prot · G609129 · 1982-12-31 00:00:00 — protokoll 1982/83:129 Förhandlingarna leddes till en början av tredjevice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. Omberedskapsarbeten inom den kommunala sektorn 2 § Svar på fråga 1982/83:332 om beredskapsarbeten inom denkommunala sektorn ^Wittbom har frågat civilministern om det är regeringens och civilministerns avsikt att medhjälp av långsiktiga beredskapsarbetenpermanenta det nuvarande stora antalet beredskapsjobb inom den kommunala sektorn. Frågan har överlämnats^fill arbetsmarknadsministern förbesvarande, men på grund av hennes sjukdom besvaras frågan av mig. Som ^Wittbomväl känner till anpassas volymen beredskapsarbeten ^fill det ^arbetsmarknadspo^htiska läget. Vi hari dag en hög volym därför att sysselsättningslägetär besvärligt. Regeringen har ingen ambition att permanenta denna nivå utan ser som sin främsta uppgift att med kraftgenomföra den strategi som påbörjats för att åstadkomma en ekonomi i balans, vilket är det enda sättet att varaktigtminska behovet av beredskapsarbeten. Som ett komplement till andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder har regeringeni den kompletteringsproposition som ligger på bord föreslagit att länsarbetsnämnderna får disponera300 milj. kr. för att stödja ^tidigareläggningarav fasta anställningar i kommuner och landsting. De fasta anställningar som enligt förslaget skall stödjasskall medföra en nettoökning avantalet anställningar, t. ex. genom en satsning på ny verksamhet eller genom att ersättningsrekryteringar^fidigareläggs. Statsbidrag föreslås som regel utgå avlönekostnaderna. Statsbidraget reduceras dock på områden där ordinariestatsbidrag utgår. Bidraget börvidare utgå för anställning som ^tidigareläggs under andra Om beredskapsarbeten inom den kommunala sektorn Rekryteringentill dessa fasta arbeten förutsätts ske enligt principer som normalt tillämpasvid fast anställning. Alla arbeten skall anmälas till förmedlingen, och ensträvan bör vara att arbetena kommer anmälda arbetslösa till del. Syftet med förslaget är att^tidigarelägga ordinarie anställningar inom sådana prioriterade områden somöppen psykiatrisk vård, äldre- och handikappomsorg samt barnomsorg vilka alltsåannars hade kommit till stånd . 2 ^WITTBOM ^(m): Jag får tacka statsrådet försvaret. Jag konstaterar att detvar ett tag sedan den här frågan ställdes. Beroende på olika saker har dettagit litet tid innan vi nu kan behandla den i kammaren. Frågan har inte i sig^mistat i aktualitet, vilket man kunde tro, i och med attkompletteringspropositionen nu är framlagd. Frågetecknen har väl snarare blivitfler. Skälet till att jag harväckt denna fråga är helt enkelt att vi började fråga oss här i - ochvi möter också sådana reaktioner ute bland väljare - om man över huvud tagetkan lita på vad t. ex., arbetsmarknadsministern och andra företrädare förregeringen säger om utformningen av ^arbetsmarknads-^polifiken, ens för denärmaste veckorna eller månaderna. Det rinner ut motsägelsefulla uttalandenfrån de olika delarna av . - och det ärbakgrunden till den här frågan - deklarerade civilministern enligt ettpressmeddelande följande: "Regeringens avsikt är att finna formerna förett system för att med statliga medel underlätta för kommunsektorn attutvecklas inom de prioriterade verksamheterna. Systemets grundtanke är enförändrad avvägning mellan de statliga insatserna för fasta arbetstillfällenoch beredskapsarbeten inom kommunsektorn." skrevAnna-Greta ^Leijon i en artikel i : "Men varför kan man dåinte ersätta beredskapsarbeten med fasta tjänster inom kommunerna? Jo, svaretär enkelt. Arbetslösheten varierar mellan olika år och mellan olika årstider.Den är högre vissa år än andra. Den är högre än . "Hon fortsatte sedan att räkna upp de alldeles normala förklaringarna varför detinte går. I denna skriver regeringen att man nu satsarmotsvarande av innevarande budgetårs medel för beredskapsarbeten itjänstesektorn i kommunerna på att permanenta beredskapsarbeten