prot · G609147 · 1982-12-31 00:00:00 — a. behandlar regler för utbyte av apparater som innehållerPCB har getts ut av . Enligt vad jag inhämtat håller naturvärdsverket , bl. a.mot bakgrund av vad som framkommer i utredningen, på med att se på behovet avåtgärder för att påskynda utbytet av kondensaforer m. m. som innehåller PCB.Det är angeläget att verket i samband därmed överväger att fastsfälla entidsplan för utbytet. 44KERSTIN (): Jag tackar jordbruksministern försvaret påmin fråga. Det är bara en månad sedan avslog en motion som jag väckti samma ärende. Det kan tyckas märkvärdigt att man på detta sätt uppreparkravet på åtgärder för att underlätta kartläggning, insamling och destruktionav PCB, men eftersom fler och fler olyckor rapporterats, kan man inte nöja sigmed den passivitet som jordbruksutskottet och sedan visade vidbehandlingen av motionen om PCB. Som exempel vill jag nämna de rapporter som lämnades den 3maj om höga gifthalter efter en olycka i vid . Enligtvad som rapporterades inträffade en kortslutning i ett kondensatorskäp. Vadvärre var: man lät ett tiotal arbetare fortsätta sitt jobb i lokalen trots olyckan,eftersom man infe kände fill de risker som var förknippade med att dePCB-fyllda kondensatorerna brann. fogs blodprov på arbetarna,och saneringen sattes i gång. Som ett andra exempel kan nämnas att facket vid SJ:slokverkstäder i slagit larm om att 7 000 kondensaforer i 202 lok måstebytas ut. Oron är naturligtvis stor inom personalen. Som ett tredje exempel kan framhållas att SJ;s personal iGöteborg känner en motsvarande oro. Det var gott och väl att man förbjöd nyinstallation av PCB1978. Den gången skedde det därför att man konstaterat att PCB var ettmiljögift som hotade många djurarter, bl. a. salar. vet man mer,nämligen att vid temperaturer på ca bildas klorerade dibensofuraner -ämnen som är mycket giftiga. Storainsatser har, som jordbruksministern redan nämnt, gjorts av bl. a. och , men arbetet brådskar. Vi kommersäkerligen att få nya rapporter om besvärliga bränder, där människor och miljöhotas. Detmåste väl vara rimligt att regeringen genom jordbruksministern snabbt hjälpertill, så att vi får en lösning pä problemet. Vi behöver kartläggning, utbyteoch destruktion. Detframhålls i svaret att det är angeläget att verket "överväger attfastsfälla en fidsplan för utbytet". Det måste upprättas en tidsplan. Detär inte heller bara fråga om utbyte, utan det gäller också hur destrueringenskall ske. Min fråga till jordbruksministern måste därför bli: Hur bedömerjordbruksministern möjligheterna att få till stånd en snabb handläggning avdessa frågor? Omformerna för offentlig rekommendation om användningen av handelsgödsel Som jag har nämnt i mitt svar pågår detta arbete, och jag förutser attjag skall få en redovisning frän sida av vilken tidsplan mankan behöva lägga fast och vilka möjligheter till åtgärder som föreligger. Jagkan för dagen inte uttala mig om det, eftersom jag inte har tillgång till detunderlag som håller på att ta fram. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1982/83:465 om formerna för offentlig rekommendation om användningen avhandelsgödsel har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärderför att offentliga rådgivningsorgan för jordbruket inte förenar sigmed produktions- och försäljningsföretag för handelsgödsel i rekommendafion omökad användning av handelsgödsel inom känsliga områden. Sedanen fid tillbaka finns i en informell arbetsgrupp som bedriverförsöksverksamhet med s. k. kväveprognoser. Syftet med gruppens arbete är attsamordna och förbättra utnyttjandet av tillgänglig information om kvävegödslingför att användas i rådgivningen fill jordbrukarna. I arbetsgruppen ingårrepresentanter för bl. a. , lantbruksnämnderna i Skåneoch och . Supra har i ett offentligt meddelande redovisat enav arbetsgruppen utarbetad preliminär prognos för vårens kvävegödsling.Lantbruksnämnderna har däremot inte medverkat i själva publiceringen. Lantbruksnämndernasrådgivningsverksamhet tar sikte på