prot · G60949 · 1982-12-31 00:00:00 — möjligheter aft verka och utvecklas. AnL 77TOMMY (vpk): Berigf Silfverstrand sade beträffandeakfiekapitalefs storlek att det skulle vara litet väl byråkratiskt att årligenbehöva höja minimigränsen för aktiekapitalet. Jag vet inte om def skulle varaså väldigt byråkrafiskt. I vårt förslag talar vi om nyetablerade företag. Detär lika enkelt att årUgen göra en beräkning av minimigränsen för aktiekapitaleti samband med godkännande av nybildning av akfiebolag som att tillämpa etf nyttbasbelopp vid ingången av def nya året. När def sedan gäller den förteckningman skall sända in till patent- och registreringsverket så finns def, även omlagstiftningen inte varit i kraft så länge, anledning aft konstatera atf manbör byta ut förteckningen. Def är framför allt beträffande företag som ägnarsig åt olika former av ekonomisk brottslighet som man har problem frånmyndighetens sida med att fä in dessa förteckningar. Jag tror att BengtSilfverstrand skulle kunna gå oss fill mötes och säga att def utan tvivel finnsett behov av att göra én sådan förändring. Poängen med det hela är att myndigheten inte skall behövajaga efter dessa företag för aft få in en förteckning, utan def blir de som harställt sig som ansvariga för företagen som får skyldighet att fill rnyndighefen meddela aft de infe längre fillhör styrelsen. Gör de inte det får de bäradef ekonomiska ansvaret om det skulle hända någonfing med företaget, vilketinfe så sällan inträffar. SlutUgen beträffande frågan omfåmansbolag: sade aft intresset för nyföretagande skulleminska om de som vill etablera sig infe får använda sig av fåmansbolagsformen,dvs. om man, som vi önskar, skulle slopa möjligheten fill fåmansbolag. Dåskulle man i stället få bedriva verksamheten antingen genom direkt ägande iföretag eller genom handelsbolag. Men då måste man diskutera om det är såangeläget atf ha ett nyföretagande som skapas enbart med utgångspunkten atf mangenom möjligheten att bilda fåmansbolag inte behöver stå ekonomiskt ansvarigmed mer än def belopp som aktiekapitalet uppgår fill. Är det av intresse atfgynna ett småföretagande där ägarna infe är beredda att fa ansvaret för heladen verksamhet de bedriver, utan bara en liten del av den, och där de för överriskerna på samhället och andra borgenärer? Jag tycker inte att def finnsanledning aft vara så rädd för aft den seriösa verksamheten skulle bli lidandeav att man slopade rätfen aft bilda fåmansbolag. 78BENGT SILFVERSTRAND (s); Jag har infe påstått att skullevara ointresserad av att bekämpa den ekonomiska broffsligheten. Aft jag infefunnit något mera uttalat intresse för frågan från sida underhans hittillsvarandeverksamhet i lagufskoftet är en helt annan sak. a. atf man inte så lätt kommer åtbulvanskap, eftersom man ofta inte märker var ett sådant förekommer. Men def äralldeles uppenbart aft de förslag vi har lagt fram syftar fill att komma åt degripbara bulvanskap och andra missförhållanden som vi vet finns. Som JoakimOUén säkert erinrar sig har vi under behandlingen i lagutskottet vid olikatillfällen sett mängder av exempel på att det förekommer ett missbruk. Jagtycker vi kan avsluta diskussionen om den fria företagsamheten med aftkonstatera att vi från utskoftsmajorifefens sida slagit fast att vi skall sättain åtgärder mot missbruket, mot skrivbordsbolagen och mot de företag som görandra företag en otjänst och som skadar seriösa företag. I aktiebolagslagenfalas def om frihet under ansvar. Skillnaden är kanske atf vi understrykeransvaret något starkare än vad moderater och centerparfister är beredda attgöra. Vi skapar ytterligare ett lapptäcke, sade . Menhan är då dåligt underrättad om direktiven fill den kommission mot denekonomiska brottsligheten som den socialdemokratiska regeringen har tillsatt. Idessa direktiv understryks mycket klart atf lagstiftningen här inte har denroll som försöker göra gällande. Kommissionen skall dra nytta av dekunskaper som redan finns samlade i olika utredningar och arbetsgrupper -JoakimOUén borde vara mycket väl förtrogen med vad exempelvis brottsförebygganderådet har åstadkommit, eftersom han har sutfit med i styrgrupper där. Man skallockså fa fasta på de kunskaper som finns hos myndigheter, fackligaorganisafioner och näringslivsorganisafioner. I direkfiven trycker man vidarepå