och överföradem till fasta arbetstillfällen. Vi förstår inte riktigtvem i regeringen det är som avgör hur ^arbetsmark-^nadspolifiken skall se ut.Det vore tacksamt om regeringen bestämde sig för hur den skall ha det, innanstatsråd gör olika uttalanden. Eftersom statsrådet deltar i debatten kan jag ta tillfället i akt och fråga henne om ett annatmotsägelsefullt uttalande.. Statsrådet sade i ett pressmeddelande förett antal veckor sedan att de framtida jobben skall skapas i den offentligasektorn. ^Feldt skriver i proposition efter proposition att deframtida jobben inte alls skall skapas i denoffentliga sektorn, utan i industrin och näringslivet. Med anknytning till svaret vill jag till statsrådet ställa en fråga omden strategi som ^Leijon säger sig vilja fullfölja för att minskaantalet beredskapsarbeten: Vad är det för strategi egentligen? Det är väldigtsvårt att med ledning av de uttalanden som görs och de propositionstexter somvi möter här i skaffa sig en uppfattning om det. Det är regeringen som helhetsom anser att sysselsättningsläget är mycket allvarligt. Regeringen har sedan tillträdet i oktobervidtagit en rad åtgärder för att stimulera ekonomin och öka sysselsättningen.Den första ekonomiskpolitiska åtgärden var devalveringen. Under höstenbeslutades sedan om ett omfattande investeringsprogram med tyngdpunkten lagd påenergiförsörjningen, byggsektorn och transportväsendet. Genom den stramhet sompräglade budgetarbetet kunde regeringen lägga fram ett budgetförslag sominnebar nominellt oförändrat budgetunderskott jämfört med innevarande budgetår.Med dessa åtgärder har grunden lagts för att vi skall kunna bryta dennedåtgående utvecklingen i den svenska ekonomin. Det andra steget i den utveckling som nuhar inletts är att minska inflationen. Den ekonomiska politikens viktigaste målär full sysselsättning. Trots de mycket omfattande åtgärder som regeringen harvidtagit och kommer att vidta för att nå detta mål, är det svårt att snabbtförbättra sysselsättningsläget. För att möta de kortsiktigasysselsättningsproblemen krävs därför omfattande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Ikompletteringspropositionen har regeringen därför föreslagit att 2,7 miljarderkronor satsas för att öka sysselsättningen. Åtgärderna är utformade så, att deskall stödja och stimulera industrins expansion, skapa ytterligare arbete ochutbildning för arbetslösa ungdomar, öka antalet fasta jobb i kommuner ochlandsting och mildra ^byggarbetslösheten. Bland de åtgärder som är inriktade påindustrin kan jag nämna utbyggd arbetsmarknadsutbildning med särskildtyngdpunkt på vidareutbildning av redan anställda. 100 milj. kr. kommer attsatsas bl. a. på detta. Om beredskapsarbeten inom den kommunala sektorn 4 ^WITTBOM ^(m): Detta är åtgärder som vialla känner till, eftersom de förslagen behandlas i . Vad jag villförsöka få diskuterat här i kammaren är det förhållandet att vi möter väldigtmånga ^motstridande uttalanden från olika statsråd vad gällerarbetsmarknadspolitiken, och det är självklart att vi blir litet förundradeöver detta. Därför är det viktigt för mig att ställa denna fråga; Stämmer detsom regeringen nu föreslår i kompletteringspropositionen? Är denna verksamhetmed att försöka permanenta beredskapsarbeten i form av fasta tjänster ikommunerna inte bara en åtgärd för den korta period som föreslås ikompletteringspropositionen utan Om beredskapsarbeten inom den kommunala sektorn någonting som vi kommer att få leva medunder den tid vi har en socialdemokratisk regering? Jag kan inte konstatera annat^,^ herrtalman^,^ än att vi får en förvirrad bild av den diskussion omarbetsmarknadspolitiken som försiggår i regeringen. Det är som omberedskapsminister ^Leijon och arbetslöshetsminister ^Feldt kubbas interntsamtidigt som sysselsättningsminister åker land och rike runt och håller medbåda två. Rosornas krig fortsätter även när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Låt mig slutgiltigtkonstatera att det inte tycks - som