har sagts från ordföranden iden kommission som skall arbeta med den ekonomiska brottsligheten. SvenHeurgren, som visserligen inte sorterar direkt under menväl arbetar i nära anknytning till det. Han har uttryckligen förklarat sig varaberedd till samkörningsåtgärder för att få bättre resultat på detta område -ett steg som jag tror kan visa sig ha bumerangeffekter i åtskilliga sammanhane. Om inrättande av en struktur-och'utvecklingsfond Vad som blir av regeringens intentioner på detta områdeåterstår att se. Det är glädjande att justitieministern instämmer i att detendast är om man verkligen anstränger sig för att förenkla det mycketbesvärliga regelsystemet som man också kan få administrativa rutiner som göratt den personliga integriteten kan skyddas. vet vi alltså regeringens inställning på denna punkt.Då återstår att se regeringens handling - det skall bli spännande, fru talman. En väldigt viktig fråga som just nu har tagitsupp, inte minst av ordföranden i kommissionen mot ekonomisk brottslighet,gäller vilka gränser vi måste dra upp just när det gäller att bekämpa denekonomiska brottsligheten genom anlitande av samköming av register. Jag troratt det finns all anledning att ha uppmärksamheten riktad på det problemet. Detfinns en mängd andra frågor också som tränger på med hänsyn till attdatatekniken utvecklas så oerhört snabbt, att det är svårt för en vanligmänniska att över huvud taget hänga med. Vi har t. ex. sådana frågor somoffentlighetsprincipen och ADB-tekniken, vi har databrottsligheten. Vi måstesannolikt anpassa de civilrättsliga reglerna bl. a. med hänsyn tillelektroniska bevakningssystem. En väldigt viktig fråga är konsumentskyddet närdet gäller datatjänster. Alla dessa frågor och en hel del andra har viuppmärksamheten riktad på i , och vi arbetar med dem. 7 (): Jag vill till detta bara säga att det ärglädjande att så är fallet. Alla dessa frågor har tagits upp under de gångnasex borgerliga regeringsåren, och det är naturligtvis tillfredsställande attden socialdemokratiska regeringen inte tänker lägga ned arbetet på att utrönahur man skall göra på dessa intressanta områden och att man verkligen ocksåämnar anstränga sig för att skydda den personliga integriteten. Handlingenhittills har inte precis styrkt att detta skulle vara någon särskilt uttaladsträvan, men vi får väl hoppas på en bättring . Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1982/83:215 om inrättande av en struktur- och utvecklingsfond har frågat mig omregeringen avser att föreslå att det inrättas en särskild struktur-och utvecklingsfond. Enligt regeringens mening föreligger behov av särskildafondmedel för att främja den industriella utvecklingen. Beredning av fråganpågår i . 9STAFFAN (): Jag ber att få tacka för svaret. Under hela sin oppositionstid har socialdemokraterna, herrPeterson, motionerat flitigt - rent av frenetiskt - för att inrätta enstruktur- och utvecklingsfond. Man började , och så sent som ijuni 1982 röstade socialdemokraterna här i kammaren för detta förslag. I vartfall inte mindre än tio partimotioner har innehållit yrkandet om att inrätta enstruktur- och utvecklingsfond. Man skulle tro, fru talman, att detta var ett avsocialdemokraternas mest genomarbetade förslag. Inte minst glödnär han talat om strukturfonden och gjort vildsinta anklagelser motborgerligheten för att en sådan fond inte har inrättats har låtit ana att dethär var en av socialdemokraternas främsta hjärtefrågor - ett näringspolitikensgenidrag. Med förvåning kunde man då se att detta förslaginte fördes fram som ett led i regeringens ekonomiska politik. Med spänning sågman fram mot budgetpropositionen när den här skapelsen skulle avtäckas. Meninte ett ord stod där om den här struktur- och utvecklingsfonden. Det har, fru talman, stått allt klarare att strukturfondenvar ytterligare ett exempel på socialdemokraternas munväder underoppositionstiden. Det finns så många exempel på att socialdemokraterna, när depå nytt kommer i opposition, får svårt att lägga fram förslag utan att det blirständiga frågor om de verkligen menar allvar eller inte med dessa förslag. Att det varit fråga om munväder framgår än tydligare avindustriministerns svar . Hansägerdär att det finns "behov avsärskilda fondmedel". Det är luddigt uttryckt med tanke på alltmotionerande tidigare - det är allt man nu har alt komma iopposition och i regeringsställning. Det visar väl klarare ännågonting annat att det förvisso inte finns behov av det som här kallar för "särskilda fondmedel". Socialdemokraterna överskattar politikers och byråkratersförmåga att leda en industriell utveckling. Jag undrar om tror att det i det nuvarande ekonomiska läget finns behov avytterligare löneskatter, som skall konkurrera exempelvis med delöneskattehöjningar som fordras för att bereda utrymme för ATP-pensioner och endel annat. Tror verkligen att detta är någonting som löntagareoch näringsliv uppfattar som utomordentligt