forskning, utbildning, upplysning och på bättre samarbete mellanmyndigheterna och resursplanerarna. Det är mycket tänkbart att man kommer framtill att de frågor som gäller ansvarsgenombrott och bulvaner kan knytas sammanmed de frågor man arbetar med i andra utredningar och med förslag som har lagtsfram. Jag kan i det sammanhanget peka på två frågor. Den ena ärdet utvidgade näringsförbudet, som en utredning redan arbetar med. Den andragäller en skärpning av återvinningsreglerna vid konkurs, och i det fallet harbrottsförebyggande rådet lagt fram enrapport där man anger vilka vägar som är möjliga. Bitarna i def lapptäcke som talar om och somhar blivit större under de borgerliga regeringsåren skall densocialdemokrafiska regeringen, bl. a. i kommissionen mot ekonomiskbrottslighet, lägga samman fill en helhet. Jag vill säga några ord också fill Marfin , somalltid blir lika indignerad när jag påminner om att sluter upp bakommoderatre-servafioner. Han påstår att jag skulle finna det underligt atf tvåparfier går samman i en gemensam reservation. Nej, def är infe alls underligt.Och mycket vanligt är det av någon anledning att just ochcenterpartiet så ofta finner varandra när def gäller att säga nej fill allaförslag som går ut på att skapa rimliga och rättvisa förhållanden ute inäringslivet. Vi vill stödja etablering av företag som ägnar sig åtproduktion, och vi vill så långt def är möjligt förhindra och försvåra allverksamhet som går ut på att man skall sko sig på skattebetalarna. Så enkelt ärvårt ställningstagande i de här frågorna. AnL 79 (); Def gläder mig atf harläst på så bra när det gäller kommissionen mot ekonomisk brottslighet.Kommissionen säger bl. a. att lagstiftning infe är def viktiga, utan aft det ärandra åtgärder som måste vidtas. På den punkten kan vi vara överens. Def ärmycket glädjande om har uppfattningen att det infe ärförändring av lagstiftningen som är det viktiga. Man kan litet tillspetsat sägaatt den lagsfiftning som behövs för atf komma till rätta med brottslighet pådet här och på andra områden i stort sett finns. De regler som behövs finns,def som saknas är resurser, större vana vid aft hantera reglerna, som i en delfall är ganska nya, och en del andra åtgärder på det planet, vilket BengtSilfverstrand också mycket riktigt påpekade. Def är bara etf litet problem, ochdet är att de tre förslag som den socialdemokratiska majoriteten i lagutskottetför fram ligger på just det lagsfiftningsområde som vi nu tycks varaöverens om infe är def mest centrala. Sedan säger när det gäller åtgärdermot bulvaner, som är etf av de områden där man skall ha nya regler, atf det ärklarf att def får bli de gripbara förhållandena man attackerar. Då skulle jagbara vilja fråga : Var är def troligast att de verkligt fulafiskarna finns - i de sammanhang där det finns synliga bulvaner eller i desammanhang där def finns osynliga bulvaner? När def gäller likvidafionsreglerna vill jag fråga: Vilkakommer troligast att drabbas av skärpta regler på det här området - de somföljer bestämmelserna, upprättar likvidationsbalansräkning och träder itvångslikvidation därför att det står i lagen eller de som redan har bestämtsig för atf strunta i det regelsystem som vi har producerat? När vi har varit avvisande till de här förslagen beror detinte på, som tror, ointresse för dessa frågor, utan defberor på aft vi menar aft def infe går att bara genom nya regleringar - varseffekt förutsätter att man följer lagstiftningen - komma åt förfaranden ochbeteenden som kännetecknas just av att man ändå infe bryr sig om de lagreglersom finns. De som drabbas av krångligare lagregler är de som följerlagreglerna, de andra drabbas inte. Det är inget ointresse från vår sida, utandef är fråga om ett försök aft analysera de problem som ligger bakom denväxande ekonomiska brottsligheten och den växande brottsligheten även på andraområden. Vi säger atf vi genom regelförenklingar borde försöka att stärkakonkurrensfördelarna för dem som är hederliga och minska fördelarna för demsom är ohederliga, i stället för att genom nya regler, nyaformföreskrifter och nya krav på företagen göra det allt svårare att gå på densmala väg som vi naturligtvis önskar aft alla företag skulle följa. Det är detsocialdemokraterna vägrar att inse. AnL 80MARTIN (): återkom till def faktumatt