prot · G609124 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag är naturligtvis glad åt detta men beklagarsamtidigt att regeringen inte dragit tillbaka förslaget om utökade årsavgifterunder ansökningstiden tills frågan utretts ordentligt. tog det i genomsnitt inemot att behandlaen ansökan och bevilja ett svenskt patent. hade behandlingstiden ökatstill närmare . Sannolikt kommer det att visa sig att överstigerden genomsnittliga behandlingstiden . Enligt tillgänglig statistik var den 31 december 1982antalet oavgjorda patentansökningar ca 39 500. Av dessa låg nära 32 000 hosgranskarna. Vid utgången av hade sökanden i ca 10 500ansökningar ännu icke fått något föreläggande om åtgärd, trots attansökningarna var äldre än . Av dessa var över 1 600 ansökningar äldre . De föreslagna årsavgifterna kan ledatill en förlängning av behandlingstiden, eftersom patentverket enligt det nyasystemet får in årsavgifter oavsett hur långt handläggningen av ansökningarnafortskrider. har vid sin i utskottsbetänkandet nämndaöversyn av patentverkets avgiftspolitik riktat kritik mot att betydandeintäkter, som härrör från patentärendena, överförs till programmetuppdragsverksamhet. Miljonbelopp har på detta sätt redan kunnat ackumuleras.Riksrevisionsverket konstaterar att sistnämnda program inte hellerbär sina egna kostnader. Som exempel kan nämnas att kostnaderna för underhålloch förvaring av dokumentationsmaterialet, som utnyttjas avuppdragsverksamheten, belastar i huvudsak handläggningen av de nationellapatentansökningarna. Myndighetsutövningen subventionerar såledesuppdragsverksamheten. 84 Enligt min mening är det interimligt att patentsökande får hjälpa till att täcka kostnaderna för uppdragsverksamheten och marknadsföringenav denna, vilken förresten i ökande grad inriktas på den utomnordiskamarknaden. De nya avgifterna blir en ytterligare pålaga för sökandena i denationella ansökningarna. Utskottet hänvisar i detta sammanhang till attriksrevisionsverket pekat på olika medel, varigenom samhället kan stimulera"de enskilda och små uppfinnarna" att söka patent. Hit hör enligtutskottet stöd från STU. Detta innebär indirekt att man även med skattemedelsubventionerar kostnaderna för granskningsuppdrag, som beställts av exempelvisjapanska och amerikanska företag. Inte heller det kan vara rimligt. Till min förvåning har lagutskottet inte heller tagit uppde invändningar beträffande hur årsavgifterna skall erläggas som framförts imotionen. Förslaget innebär att strängare regler, även vad avserpåminnelseskyldighet för patentverket, kommer att tillämpas i än iandra stater i . Det är väsentligt att patent i så hög gradsom möjligt kan sökas och beviljas i . Detta gäller både svenska ochutländska sökande. Därför borde planerna att förändra årsavgiftssystemet hafått vila tills utredningen är klar. Jag yrkar därför bifall till motion1982/83:1764, yrkande 2. Några ord om motion 1982/83:227 i vilken man begär enutredning om hur skyddet inom det mikrobiologiska området bör utformas.Lagutskottet slår fast att man i inte har ansett att patentreglerna börtillämpas när det gäller levande materia och att patent inte meddelas i Sverigepå en uppfinning som avser själva mikroorganismen som sådan, dvs. produktpatentpå mikroorganismen, och att patentlagen inte är utformad med sikte påuppfinningar inom det mikrobiologiska området. Det är mot denna bakgrund litetmärkligt att departementschefen och lagutskottet utan särskild utredning ochutan ändring av lagtexten kan komma på tanken att tillämpa patentet somskyddsform för uppfinningar inom det mikrobiologiska området. Vad är det då för skäl som gör att det enligt utskottet f.n. saknas anledning att överväga en annan ordning än just patent för skyddandeav mikrobiologiska uppfinningar? Skälet är att man påstår att de flesta storaindustriländer tillämpar patentet som skyddsform för dessa uppfinningar och attdet såvitt man kan bedöma inte är troligt att en diskussion på detinternationella planet om andra skyddsformer för mikrobiologiska uppfinningarskall