viktigt f. n'.' I själva verket har socialdemokraternas motionerande ochagerande när det gäller en struktur- och utvecklingsfond varit något patetisk. Om inrättande av en struktur-och utvecklingsfond Arbetet i regeringen när det gäller den härfrågan kommer icke att störas av plötsligt uppvaknandeintresse för utvecklingsfonden och för industriella utvecklingsfrågor. Vilkaövertoner och vilket partipolitiskt nit som än lägger idagen, kommer vi i alla fall att arbeta efter de planer på en utvecklingsfondsom vi hade . Om inrättande av en struktur-och utvecklingsfond Jag är emellertid litet rörd över uppvaknande intresse för industriella utvecklingsfrågor. Jag hoppasverkligen att det intresset kvarstår oförändrat när ett förslag i den härfrågan kommer till . Jag vill tillägga: Tänk om vi hadefått igenom vårt förslag 1977 om en struktur- och utvecklingsfond! har vi istället förlorat när det gäller satsning på teknisk utveckling, påindustriell utveckling till följd av att och hansborgerliga partikamrater här i har röstat nej. Som industriminister hade jag nu annars haft enutvecklingsfond av betydande storleksordning som jag hade kunnat använda förindustriell utveckling. Jag hade haft en fond som jag hade kunnat använda försatsningar på offentlig teknikupphandling och på sådana industriprojekt somprivata företag nästan presenterar för mig i egenskap av industriminister.Men man har inte tillräckligt med pengar för att klara risktagandet. alltså emot den föreslagnafonden, ochdet var synd. Det var illa för som industrination. har visåledes förlorat . Under den tiden hade vi troligen kunnat stoppa upp endel av den industriella nedrustning som blev följden av den politik som herrBurenstam var med om att skapa när han själv var i regeringsställning.Det var olyckligt för . Jag tror att de synderna angriper samvete i ganska stor utsträckning. Jag är inte säker på att StaffanBurenstam nattsömn är så god, när han ser på den sjunkandeindustriproduktionen och de sjunkande industriinvesteringarna. Det är hanspolitik som är orsaken till den nedgången. 11 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårerinra om de debattregler som gäller för frågor. 12STAFFAN (): Industriministern bekymrade sig över mittplötsligt uppvaknande intresse för ting av detta slag. Jag ber då att fåpåpeka att jag faktiskt alltid har varit intresserad av näringspolitiken. Underalla de år som jag varit med i har jag ständigt funnit belägg för attmycket talat för den linje som jag redan från början förfäktade i de härfrågorna, inte minst i vad gäller t. ex. min kritik med anledning av attStatsföretag bildades. Jag tror inte att industriministern kommer att vara stördav vad jag här har haft att säga om en struktur- och utvecklingsfond. Detförhåller sig i stället så att socialdemokraterna - trots att en avsevärt långtid har gått. under vilken de haft möjlighet att förbereda sig på ettgenomförande härvidlag- inte har lagt fram något förslag. Jag tror alltså attverkligheten, , är mer störande än det som jag har haft attsäga. Hade man infört en struktur- och utvecklingsfond redan närsocialdemokraterna första gången begärde ett införande av en sådan, hade detvarit sä mycket bättre , det hade lett till en bättre industriellutveckling, sade industriministern. Jag ber då att få påpeka att när ni förstagången lade fram ettförslag, nämligen , var det bara fråga om en strukturfond. Detvar inte ett dugg tal om utveckling, utan den etiketten klistrade ni på såsmåningom, därför att det lät bättre så. Hade det förslag genomförts som niförst tänkte er, skulle det ha inneburit ytterligare några miljarder till någonsorts ommöblerande som egentligen inte hade haft med utveckling att göra. Men , eftersom ni nu är så oerhörtengagerade och eftersom ni tagit till sådana brösttoner - det har ju t. o. m.talats om min nattsömn - kanske jag får fråga: Hur lugnt sover industriministernsjälv med tanke på höjningen av löneskatterna med -att döma av tidigare motioner? En ytterligare höjning av dessa inkräktar ju påreallöneutrymmet. Ger det god nattsömn? Om inrättande av en struktur-och utvecklingsfond Jag måste säga att det intresse förindustriell utveckling som nu talar vitt och brett omlyckades han verkligen dölja åtminstone under de sex borgerliga åren. Detbagage eller den tomma korg som den socialdemokratiska regeringen fick ta överför sedan, efter bl. a. insatser iregeringsarbetet, bestod av en alltmer stigande arbetslöshet i vårt land, 180000 förlorade industrijobb runt om i landet , industriinvesteringarsom rasade och stagnerande satsningar på forskning och teknisk utveckling. Det var defta jag i stillsamhet ville påminna herrBurenstam om. Och jag kan förstå att det kändes pinsamt att få motta denupplysningen. 