partier kan ha samma uppfattning och därmed kan stå bakom sammareservation. Jag trodde atf det var så självklart aft def inte behövdediskuteras. I annat fall måste jag påpeka aft det är anmärkningsvärt atfsocialdemokrater och vpk-are så ofta har kommit fram till samma uppfattning somde har gjort på flera punkter i def här betänkandet. Jagser infe något anmärkningsvärt i att partier kommer fill gemensammauppfattningar. Bara för aft vi har fem parfier i är det väl inte såvanligt atf vi hävdar fem olika uppfattningar i varje fråga. Konstellationernamellan partierna kan ändras från fall till fall. Här är två reservationergemensamma för och moderaterna- för en tredje reservafion står enbartmoderater. Def är inget aft diskutera vem som anslutit sig till vem. Somreservanter är ledamöterna jämställda, även om ordningsföljden på ledamöternabakom reservationerna anges med hänsyn fill den ordningsföljd de här iutskottet. Det är självklart atf den moderata ordföranden i utskottet står somförsta namn på de gemensamma reservationerna. Sedan till detta aft vi skulle vara motståndare till attbekämpa ekonomisk brottslighet. Jag vill minnas att sadeatt vi alltid har gått emot detta. Varför använda sådana överord? Vi har häratf behandla en rad mofionsyrkanden, och vi har sakligt bedömt vad som harskett, vad som häller på atf göras och på vilka punkter def kan vara rimligtatt begära nya utredningar. Principen här i är atf man infe begär nyautredningar och otid, särskilt om man är osäker beträffande möjligheternaatt nå en lösning som ger de resultat man vill nå och om frågan redan utreds idef ena eller andra sammanhanget. Det är mot den bakgrunden vi har ställt oss avvisande filltvå av de socialdemokratiska kraven, nämligen frågan om ansvarsgenombroft ochreglerna om tvångslikvidafion. Jag skall infe upprepa mina argument. Om ger sig tid att gå igenomvad som har gjorts inom olika områden under de gångna sex åren för aft komma åtden ekonomiska brottsligheten, hoppas jag atf han skall finna aft det under dentid då i huvudsak har haft etf ledande regeringsansvar har gjortssynnerligen mycket. AnL 81BENGT SILFVERSTRAND (s): När verkligheten visar aft nuvarandeaktiebolagslagsfifning är behäftad med så stora brister atf oseriösa företagkringgår den i allt större utsträckning, måste väl ändå också inseatt def på en eller annan punkt kan finnas behov av reformer. Närdet gäller bulvanförhållanden, som jag skall begränsamig till i den här repliken, som förhoppningsvis blir min sista, kan vi barakonstatera atf socialdemokraterna och utskoffsmajoriteten har stöd från en radremissinstanser: , brottsförebyggande rådet - def bordeJoakim OUén känna fill - och också från de fackliga organisafionerna. De pekarpå en rad konkreta reformförslag, anger hur man skall kunna gå till väga föraft begränsa möjUgheten attanvända bulvaner för illojal verksamhet. Och det är precis de konkreta förslagvi nu vill försöka genomföra. Märkligare är def inte. Jagskall avsluta den här debatten med att specieUt vända mig till , sominom kort lämnar denna kammare. Även om insats mot ekonomiskbrottslighet knappast kan betecknas som heroisk, vill jag ändå säga aft hanvarit en frejdig förkämpe för konservatismen i lagfrågor, och jag önskar honomvälgång i hans nya kommunalpolitiska Överläggningenvar härmed avslutad. Mom: 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (akfiekapitalefs storiek) Utskottetshemsfällan bifölls med 297 röster mot 18 för reservation 1 av Per . Mom.3 (registrering av akfiebolags styrelse) Utskoftetshemsfällan bifölls med 298 röster mot 17 för reservafion 2 av Per . Mom.4 (rätten aft bilda fåmansbolag) Utskottetshemsfällan bifölls med 298 röster mot 17 för reservafion 3 av Per . Mom.5 (ansvarsgenombroft m. Utskottetshemsfällan bifölls med 168 röster mot 147 för reservation 4 av Per-OlofStrindberg m. fl. Mom.6 (bulvanskap) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 78 för reservafion 5 av Per-OlofStrindberg m. fl. Mom.7 (tvångslikvidation) Utskottetshemsfällan bifölls med 167 röster mot 147 för reservation 6 av Per-OlofStrindberg m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 16§ Föredrogs Utrikesufskottets betänkande 1982/83:12Verksamheten inom (skr. 1982/83:74 och redog. 