alla led i produktionen. Därvid förekommerolika former av informationsutbyte med andra myndigheter och med företag. Detär givet att rådgivningen bl. Om formerna för offentlig rekommendation om användningenav handelsgödsel omfattafrågor om gödsling. Enligt min mening bör generellt gälla att försiktighetiakttas vid kontakter med olika företag, så att infe myndigheternas integritetsätts i fråga. Särskilt gäller detta i ett fall som kvävegödslingen, varseffekter i miljön f. n. diskuteras. Enligt vad jag har erfarit har inomlantbruksverkef redan tagits initiativ för att se över samarbetsformerna i fallsom det nu aktuella. Någon åtgärd från min sida anser jag därför inte behövlig. 47 (): Jag vill gärna tacka jordbruksministern för svaret. är ju såväl jordbruksminister sommiljöminister. Här har vi ett angeläget ärende som gäller jordbruketsproduktionsmetoder och deras inverkan på miljön. Jordbruksministern är ocksålivsmedelsminister, och dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel. I dejordbruksintensiva områdena i hotas nu på flera håll grundvattnet avföroreningar på grund av utlakning av nitrat från gödselmedel, och föroreningenav ytvattnet hotar fisket. Det är alltså i allra högsta gradjordbruksministerns ansvarsområde på mänga sätt. har konstaterat attjordbruket inte alltid drivs pä ett ur miljösynpunkt riktigt sätt. Man haransett att rådgivning och fillsyn från lantbruksnämnderna skulle vara bästasättet att råda bot på tendenserna till överdriven gödsling. Speciellt i deföroreningskänsliga områdena med lätta jordarter vill utredningen sätta inintensiva rådgivningsinsatser. Men hur blir egentligen rådgivningen om den officiellarådgivaren samarbetar med dem som producerar och marknadsför de gödselmedel manskulle begränsa användningen av? I Supras pressmeddelande av stårbl. a. följande: "Vid en sammankomst i harföreträdare för , lantbruksnämnder ochhushållningssällskap i L, M och N län. ,Lantmännen och Supra diskuterat en prognos för vårens kvävegödsling." Detta sammanträde rekommenderade alltså normal kvävegivadär annan växtnäring inte har tillförts. Vad jag tyckte var allra värst var rekommenderade för och för nordvästra störrekvävegödselgiva än den normala gödselgivan. Det var alltså just i de områdendär grundvattnets förorening med nitrat har förekommit mest. Därför skulle jag vilja fråga jordbruksministern, motbakgrund av det jag här har sagt: Är det rätt av jordbruksministern attstillatigande acceptera ett sådant samarbete mellan offentliglantbruksrådgivning och gödselmedelsföretagen, som åsidosätter miljöhänsynen?Bör inte jordbruksministern kraftigare ta itu med de tendenser som finnstill gemensamma uttalanden oeh kurser av lantbruksnämnder, gödselmedelsindustrioch försäljare av gödselmedel? Åtminstone i , där upprördheten är mycketstor över det som har förekommit, skulle det vara bra om allmänheten fick deninställningen att de bättre kunde lita på det som kommer från lantsbruks- nämnderna.Därför vill jag återigen vädja fill jordbruksministern att litet kraftigare taitu med detta. Jag vill gärna verifiera att en av deviktigaste miljöskyddsfrågorna som det gäller att komma fill rätta med är denövergödning av kust-och inlandsvatten som sker, särskilt inom vissa områden,genom läckage av närsalter från jordbruksmark m. m. beroende på gödsling. Detär därför angeläget att man nu snabbt får fill stånd en verksamhet myndigheteremellan och mellan myndigheter och lantbrukefs organisationer för att lösafrågorna kring gödsling och miljöskydd. Det är viktigt att denna verksamhet bedrivs utan onödigakonflikter, i ett förtroendefullt samarbete mellan miljöskyddsintresset ochjordbrukarna och deras organisationer. Jag tycker nog att jag i det svar somjag avlevererade tydligt har markerat min inställning i fråga om hur umgängetbör vara mellan ä ena sidan myndigheten och å andra sidan producenten av dentyp av gödselmedel som det här är fråga om. Man får icke ha sädana former fördenna typ av samverkan att någon i något fall kan