komma i gång. Men en sådan diskussion pågår redan på det internationellaplanet. En expertgrupp inom har t. ex., det finns fler exempel, i börjanav 1982 skickat ut en enkät till alla . Man försöker genom dennaenkät kartlägga just vilken roll existerande patentlagar och deras tillämpningspelar med hänsyn till biotekniken och vilka andra former av industriellträttsskydd som utnyttjas för denna. Vid behandlingen av motion 1982/83:1763 säger siglagutskottet ha inhämtat att gen- och etikkommittén kommer att ta upp olikaimmaterial-rättsliga frågor med anknytning till ämnesområdet. inhämtattalar närmast för att ett utredningsarbete redan pågår i ocksåbeträffande sådana frågor som behandlas i motion 227. När nu så är fallet, hurkan då lagutskottet beträffande sistnämnda motioner uttala att det f. n. saknasanledning att överväga en annan ordning för skyddande av mikrobiologiskauppfinningar? skulle göra en viktig insats om den hosregeringen begär att frågan om hur skyddet för uppfinningar inom detmikrobiologiska området lämpligen bör utformas närmare utreds i enlighet medmotion 227. Jag vill tillägga att ett svenskt initiativ till eninternationell utredning om hur de rättsregler som styr gen- och bioteknikenbör utformas säkerligen också skulle hälsas med tillfredsställelse avu-länderna. Jag yrkar därför bifall fill motion 228, i vilken vi kräver att dens. k. expertlösningen i patentlagstiftningen inte skall införas i vårt land. Expertlösningen innebär att man slopar kravet attöverlämna deposition, eller rättare sagt att denna deposition inte får lämnasut till tredje man utan den skall utlämnas till ett ombud som kommer att utses,och de som vill ta del av den kontaktar detta ombud. Om den skriftligadokumentationen är sådan att tredje man med ledning av beskrivningen verkligenkan framställa och entydigt identifiera mikroorganismen erfordras ingadepositioner. Tredje man har tillgång till produktionsmedlet redan genombeskrivningen, oavsett vilket forskningsarbete och vilka kostnaderpatentsökanden har lagt ner. Är beskrivningen däremot inte så tydlig som jagovan har angett kräver patentlagen att den framställda mikroorganismendeponeras. Så är det . Att i sådana fall stadga i lag att tredje man intefår prov av mikroorganismen förefaller, som jag framhållit i motionen, ologisktoch kan också få konsekvenser. redovisar i detta sammanhang läget i någraländer. Bortsett från att uppgifterna om de övriga nordiska länderna är oklaravill jag erinra om att det av de nordiska länderna f. n. endast är somtillträtt den europeiska patentkommissionen. Vad utskottet anför omverkningarna för det svenska patentverket, som trots allt får anses vara avunderordnad betydelse i sammanhanget, berörs inte av vad som sker i övriganordiska länder. Utskottets uppgift beträffande är såvitt jagkunnat inhämta felaktig. har inte i sin nationella lagstiftning införtexpertlösningen. Det skulle vara intressant att få veta var denna uppgiftkommer ifrån. Det torde förhålla sig så att inte någon stat infört denomstridda expertlösningen, möjligen med undantag för . Att introduceraden i svensk nationell lag framstår som påtagligt inkonsekvent och kan minskatrovärdigheten i ett kommande svenskt agerande för en omprövning avexpertlösningen inom den europeiska patentorganisationen. berör endast flyktigt de praktiskasvårigheter för forskare och företag som vi motionärer menar kan befaras, omexpertlösningen införs i patentlagstiftningen. Det ur skadesynpunkt inteutredda byråkratiska krångel som expertlösningen innebär kommer att hindra istället för främja fortsatt forskning och utveckling på det här området. Utskottet understryker med hänsyn till frågans betydelsevikten av att Nr 124 regeringen uppmärksamt följer hur systemet med ensakkunnig mellanhand den tillämpas. Det är inte osannolikt, enhgtmin mening, att de praktiska 20 anril 1983 problemsom berörs i motionen helt enkelt kommer att medföra att tredje man,forskare och företag avstår från att begära prov. Patentsystemet Ändrins ipatent-kommer med andra ord inte att ha den stimulanseffekt på den tekniska låsen utvecklingen som utskottet framhåller i sitt betänkande på s. 10. Jag vill därför fråga utskottets ordförande: Om det skullevisa sig att expertlösningen inte kommer att tillämpas alls, anser utskottet dåatt tiden är mogen för en omprövning? , herr talman, vill jag yrka bifall till motion228 samt motion 226, som jag inte hinner gå in på i detta inlägg. 