det framstår utåt - vara möjligt förregeringen att utan mycket stora svårigheter enas kring en konsekventarbetsmarknadspolitik. Det är inte alls svårt förregeringen att enas om en konsekvent arbetsmarknadspolitik, vilket jagförutsätter att kammaren också kan läsa i den kompletteringsproposition som harlagts fast. Där tar vi det andra steget för att bl. a. slå vakt om attindustrin skall kunna fortsätta att satsa på sin sysselsättning, och kampanjentillsammans med industrin för att engagera ungdomar till sysselsättning är ettav inslagen. Men är sysselsättningssvårigheterna stora, och vi kanmed hjälp av den offentliga sektorn och framför allt kommunerna ^tidigareläggainsatser för att just se till att inte alltför många människor får gå utan arbeteoch därmed hamnar utanför arbetsmarknaden. Det är alltså viktigt att vi därförjobbar på så många områden som möjligt. 6 ^WITTBOM ^(m): Jag kan bara konstatera attarbetslösheten är högre än vad den har varit någonsin ^fidigare. Jag harockså läst i ^kompletteringspro^posifionen det som statsrådet här talarom, och det är väl det som gäller . Frågan är vad som gällerfortsättningsvis. Erfarenheten är att uppfattningarna kan svänga snabbt, ochdärför får vi väl se om detta är en temporär åtgärd eller inte. Jag vill slutligen ge regeringen ochstatsrådet ett litet tips när det gäller lappkast. Ett konstruktivtlappkast för att hjälpa upp arbetsmarknadssituationen särskilt för ungdomarnavore att ta det förslag till lärlingsutbildning som har lagt påriksdagens bord ad ^notam. Det lappkastet skulle verkligen hjälpa ^fill attförbättra arbetsmarknadssituationen. Regeringen är, som jag sadetidigare, mycket angelägen om att samarbeta med näringslivet, och det har vigjort bl, a. genom den kampanj som kommer bland ungdomar för att också få indem i näringslivet. Arbetsmarknadsministern har också haft överläggningar medarbetsmarknadens parter för att just få antalet enskilda beredskapsarbeten attöka. Det anser vi är ^vikfigt. 8 ^WITTBOM ^(m): Nr 129 Det är inte kampanjer vibehöver, statsrådet , utan den 26 konkreta åtgärder. ^Överiäggningenvar härmed avslutad. skapsarbeten 3 § Svar på fråga1982/83:413 om antalet beredskapsarbeten under och hösten sommaren ochhösten ^Margö^Ingvardsson har frågat arbetsmarknadsministern om regeringen anser att det iår finns skäl för att inte minska antalet beredskapsarbeten isamma utsträckning samt om anslag kommer att beviljas förberedskapsarbeten , så att länsarbetsnämnderna redan nukan planera för höstmånaderna. På grund avarbetsmarknadsministerns sjukdom har frågan överlämnats till mig förbesvarande. Arbetsmarknadsstyrelsenavgör hur ^filldelade medel skall fördelas under budgetåret. Avgörande förfördelningen är självfallet skillnaden i arbetslöshetens omfattning underåret. Detta har lett till att antalet beredskapsarbeten har dragits ner undersommarmånaderna. Ett skäl till detta är den då ökade tillgången påvikariatsplatser. Inför kommande budgetår har regeringen i den nyligen^avlåtna kompletteringspropositionen föreslagit att medel ^fillberedskapsarbeten för nästa budgetår skall beräknas för ca . Vidare föreslår regeringen att AMS skall få i uppdrag attplanera för ca 5 miljoner sysselsättningsdagar . Det innebäratt regeringen anser att större tyngdpunkt bör läggas på åtgärder undersensommaren och hösten än vad som gjordes . 10 ^MARGÖ ^INGVARDSSON (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Antalet beredskapsarbeten brukar dras nedinför . Skälet är, precis som anges i svaret, att man räknar med enökad tillgång på arbetstillfällen genom vikarieplatser. Men är läget någotannorlunda jämfört . Vi har bl. a. en katastrofalt ökadarbetslöshet, som vi har en minskning i antalet lediga platser. Låtmig ge exempel på detta genom att lämna några sifferuppgifter från Stockholmslän, som är det län jag av naturliga skäl känner bäst till. Arbetslösheten omfattar nu ungefär 15 000personer, varav en tredjedel är ungdomar . Vi kan ställa den siffranmot antalet lediga platser, som ^f. är 3 000. Vi vet också att det tillsommaren inte kommer att finnas samma tillgång på sommararbeten som tidigareför exempelvis skolungdomar. i har fått direktivom att minska antalet Om antalet beredskapsarbeten ^.och hösten beredskapsarbeten och med ^ytteriigare 10 ^%. Det innebär att man kommer att ha 3 000beredskapsarbeten , och därefter 2 500. Enligt länsarbetsnämndensberäkningar kommer arbetslösheten att vara lika hög som ^f. ^n.,och den kommer att öka till hösten^.