14 (): hålls ju enallmänpolitisk debatt här. och då finns det mer tid till att granska de olikasynpunkter som nu senast framförde. Det finns i själva verketmycket att säga, inte minst om socialdemokraternas agerande underoppositionstiden och beträffande då framförda olika förslag, förslag somförvisso inte på något sätt har underlättat utvecklingen i i fråga omvarvspolitiken, tekopolitiken och vad det nu kan vara. Men vi får som sagt mertid än vi f. n. har. Jag kan dock nu konstatera att ett ytterligareexempel på hur lätt ni gjorde det för er när ni satt i opposition och kastadefram olika förslag och uppstämde alla möjliga tongångar av irritation över attdet inte blev precis som ni ville, har vi just i det förslag som vi nudiskuterar, nämligen struktur- och utvecklingsfonden, där tydligensocialdemokraterna finner att verkligheten är litet mer komplicerad än den varnär de motionerade. Nej, jag tycker att förlorade marknadsandelar,sjunkande investeringar, sjunkande industriproduktion och stagnation isatsningar på forskning och teknisk utveckling i allra högsta grad hör ihop medden fråga som har ställt. Jag påpekade att vi harförlorat på den här frågan genom att själv ochhans borgerliga Om fortsatt drift vid iTrollhättan kamraterröstade nej till det socialdemokratiska förslaget. Det hade varit bra för industrins skull om jag haften sådan utvecklingsfond att arbeta med. Jag vill påminna om att det förslagsom vi lade fram 1977 arbetades fram i mycket nära samarbete med den svenskaindustrin. Framträdande representanter frän svensk industri deltog i detarbetsgruppsarbete som ledde fram till struktur- ochutvecklingsfonden. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1982/83:222 om fortsatt drift vid i har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för att säkerställa fortsatt drift vid GMA NohabPrinting i . Bolaget, som ägs av , finska ochNord-Grama AB. tillverkar och säljer tidnings- och civiltryckpressar. Antaletanställda är ca 260 personer. Enligt vad jag erfarit har bolaget alltsedan starten 1981haft dålig orderingång och lönsamhet. har sedan drygt etthalvt år tillbaka förhandlat med svenska och utländska intressenter omförsäljning av bolaget. uppvaktades jag av företrädareför GMA och angående situationen vid GMA. På grundval av bl.a. de synpunkter som då framfördes har jag kontaktat ledningen för AB.Jag har därvid meddelat den att regeringen utgår ifrån att företagsledningenmedverkar till en lösning som säkerställer verksamheten vid GMA ochbevarar de värdefulla resurser sorn finns i form av produkter, teknologi ochpersonal. GMA försattes i konkurs den 20januari 1983. Förhandlingar med intressenter förs nu av konkursförvaltaren. Detär min förhoppning att det skall gå att finna en lösning som innebär att resursernavid GMA långsiktigt kan tas till vara inom landet. 17INGVAR (): Fru talman! Jag får tacka industriministern för svaret.Sedan jag ställde frågan har, som nämnts, GMA försatts i konkurs, och jag villsäga att bitterheten över ägarnas agerande inför denna konkurs är stor iTrollhättan. Ägarna - , och - vägrade först attge de ekonomiska garantier som krävdes för att GMA skulle kunna få någon order.Därefter lät dessa stora börsnoterade företag sitt dotterbolag gå i konkurs. Bedömare inom branschen anser att.GMA:s tryckpressar harett tekniskt försprång på fem gentemot konkurrenterna. Yrkesskickligaarbetare och tjänstemän har med andra ord utvecklat och tillverkat världensbästa tryckpressar. Skall vi fortsätta med att tillverka tryckpressar iSverige måste GMA rekonstrueras. Om GMA inte rekonstrueras missar vi en chansför svensk export, och vi tvingas importera alla tryckpressar som behövs härhemma. Det är vidare socialt oacceptabelt att ställa alla GMA:s anställda utanarbete. gäller det därför att klara fortsatt drift vidföretaget. Facken och kommunen gör ett jättejobb för att finna en lösning ochrädda jobben för så många som möjligt. Men de anställda och kommunen behöveroch förväntar sig ett kraftfullt stöd från industriministern, stöd till att fåfram nya ägare som ställer upp för fortsatt verksamhet i . Och detär bråttom. Jag vill sluta med att fråga om jag har tolkatindustriministern rätt, när han säger att han är angelägen om fortsatttillverkning av tryckpressar vid GMA och att de anställda kan räkna medregeringens stöd i frågan. Jag vill upprepa vad jag sade i mitt svar: attregeringen är intresserad av en fortsatt verksamhet som bevarar de värdefullaresurser som finns vid GMA i form av produkter, teknologi och personal. Men,fru talman, med hänsyn till konkursförvaltarens ansträngningar och hans arbetevill jag inte göra något ytterligare uttalande i den här frågan. 19 (): Tack för kompletteringen av svaret. Det är inte pä något sätt så att det är statens fel attGMA försatts i konkurs. Men när ägarna svikit sitt företag och dess anställdamåste samhället ta sitt ansvar. Regeringen måste därför medverka till attföretaget rekonstrueras. Jag hoppas att fortsatta överläggningar mellanindustriministern, de anställda och kommunen kan ge resultat. Överläggningenvar härmed avslutad.