91 PER (vpk): betänkande nr 33, som vi nubehandlar, är ett enhälligt betänkande utan reservationer. Jag har begärt ordetför några kommentarer i anslutning till det särskilda yttrande som jag fogattill betänkandet. Betänkandet handlar ju om ändringar i patentlagen somföranletts av regeringens proposition 1982/83:67.1 samband med utskottetsbehandling av propositionen besvaras också två motioner från /82.Den ena av dessa är en partimotion från vpk, nr 2312. I yrkande 4 i denmotionen hemställes att hos regeringen begär utredning omförändringar i patentlagen med syfte att förhindra uppköp av innovationer föratt stoppa dessa. Det ifrågavarande motionsyrkandet tar upp en viktig fråga.Det handlar om ifall en bra idé skall komma till uttryck i verkligheten ellerej. Frågan kan förefalla paradoxal. Är det inte så att innovationer alltidkommer till användning? Det normala är att så sker, men det finns undantag, ochdet är om dessa det aktuella yrkandet handlar. Stora industrier har stora kapital bundna i en viss teknikoch har intresse av att den aktuella investeringen återbetalas.Framkommer nya uppfinningar som hotar att göra den redanetablerade, men ännu inte avskrivna, tekniken omodern, kan ett sådant företagagera protektionistiskt. Man köper upp uppfinningen och låter bli att utnyttjaden. I varje fall tills redan gjorda investeringar avskrivits. Det är ett agerande som kan vara förståeligt utifrån detegna företagets snäva synpunkt men som inte kan anses försvarligt frånsamhällssynpunkt. Det är för att försvara samhällsintresset och speciellt dåsamhällets intresse av att det kan utvecklas också mindre företag, på basis avnya idéer på det tekniska området, som vi har aktualiserat frågan. har det visat sig, vid utskottsbehandlingen, att detmöter svårigheter att lösa problemet via ändringar i patentlagstiftningen, bl. a. på grund av de internationella bindningar denna lagstiftning har. Utskottet hänvisar därför till möjligheten att via avtal säkra att nya uppfinningar kommer till praktisk användning. Uppfinnaren bör kunna få hjälp med att upprätta sådana avtal 87 a. av styrelsen för teknisk utveckling, STU. Att tekniska framsteg verkligen kommer till praktiskanvändning är som sagt viktigt och ett samhällsintresse. Grunden för ökadvälfärd och bättre resurser ligger just i ökad produktion, med mindre insatserav material och energi, och det är just sådana innovationer som behövs. Det ärinte alltid som sådana nya idéer kommer fram i de stora företagensutvecklingsavdelningar. Det kan också ibland förekomma att banbrytande idéerkläcks av enskilda uppfinnare, även om det är betydligt svårare än detvar . Det kan mycket väl tänkas att det rör sig om uppfinningarsom leder till avsevärt hållbarare varor, som är ett klart konsumentintresse,men som stortillverkare vilka villha en snabb omsättning på sina produkter är bereddaatt motarbeta. Sådant får enligt vår mening inte hända. Både konsument- ochmiljöskäl talar för att samhället motverkar en sådan osund industripolitik.Därför måste samhället försvara och hjälpa fram progressiva tekniska idéer påsätt som här redan nämnts. Som jag redan inledningsvis nämnt har jaginget annat yrkande än bifall till utskottets hemställan. 