^ Neddragningen av antalet beredskapsarbetenhar dessutom medfört att det i praktiken varit anvisningsstopp i fråga omstatliga praktikarbeten och enskilda beredskapsarbeten iår. Jag anser att situationen på arbetsmarknaden är så alarmerande , attdet hade funnits skäl att inte göra den här neddragningen. I svaret anges att AMS skall få i uppdragatt planera för ca 5 miljoner sysselsättningsdagar . Om det meddetta menas att länsarbetsnämnden därmed får äntidigare, är jag nöjd med den delen av svaret, men jag skulle vilja ha dennågot förtydligad. Regeringen ärliksom frågeställaren väl medveten om det allvarliga läget på arbetsmarknaden,och för att undvika en alltför snabb ^nedtrappning av antalet beredskapsarbetenunder våren och beslöt regeringen att AMS skullefå omfördela vissa medel, 175 milj. kr., till anslaget för beredskapsarbeten. Det finns även vissapraktiska skäl till att beredskapsarbetena måste minska i antal undersommarmånaderna. Ett exempel är att i kommunerna, och då främst istorstadsområdena, en större andel av beredskapsarbetena är avsedd förungdomar. Dessa arbeten kräver vanligtvis handledarinsats, och på grund avsemestrar, ^sommarledigheter och sådant kan kommunerna inte ha så mångaungdomar i beredskapsarbete. Vidare skall man komma ihåg att när det gällervikariat är det meningen att arbetsgivarna skall anställavikarier och inte utnyttja beredskapsarbetare för ändamålet. Jag vill också påminna om de möjligheter till^tidigareläggning av kommunala och landstingskommunala tjänster inom vissaområden som regeringen nu föreslagit i kompletteringspropositionen.Det förslaget bör kunna leda till ett ökat antal sysselsatta och en neddragningav beredskapsarbetena i motsvarande grad. Jag vill svara ^Margö ^Ingvardssonatt på det sättet får också länsarbetsnämnderna större möjligheter till planering. 12 ^MARGÖ ^INGVARDSSON (vpk): Statsrådet angav att bl. a.semestrar i kommuner och landsting skulle vara ett hinder för anställning avungdomar. Men när vi har stor arbetslöshet kunde man väl ställa kravet attkommuner och landsting skulle anställa semestervikarier bland den vuxnaarbetslösa befolkningen^,^ så att det fanns tillräckligt med händledare för attta hand om ungdomarna. Meningen var också att man inte skulle utnyttjaberedskapsarbeten i stället för vikariat . Men vi vet ju attkommuner och landsting har så dålig ekonomi att man där inte anställer vikarierinom exempelvis sjukvården på samma sätt som man gjort tidigare . man helt enkelt avdelningar för att på det sättet sparapengar. Det finns alltså inte samma tillgång på vikariatsplatser som dethar gjort . Jag sade också att antalet lediga platserär mycket mindre . Jag kan nämna ett par siffror. Antalet lediga platser är67 % lägre än 1981 och lägre än . Det borde alltså hafunnits anledning att behålla antalet beredskapsarbeten på en något högre nivåän vad som är fallet. Denna neddragning får också till följd att man fram iseptember här i bara har 2 500 beredskapsarbeten. Man anger frånlänsarbetsnämndens sida att det står i direktiven att man skall fylla påplatserna i gymnasieskolan innan man erbjuder ungdomarna beredskapsarbeten. Mensituationen här i är ju den att 2 000 ungdomar som sökt tillgymnasieskolan inte har fått plats. De kommer att behöva beredskapsarbete, såjag anser att det hade varit bra med ett annat svar på den punkten. Regeringenger här kommuner och landsting möjligheter både att ^tidigarelägga kommunalaoch landstingskommunala tjänster inom vissa områden och att utnyttjaberedskapsarbeten. Sedan är det naturligtvis en angelägenhet hur alltdetta planeras och hur det placeras in i den egna kommunen. Jag har emellertidstora förhoppningar om att insatserna från regeringens sida skall betyda att viklarar att hålla fler människor och inte minst ungdomar i sysselsättning ävenunder sommarmånaderna. 