ifrågasätta myndighetensintegritet. Det tycker jag att jag med skärpa har understrukit i mitt svar, menjag upprepar det gärna. Om formerna för offentlig rekommendation om användningenav handelsgödsel 49 (): Motståndarna till en begränsning avhandelsgödselanvändningen har ofta hävdat att handelsgödselanvändningen skulleminska f. n. Men har vi från jordbruksnämnden fått siffror som visaratt under /82 har handelsgödselanvändningen återigen ökat. a. mot bakgrund av detta som jag tycker det är viktigt att vi tar itumed sådana rekommendationer som inte tar tillräckliga miljöhänsyn. Det känns pånågot vis som ett slag under bältet när jag dagen efter det att jag i enutredning suttit oeh rekommenderat ökad offentlig tillsyn i tidningen får läsaatt dessa rådgivningsorgan samarbetar med dem som producerar och marknadsförjust de medel som man skulle begränsa användningen av. Jag anser faktiskt att av statenbetalt rädgivningsarbete och kommersiell verksamhet måste ske helt åtskilt. Omvi skall bli trovärdiga hos allmänheten tror jag att det är mycket viktigt attvi ser till att man tar tillräcklig hänsyn fill miljörisker, och också tillsamhällsekonomin. Det finns ingen anledning att öka gödselgivorna så mycket iett läge då vi brottas med stora överskott. Därmed skulle vi enbart ytterligarespä på spannmälsberget i . Som jag sade har infe och jagolika uppfattning om angelägenheten av att vi verkligen får till stånd detarbete som behöver sättas in för att åstadkomma dessa begränsningar. När det gäller samarbetsformerna redovisade jag i mittsvar att lantbruksverket har observerat det här aktuella samarbetet ochvidtagit åtgärder för att få till stånd sådana arbetsformer som kan accepterasmed hänsyn tagen till den principiella inställning som man måste ha fill dessafrågor. 51GRETHE (): Jag vet att jordbruksministern är en mycketvänlig man, men jag tycker ändå att jordbruksministern i detta fall bestämtborde säga ifrån att sådana arbetsgrupper där det sker ett intensivt samarbetemellan kommersiella företag och offentliga rådgivningsorgan bör avskaffas. Jag tycker att jag, trots min eventuellavänlighet, har uttryckt mig klart nog i ett svar och tre repliker. Jag hoppasatt jag nu skall bli förstådd på denna punkt. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på frågorna 1982/83:473 och 493 om sysselsättningsproblemen i har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av den uteblivna indusfrisatsningen iHörnefors. har frågat mig om jag ämnar förlänga Hörneforsomrädetsinplacering i det temporära stödområdet till att omfatta även perioden efterden . Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Ansträngningarna att finna ny sysselsättning tillHörnefors har under bedrivits utifrån tvä huvudlinjer. Delshar försök gjorts att finna en huvudman beredd att återuppta verksamhet inommassa- och papperssektorn, dels har insatser gjorts för att stimulera tillnyetablering av främst små och medelstora företag. Arbetet har bedrivits i tvåorganisafioner. Projektgruppen för , med företrädare för bl. a.länsstyrelsen, länsarbetsnämnden och utvecklingsfonden, har haft detövergripande ansvaret. Det praktiska arbetet har utförts inom ramen för ettsärskilt bolag. I ett pressmeddelande informeradeBowater att koncernen slutgiltigt tagit ställning till att infe genomförainvesteringar i ett massaprojekt i . Det har heller inte varit möjligtatt hitta någon annan huvudman som är beredd att återuppta produktion av massaoch papper i . Jag beklagar djupt att varken eller någon annanintressent, trots regeringens beredskap att ställa upp med statligt lokaliseringsstöd, funnit det möjligt att bedriva fortsatt massaproduktion iHörnefors. Enligt vad jag erfarit har det inom ramen för detprojektarbete som bedrivits av projektgruppen för och tagits fram ett antal nyetablerings- och lokaliseringsprojekt.Avsikten är att de nya företag som kan bli resultatet av detta projektarbeteskall inrymmas i den f. d. massa- och pappersfabriken. Dessa lokalerförvärvades av och förvaltas av