92 (): Jag skall som lekman försöka göra någrakommentarer till detta mycket komplicerade betänkande och det område som därbehandlas. Det gäller i första hand frågan om ett svenskt godkännande avBudapestöverenskommelsen av 1977 angående vissa patentärenden rörande mikroorganismer;ett erkännande av att deposition i stället för beskrivning skall gälla isamband med patent på mikroorganismer. Det är just detta att mikroorganismernaär så svåra att definiera - att beskriva - som gör problemet så komplicerat. Deär, för att citera en känd barnvisa av , "små, mycket små,mycket små, men dom finns ändå". Betänkandet behandlar också en del andra ändringar ipatentlagstiftningen som jag helt kort skall beröra. Låt mig börja med detsärskilda yttrande som är fogat vid betänkandet och som Per var innepå. Per har ju själv både i sitt inlägg och i sittsärskilda yttrande i stort sett accepterat utskottsmajoritetens skrivning. Vihar där pekat på de möjligheter som faktiskt finns , t. ex. genomtvångslicens, att en uppfinning utnyttjas i skälig omfattning. Men vad viframför allt vill understryka är att det är viktigt att uppfinnare får råd ochhjälp när det gäller att skriva avtal. Sådan rådgivning och hjälp bör delämpligen kunna få exempelvis genom styrelsen för teknisk utveckling. Vi menaratt man genom rätt utformade avtal bör kunna undvika att någon köper uppuppfinningar i syfte att förhindra att de utnyttjas. Jag vill bara helt kort ta upp de motioner som KjellJohansson berörde. När det gäller patentverkets organisation och balanssituationvill jag peka på att lagutskottet besökte patentverket för att bl. a. informerasig ytterligare om de frågor som tas upp i den aktuella propositionen. Vi kundeglädjande nog konstatera att man från patentverkets sida räknade med ettavsevärt nedbringande av den balans som man nu har. Vi har efter resonemang med patentverketockså ansett oss kunna tillstyrka förslagen i propositionen till Nr 124 ändrade avgifter. Det väsentliga var i varje fall att man inte hade tänktnågon den form av retroaktivitet. När detsedan gäller de olika folkpartimotionerna skall jag inte gå in och analysera alla de problem som tog upp. Menjag skall gärna . diskuterafrågan om den s. k. expertlösningen. säger att det låsen bara ärSverige som anslutit sig till förslaget om en expertlösning. hänvisatill att i betänkandet på s. 12 redovisas exempelvis det arbete som Det påpekas också att man i anser - vi påstår alltsåinte att man där har antagit förslaget - att expertlösningen skall kunna Alla remissinstanser har fillstyrkt förslaget om enexpertlösning efter mönster i den europeiska patentkonventionen. Förslagetinnebär - var inne på det - att den som begär att deponeradeprov skall utlämnas får ta del av informationen endast via en oberoendesakkunnig -detta för att förekomma missbruk. Från utskottetssida skriver vi: "I likhet med motionärerna hyser utskottetprincipiella betänkligheter mot expertlösningen. Förslaget att depositioner avmikroorganismer skall vara tillgängliga endast genom en sakkunnig mellanhandinnebär sålunda en långtgående inskränkning av huvudregeln att dokumentationeni patentärenden skall hållas tillgänglig för allmänheten." Litet längrener säger vi: "Vid en bedömning av spörsmålet måste emellertid beaktas atträtten för tredje man att få ut ett prov på en deponerad mikroorganism innebäratt själva produktionsmedlet i ett mikrobiologiskt förfarande ställs till hanseller hennes förfogande medan rätten att få del av den skriftligadokumentationen endast medför att tredje man får tillgång till uppgifter om huren viss teknisk fråga lösts." Vi menar att det här är någonting som man får accepteraför att försöka förhindra missbruk. Vi tillstyrker alltså från lagutskottetssida även denna expertlösning. Då det gäller frågan om vi från lagutskottets sida skallompröva det hela och inte tillämpa expertlösningen måste jag, herr talman, sägaatt jag inte är beredd att utan vidare ge ett svar på det. Utvecklingen både iSverige och internationellt får visa vilka steg vi skall ta på detta område.Det understryks också av utskottet att den här frågan, just därför att den ärså komplicerad, måste följas mycket noga från regeringens sida. Jag tänker intebara på utvecklingen i vårt land utan även i omvärlden. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tilllagutskottets hemställan på samtliga punkter. 