14 ^MARGÖ ^INGVARDSSON (vpk); Jag tycker inte att det äralldeles riktigt att skjuta över hela ansvaret på kommunerna och säga att detär deras uppgift att lösa den här frågan, allra helst inte som vi vet attstatsmakterna tagit ifrån kommunerna en hel del av deras skattepengar, så attmöjligheterna att ordna arbete därmed har försvunnit. Jag måste tyvärr säga, herr talman, attjag inte är lika förhoppningsfull som statsrådet när det gäller att tro på attsituationen för ungdomarna kommer att lösas . Givetvisär det bra att man anslår pengar för fasta arbeten i kommuner och landsting,men med den kännedom jag har om landstingens sätt att arbeta är det knappasttroligt att några av dessa arbeten kommer att finnas , utan detkanske blir aktuellt först . ^Överiäggningenvar härmed avslutad. Om förstärkt ställning för datainspektionen ^. 4 § Svar på fråga 1982/83:415 omförstärkt ställning för datainspektionen Medhänvisning till vissa uppgifter omsamköming av dataregister har frågat mig om jag avser att läggafram något förslag som antingen stärker datainspektionens ställning ellerstärker skyddet av den enskildes integritet inför de möjligheter till kontrollsom datatekniken ger. Låt mig först erinra om attriksdagen så sent som beslutade om ändringar i datalagen för attförbättra integritetsskyddet vid automatisk databehandling. a. att kravet på tillstånd av datainspektionen för att föra personregister harbegränsats till register som innehåller ömtåliga uppgifter, t. ex. uppgifter omsjukdomar, brott eller politisk uppfattning. För andra personregister räckerdet med en anmälan till datainspektionen. Denna ändring gjordes för attdatainspektionen skall få möjlighet att koncentrera sig på sådanapersonregister som verkligen kan medföra risk för ^ofillbörligt inträng i denpersonliga integriteten. När det gäller samköming avuppgifter i olika personregister krävs i princip tillstånd även enligt den nyaordningen. Detta ^hängersamman med principen att personuppgifter som harsamlats in för ett visst register normalt inte bör få utnyttjas för något annatändamål. Efter de senaste ändringarnai datalagen har regeringen i ett antal fall prövat frågor om tillstånd tillsamköming. I några av dessa har regeringen ändrat datainspektionens beslut ochgett tillstånd till samköming. Men detta innebär inte att regeringen hareftersatt skyddet för den personliga integriteten. De nya bestämmelserna idatalagen har inte varit i kraft mer än drygt . Inomjustitiedepartementet görs ^f. tillsammans med datainspektionen enutvärdering av ändringarna. av datalagstiftningskommittén ^(DALK), som har till uppgift attpröva frågan om en generell personregisterlagstiftning. Kommitténs förslagväntas i slutet av detta år. Enligt min mening finnsdet ^f. inte någon anledning att föreslå ändringar i datalagstiftningen.Frågan om eventuella lagändringar får tas upp när utvärderingen av den senastereformen har gjorts och när ^DALK har presenterat sitt förslag. 16 ^(m): Jag skall be att få tackajustitieministern för svaret på min fråga. Tyvärr kan jag inte se att svaretinnehåller några löften vare sig ^oin stärkt ställning för datainspektioneneller om ökat skydd för de enskildas integritet. Vi har i datainspektionen sommyndighet för att värna medborgarnas integritet. Men i ett antal viktigafrågor har regeringen gått emot datainspektionen. Den socialdemokratiskaregeringen har en klart annan attityd till datainspektionens rekommendationer än vadde borgerliga regeringarna hade. I valet mellan myndigheternas intresse avmaktutövning och individens integritetsskydd har regeringen i ett antal viktigafall valt att stå på myndigheternas sida. Det