dess helägdadotterbolag . Jag har under hand till företrädare för projektgruppen förHörnefors och förklarat att jag är beredd att föreslåregeringen åtgärder inom ramen för det regionalpolitiska stödsystemet, medutnyttjande av de särskilda undantagsmöjligheter som regeringen förfogar över.Därvid skulle bl. a, statligt regionalpolitiskt stöd med generösare villkor ännormalt kunna lämnas till särskilt angelägna projekt i . Jag är ocksåberedd att föreslå regeringen att ge lokaliseringsstöd fill ombyggnad av massa-och pappersfabriken. Enligt vad jag erfarit väntas ett antalföretagsetableringar kunna realiseras . Beträffande fråga om en förlängning avHörneforsomrädets inplacering i det temporära stödområdet är mitt svar att jagavser att föreslå regeringen att i samband med beslut om regleringsbrev /84 förlänga församlings inplacering i det temporärastödområdet. I och med den uppkomna situationen räknar jag också medatt de regionala organ som i första hand är engagerade isysselsättningsskapande åtgärder, , utvecklingsfonden ochlänsarbetsnämnden, fortsätter arbetet att inom ramen för ordinarie verksamhetfinna ny sysselsättning till . 54JOHN (vpk): Först ett tack till industriministern försvaret på min fråga. När det gäller den tänkta satsningen pä den s. k.CTMP-massan i är det ingen hemlighet hur vissa storbolag på etttidigt stadium agerade. Jag tycker att det är mycket märkligt att det som nuhar hänt skall få hända. Detta gällde en måttlig investering som skulle ha gett200 arbetsfillfällen, och därfill en produkt som enligt samstämmiga uttalandenhar framtiden för sig. MoDo-chefen tror ju på den här nya massan - dock inte iHörnefors! Bowater-chefen tror också på den nya massan - dock infe i ! Litet osökt kommer jag att tänka pä den debatt somindustriministern och jag hade för sedan om ett handlingsprogram förskogsindustrin. Vi kan här se avsaknaden av en sådan planering och ävenresultatet av att storbolagen allfid skall få bestämma. De fackligaorganisationerna i har också offentligt hårt kritiserat att de fåttbristande information. De säger att allt har skett över deras huvuden. har industriministern i sitt svar förklarat sig bereddatt vidta vissa åtgärder - åtgärder inom ramen för det regionalpolitiskastödsystemet - och även försöka utnyttja de särskilda undantagsmöjligheter somregeringen förfogar över. Detta besked tackar jag för; det är ju ett positivtsvar på min fråga. Om industriministern tillåter skulle jag vilja ställa enföljdfråga: Har industriministern några tankar på att äter undersökamöjligheten att hitta en annan lösning i , så att denna produktion avCTMP-massa kunde bli verklighet? Det är väl litet synd att en sådan möjlighetsom denna produkfiontydligen innebär inte skulle kunna komma till stånd. Det skulle vara bra attveta om industriministern har gett upp hoppet om en sådan produktion iHörnefors eller om han tänker anstränga sig ytterligare för att hitta någonlösning. Eller är det endast åtgärder för att hitta andrasysselsättningsmöjligheter som återstår? 55 (): Jag ber att fä tacka för svaret. Förhållandena i är bekymmersamma. Men det harsedan regeringsskiftet rått en oroande tystnad - ja, nära nog etthemlighetsmakeri kring . Vi inom har väntat på initiativ,kanske inte minst från länefs socialdemokrater, som sade: sak är vår. Vi hade även hoppats på en positiv utveckling av dekontakter som skett med om en eventuell förläggning avmassatillverkning till . Framtidsutsikterna för hörneforsborna är helt beroende avetablering av ny industriverksamhet. Även en etablering av ett sjukhem förrörelsehindrade och polioskadade, som var aktuell ,skulle innebära nya arbetstillfällen. Under valrörelsen framfördes med emfas frånsocialdemokratiskt håll åsikten, att det största hindret för att skapasysselsättning var den borgerliga regeringen. Jag efterlyser därför nu de nyagreppen från den socialdemokratiska regeringen. Och jag efterlyser ensamordning mellan de olika verksamhetsinstrument som regeringen förfogar över,sä att vi får en