93 (): Jag är medveten om att det här är ettkomplicerat område, men man måste ta detta på mycket stort allvar. Det är alltså ett område som kommer att präglas av en dynamisk utveckling . Därför är det så viktigt. De invändningar som riktats motexpertlösningen gäller det missbruk som kan befaras. Anledningen till att jagriktat invändningar mot expertlösningen är att den kommer att förhindra ochförsvåra forskningen. Jag skall komma tillbaka till detta . Det är storindustrin som har anledning att befaramissbruk, därför att den har intressen att skydda. Det är inte bra. lenDN-artikelden kritiserar patenträttsrådetTore mycket skarpt det här regeringsförslaget. Han skriver:"Förslaget inskränker på ett oacceptabelt sätt offentligheten, dvsmöjligheterna för oberoende fackmän att ta del av och granska patentärenden." Det verkar alltså i rakt motsatt riktning mot detsamhällssyfte som patentsystemet skall garantera. "Det sätt på vilket frågan har behandlats i detaktuella regeringsförslaget gör dock att man känner sig djupt oroad, och manundrar om har fått den information i frågan som synes oumbärlig föratt veta vad man tar ställning till." Anledningen till att jag har motionerat i frågan är heltenkelt att jag tycker, att de spörsmål som tas upp är så oerhört viktiga bör titta på dem närmare. Det sägsvidare i den artikel som jag åberopar: "Inget annat land i världen har i sin nationellarättsordning infört sådana regler" - möjligen med undantag avFrankrike. "Det är obegripligt att den vill gå i täten.Genom att införa reglerna i svensk lagstiftning bidrar man på ett olyckligtsätt till att låsa fast gen- och biotekniken vid det gamla patentsystemet ochmotverkar en förutsättningslös prövning av nya och bättre former för denrättsliga regleringen på detta område." Sedanställer artikelförfattaren följande frågor: "Hur förändras för övrigt grundforskningensförutsättningar av dessa regler? Kommer inte dessa att hindra den snabbapubliceringen av forskningsresultat, tankar och idéer som länge har ansetts somen förutsättning för effektiv och tillförlitlig grundforskning? Ger de intedödsstöten åt den 'fria kommunikationen' mellan forskarna själva och mellanforskare och allmänhet? Kommer vi att få se en förskjutning av grundforskningenfrån universiteten till industrin, med ekonomisk styrning av forskningen somföljd? Och hur blir det för , som jag tog upp i mittanförande, "vilkas kanske främsta hopp, när det gäller försörjning medfödoämnen och läkemedel, är gen- och biotekniken?" Artikelförfattarenavslutar sitt inlägg i med att anföra; "skulle göra en viktig insats om den inteaningslöst röstade igenom det aktuella förslaget, utan lade det på is iavvaktan på en ordentlig analys av hur rättsreglerna om gen- och bioteknikenbör utformas." Jag ber att få instämma i det.senaste. 94 (): Vad gäller det senast anförda vill jagframhålla att vi från lagutskottets sida inte bara aningslöst har accepteratförslaget, utan vi har tvärtom - bl. a. genom besök på patentverket - försöktfå så mycket information som möjligt. Vi har naturligtvis också tagit del avalla retnissvar som inkommit i ärendet. Jag vill understryka att arbetet från svensk sida i denhär frågan har skett i internationellt samarbete. Även vi i utskottet har sagt att vi trots allt hyser vissaprincipiella betänkligheter. Vi understryker just därför att regeringen riktigtnoga måste följa utvecklingen på området. Jag begriper naturligtvis att man kan hitta motståndaretill denna lösning liksom man i många andra frågor hittar dem som är både föroch emot. I det här fallet har vi emellertid kunnat konstatera att de som harvarit för lösningen har varit fler än dem som har varit emot. Och även de harvarit sakkunniga på området. Jag vidhåller yrkandet om bifall till utskottetshemställan. 95KJELL (): Jag hyser naturligtvis inget hopp om attkunna förändra beslut i det här ärendet - det beslut som kammarenganska snart kommer att fatta. Men jag hyser förhoppningen att jag med det här inläggethar sått ett frö, som kan komma att innebära att regeringen tar tag i den härfrågan och studerar den närmare, - Har jag lyckats med detta får jag vara gladöver det. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3(preskription av underhållsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 78 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4 (införsel i arbetslöshetsersättning m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avPer-Olof m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 (kompetensfördelning mellan domstol ochförsäkringskassa) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1220 avKerstin och , bifölls med acklamation. Mom. 6 (försäkringskassas rätt att föra talan) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 av m. fl., bifölls med acklamation. Baltiska invandrares dubbla medborgarskap Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(patent som skyddsform för mikrobiologiska uppfinningar) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 förmotionerna 1981/82:719 av och samt 1982/83:227 avKjell och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (begränsning av kravet på deposition) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 226 avKjell och , bifölls med acklamation. Mom. 5 (den s. k. expertlösningen) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 228 avKjell och , bifölls med acklamation. Mom. 6 (systemet med årsavgifter, m. Utskottets hemställan, som ställdes mot yrkande 2 i motion1764 av , bifölls med acklamation. Övriga motnent Utskottetshemställan bifölls. 11 § Baltiska invandrares dubbla medborgarskap Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1982/83:18 ombaltiska invandrares dubbla medborgarskap. 96PER-OLOF (): Jag är medveten om att frågan om det dubblamedborgarskapet för i bosatta balter har behandlats i ettflertal gånger under en lång följd av år. I motion nr 554 har vi motionärer bl.a. hänvisat till hur olika utrikesministrar i denna kammare uttrycktförhoppningar om att överläggningarna med skulle leda till attvissa svenska medborgare av baltiskt ursprung befriades från ett medborgarskapsom de aldrig velat ha. Inte minst var förhoppningarna därom stora i slutet av1970-talet genom tillkomsten av den nya sovjetiska medborgarlagstiftning-en. Situationen är dock oförändrad. Utskottet konstaterar attnågra problem av praktisk natur inte synes ha uppstått till följd av det dubblamedborgarskapet och att myndigheterna inte känner något fall då sovjetiskamyndigheter hindrat person med svenskt pass att lämna med endamotivering att vederbörande betraktas som sovjetisk medborgare. torde varariktigt, men det hindrar inte att många med dubbelt medborgarskap känner enbetydande oro för och framför allt olust över detta. har de baltiska organisationerna iSverige gång efter annan genom uppvaktningar hos regeringen och på annat sättsökt väcka en opinion för de frågor som de finner mest angelägna. Det har dåhelt naturligt i första hand gällt stöd för de baltiska folkens berättigadekrav på frihet, men därnäst har det i stor utsträckning gällt slopandet av detdubbla medborgarskapet. Ett exempel på detta är exempelvis Baltikumappellenfrån 1978. Man skulle kunna tro att problemet är av övergående art,att det skulle vara borta när de som har dubbelt medborgarskap är borta. Såär inte fallet. Många balter bosatta i gifter sig med personer avbaltisk härkomst och med dubbelt medborgarskap. Deras eventuella barn blirnaturligtvis svenska medborgare, men denna nya generation blir också sovjetiskamedborgare. Detta gör att det dubbla medborgarskapet för berörda upplevs somdjupt upprörande. De själva - och deras barn som aldrig haft någon anknytningtill länderna på andra sidan -påtvingas medborgarskap i det land somfortfarande efter krigsslutet håller , och Litauenockuperade. Jag noterar med tillfredsställelse att utrikesutskottetutgår ifrån att regeringen fortsätter strävandena att åstadkomma ett avtal medSovjetunionen. Jag är helt medveten om att inte kan ensidigt befriabalterna i från det sovjetiska medborgarskapet, men regeringen får intelämna någon möda ospard i denna fråga.