bekräftar att även i denna fråga- liksom i debatten om fristående skolor, fristående sjukvård ellerlöntagarfonder - har socialdemokratin blivit ett parti för institutioner ochorganisationer, inte ett parti för de enskilda människorna. Trots försäkringar om att den enskildesintegritet skall skyddas, har den regering justitieministern representerar istrid mot datainspektionen godkänt samkörningar av dataregister med uppgiftersom måste klassas som integritetskänsliga. Och har man eftersattintegriteten, trots vad justitieministern säger . De fortplantar de fel som finns i register till en lång rad olikasystem. Samkörningar skapar en bild av den enskilda människan som de olikauppgifterna var för sig inte avsett att åstadkomma. Samkörningar skapar också eninformationshunger hos myndigheterna. Det blir lättare att få tag på^informafion. Uppgifter som ^fidigare ansetts vara ointressanta blirintressanta. Ett exempel utgör denkontroll som skattemyndigheten i gjort när det gäller kvinnor somlever skilda från sina män. När myndigheter beter sig på ett sådant sätt attmedborgarna generellt framstår som skyldiga till något, och när myndigheternaundersöker var medborgarna tillbringar sin ^dygnsvila, är det inte bara frågaom en enstaka händelse, utan det är ett resultat av myndigheternas medvetenhetom att de under en socialdemokratisk regering har medvind när det gäller attkontrollera. ^Povel har i en diktfångat det framväxande kontroll-landet. Jag vill läsa in den dikten tillprotokollet: "Runt omkring dig ^f^inns ett särskilt folk försig de som lever på att kontrollera dig I vartenda hål de ^gluttar och nickar med kisande blickar och snipiga nosar Du har varit deras levebröd, ja liv och död allt ^se'n du gick i kolt En ^så'n arbetsgivare som du finns ingenstans så känn dig riktigt stolt Inför denna registrerande ^skvadron är du faktiskt en betydande person där du lever i de ^mästrande, ^ajande ^aja ^bajande fingrarnas land." Jag vill påstå att det finnslitet för mycket av "snipig ^nosighet" i regeringens datapolitik. Jagskulle därför vilja fråga justitieministern: intejustitieministern, åtminstone mot bakgrund av det senaste exemplet i ,det vara motiverat att överväga att förslag läggs fram som innebär minskademöjligheter för myndigheter att insamla uppgifter ^orn enskilda människor? Ärjustitieministern beredd att överväga om inte överklaganden avdatainspektionens beslut bör behandlas av annan Om förstärkt ställning för datainspektionen Om förstärkt ställning för datainspektionen instans än regeringen? Eller år justitieministernberedd att på annat sätt söka stärka människornas integritet? Jag vet inte vilka beläggGunnar har för sitt påstående att det skulle finnas en skillnad mellanden socialdemokratiska regeringens politik - såsom denna har kommit tilluttryck i frågor av detta slag som handläggs av regeringen - och de tidigareborgerliga regeringarnas politik. Det har faktiskt rätt ofta förekommit attockså de borgerliga regeringarna gjort ändringar beträffande datainspektionensbeslut. Det är ganska naturligt. Regeringen handlägger ju sådana här ärenden^^^ framför allt ^samkörningsärenden - i första hand i egenskap avbesvärsmyndighet. Självfallet måste regeringen göra en självständig bedömningav de olika ärendena. Jag menar att rättssäkerheten kräver att beslut som harfattats av datainspektionen skall kunna överklagas. Om besluten skall kunnaöverklagas, skall de naturligtvis också kunna ändras. För min del kan jag inte finna-det harjag uttalat i andra sammanhang-att det föreligger någon skillnad mellandatainspektionens och regeringens grundsyn när det gäller respekten för denpersonliga integriteten. Det är naturligt att regeringen gör en meraövergripande bedömning av andra allmänna intressen än vad datainspektionen gjort,vars huvuduppgift ju är att just se till de personliga integritetsintressena,och även att detta i något fall kan leda till ett annat resultat än det somdatainspektionen har kommit fram till. 18 ^(m):