samlad sysselsätfningssfrafegi som hjälper hörneforsborna fillde jobb som de blev lovade, inte minst under valrörelsen . Vad som behövsnu är ersäffningssysselsätfning sä att man kan häva arbetslösheten och bevarasamhället. Ännu finns maskinerna kvar i Hörneforsfabriken. Att förlänga inplaceringen av i det temporärastödområdet är ett "måste" för att ge Hörneforsgruppen andrum iarbetet med att få fram alternativa sysselsättningsprojekt. Jag noterar attindustriministern kommer att föreslå detta. Ett antal projekt har presenteratsav gruppen, bl. a. projektet för återanvändning av plåfburkar, enforskningsstation inom vattenbruk och även en livsmedelsfillverkning. Menförverkligandet av dessa projekt är fill stor del beroende av regionalpolitiskastödåtgärder. Om möjligheterna till sådana skulle upphöra efter ,uppstår mycket svåra problem för . De eventuellt nytillkommandeföretagen skulle inte ha råd att satsa på . Jag frågar därför: Kan industriministern dämpa denoro som finns hos de 107 arbetslösa och ge de 115 människor som genomgårutbildning via arbetsmarknadsverkets försorg hopp om att få arbete i Hörneforsunder ? Vi är många som vill ha ett klart uttalande och ettbesked , med tanke på de löften som är givna från socialdemokratiskt håll. Jag vill med anledning av säga följande: Inga s. k. storbolag har agerat gentemotindustridepartementet i den här frågan. Beskedet om att den nya regeringenställde sig positiv till att ge statligt lokaliseringsstöd är ingen nyhet fördagen, utan det lämnade jag i samband med en uppvaktningom Hörneforsären-det från socialdemokrater. Det beskedet harlegat fill grund för de diskussioner som sedan har förts med om attföretaget skulle installera sig med industriell verksamhet i . Det äralltså inte regeringens fel att inte ansåg sig kunna realisera tankarnapå att stationera sig i med industriell verksamhet. Som jag sade uppvaktades jag avsocialdemokraterna från , och jag lämnade då beskedet att jag varberedd att diskutera lokaliseringsstöd till ett nytt projekt i inompappers- och massaindustrin. Det beskedet vägledde alltså de diskussioner somsedan ägde rum med . I mitt uttalande sade jag också att jag beklagade att mandittills inte funnit det möjligt att bedriva fortsatt massaproduktion iHörnefors. Men projekten måste i fortsättningen komma från intressenter sombedömer att det är företagsekonomiskt möjligt att driva en industriellverksamhet i . Så till : Jag kan inte se att den förraregeringen gjorde några insatser i . Råvaran finns i . Förett par år sedan genomförde man från en aktion i föratt rädda den dåvarande industrianläggningen i . Då uteblev stödetfrån såväl centerpartister som folkpartister. Folkpartisterna ochcenterpartisterna i har i stor utsträckning anledning att frågasig varför de då inte stödde räddningsaktionen för bruk. 57JOHN (vpk): Det är inte sä, , att jagskyller pä regeringen att någon satsning på en ny massafabrik infe har kommittill stånd. Om tror det har han missuppfattat mig. Vad jagpekade på och som går att så att säga bevisa var att , 1982,protesterade bl. a. MoDo när man fick reda pä att det fanns planer på attförlägga en ny massafabrik i . Det var det jag menade med attstorbolagen hade agerat. Sedan tycker jag att det är positivt att man genom olikaåtgärder försöker ge hjälp åt det hårt drabbade och nyautkomstmöjligheter åt de människor som där bor. Vad jag tycker är synd är att satsningenpå en massafabrik inte kom fill stånd. Såvitt jag begriper finns detföretagsekonomisk lönsamhet i det projektet. Från massaindustrins sida anserman att massatillverkning har framtiden för sig. Det är bara det att industrininte vill satsa på sådan verksamhet i . Det är kanske på det sättetatt tåget har gått för då det gäller fortsatt massaproduktion och nu måste inrikta sig på andra industrier. 58ULLA ORRING (fp): Det var väl så, industriministern, att allapolitiska partier och även de fackliga organisationerna var ganska överens omdet omöjliga i att driva NCB:s verksamhet i . Det framgår faktiskt avde motioner som framlades då denna fråga diskuterades i i december1981. Från sida har vi velat stödja en utveckling förHörnefors på ett eller annat sätt. Jag tycker att det var att skjuta över måletatt sikta in sig på i det här fallet. Den samlade bedömning somgjordes 1981 stod också biträdande industriministern för - då som ordförande iPappersindu-striarbefareförbundet. Jag tycker att den diskussionen är avslutadnu. Vi skall se framåt. Jag vill påminna om vad sade i debatten1981, att regeringen har det övergripande ansvaret. Jag förmodar att den tesengäller också. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1982/83:490 om lättklinkerprojektet iArjeplog har frågat mig om regeringenär villig att ompröva sitt ställningstagande till ett lättklinkerprojekt iArjeplog. Bakgrunden till fråga är att regeringenden avslog en ansökan om regionalpolitiskt stöd till enanläggning för framställning av lättklinker i . Jag har förstått att genom sin fråga villha besked om under vilka förutsättningar projektet skulle kunna påräknaregionalpolitiskt stöd. Regeringens beslut i ärendet grundade sig på ensammanvägning av flera olika förhållanden, däribland främst möjligheterna att driva produktionen lönsamt och erbjuda varaktig sysselsättning för de anställda, förutsättning arna att nä en tillräckligt stor avsättning utan alltför negativa konsekvenser för redan etablerade företag i den aktuella branschen och - i fråga om projektets finansiering - riskfördelningen mellan ägar- och samhällsintres sen. ' Under ärendets beredning i industridepartementetdiskuterades bl. a. dessa frågeställningar ingående med företrädare förägarsidan. Resultatet av överläggningarna var emellerfid sådant att det intevar möjligt att komma till ett annat ställningstagande än ett avslag. Mitt svar på fråga är därför:Förutsättningar för en omprövning av regeringens beslut finns bara om dettillkommit någonting nytt i ärendet, som på ett påtagligt sätt förändratprojektet i positiv riktning. 60PAUL LESTANDER (vpk): Nr 147 Jag skall be att fä tacka industriministernför svaret. Svaret ärju positivt så till vida att det kan komma till stånd en omprövning, -j jj1933 Men undervilka förutsättningar det kan ske skulle kräva en betydligt mer omfattandeprecisering än den som ger i sitt svar. Vilken av q lättklinker-dessa olika faktorer största betydelsen? Är det frågan om en lönsam nroiektet iArie-produktion oeh möjligheterna att erbjuda varaktig sysselsättning för de n/og anställda, förutsättningarna att nä en tillräckligt stor avsättning utanalltför negativa konsekvenser för redan etablerade företag i den aktuellabranschen eller i fråga om projektets finansiering riskfördelningen mellanägar- och samhällsintressen? Vad vi här talar om - även industriministern gickin på det - är frågan om det regionalpolitiska stödet. I det radioprogram som jag hänvisat till i min frågagjordes det gällande att det inte förekommit en normal förhandling mellan detintresserade börsnoterade företaget och regeringen. Om det anses att man borde krympa samhällsstödet och ökaägarintresset, vore det önskvärt om vi kunde få ett besked om vid vilkenstorlek ägarintresset borde bestå. kommuns näringslivsnämnd, som jagtillhör, skulle vara ytterst intresserad av en sådan precisering. Den andra frågan är: Kan privata företag, som villetablera sig i , få starta verksamhet som konkurrerar med andraprivata företag, som är etablerade på andra orter? Frågan om monopoliseringenav byggmaterialmarknaden är också ytterst vikfig i detta sammanhang. När det gäller frågan om den varaktiga sysselsättningen finnsdet ingen fullständig anställningstrygghet inom det kapitalistiskasamhällssystemet. Det här företaget har ju med hänsyn till sin storlek och medhänsyn till att det är börsnoterat ändå den storleken och fastheten att detborde kunna anses vara möjligt att göra en någorlunda vettiglokaliseringsinsats. Det har i efterkommentarerna till regeringensbeslut förekommit en hel del orimligheter och även en del felaktigheter.