1981/82:18) Förlängdreglering av anslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen 17 § Förlängd regleringav anslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen Föredrogs socialförsäkringsufskottets betänkande1982/83:11 om förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare fill tandvårdsförsäkringen (prop. 1982/83:63). AnL82 (): utexamineras från de svenska tandläkarhögskolorna 440 nyatandläkare. Vi vet tämligen exakt hur många av dem som kommer aft kunnaberedas möjlighet att arbeta i sitt nya yrke. Landstingens planer förfolktandvårdens utveckling är kända för , och det är ocksåmöjligt att med stor säkerhet avgöra hur många som inom nuvarande bestämmelsersram skulle kunna få arbete i privat tandläkarvård. Det går att räkna fram attmellan 125 och 175 av de nya tandläkarna från början blir arbetslösa.Vi har alltså redan då ett överskott på tandläkare i den storleksordningen. Densiffran är mycket säker, därför atf den bygger helt på kända förhållanden. Mankan med nästan lika stor säkerhet räkna fram atf har antalet övertaligatandläkare vuxit fill ungefär 800. Idef läget lägger regeringen fram en proposifion om förlängning avetableringskontroll och kvotering inom tandvården med den gamla mofiveringenatt tandläkarbrisfen gör det nödvändigt med sådana åtgärder för atf i förstahand tillgodose folktandvårdens behov av tandläkare. Vihar nu haft dessa regleringar . De infördes nästan eftertandvårdsförsäkringens ikraftträdande, just med motiveringen att denöverströmning som man då såg eller befarade från offenflig fill privat vårdomöjliggjorde eller äventyrade den planerade utbyggnaden av folktandvården.Man ville också råda bot på den mycket omtalade regionala obalansen itandvården. Nuhar vi alltså haft dessa regleringar . Def går mycket lätt atf se attde inte har fyllt sitt syfte. Har de över huvud taget haft någon effekt så harde motverkat sitt eget angivna syfte. Riksdagenförlängde de gamla övergångsbestämmelserna, som utgör den lagliga grunden förregleringarna, senast . Def skedde då under stor enighetmed den enkla och praktiska motiveringen atf tandvårdsufredning höllpå med sitt arbete men infe kunde bli färdig för atf den då gällandebestämmelsen så att säga skulle räcka fiden ut. Vi skulle få etf oreglerafmellanstadium på . Vi och alla andra gick med på aft utredningen skullefå slutföra sitt arbete i fred under oförändrade förhållanden. ärutredningen i den delen färdig , men def har ännu inte kommitnågon proposifion. Utredningen är ännu inte ens remissbehandlad, men den börjarvisst bli det. Defkan tyckas vara rimligt att i likhet med vad vi gjorde senast acceptera enförlängning med ytterligare etf år tills hinner fatta beslut om hurvi skall ha det med tandvården i framöver. Jag själv kan emellerfidinte finna atf def är rimligt. Utredningen ligger färdig, och det behövs varken utreanmgenssex leaamoter, som aessutom mea oratoranaens utslagsrost har blivit en sortsmajoritet, har dragit slutsatsen aft vi fortfarande har tandläkarbrist ochbehov av regleringar, är en annan sak. Något sådant behov finns dock infe. har en fandläkartäfhef som lär vara denhögsta i världen. Den kan uttryckas i siffran atf vi har tillgång till 1,3tandläkarfimmar per försäkrad. Def är näsfan samma timantal per medborgare iriket. Fördelningen är litet ojämn. Jag vill minnas atf det i daglägsta antalet är 0,95 tandläkarfimmar. Def finns inte som en del skulle kunna troi de "obygdigaste" delar av utan i . Norrlandkommer såsom god tvåa nerifrån. Det högsta antalet ligger tämligen exakt på 2tandläkartimmar per försäkrad och gäller . Storstadsområdena har överhuvud taget den största tandläkarfäfheten. I själva verket ligger de olika länen väldigt trångthopklumpade på skalan. Genomsnittet är 1,3. Mellan 1 och 1,3 ligger näsfanallesammans. Ett par län ligger någon tiondel under 1, medan sammanlagt fem sexområden ligger över 1,3, däribland storstadsområdena. Detta är i och för sig intressant. Def intressantaste ärdock att fördelningen är näsfan exakt på tiondelen vad den var när reglernainfördes. Men det var just denna fördelning som skulle ändras med hjälp avkvotering och etableringskontroll. Fördelningen har flyttats upp någrationdelar på skalan hela vägen, men skillnaden mellan dem som har mest och demsom har minst är i stort sett vad den var. Def är infe särskilt märkvärdigt att det har blivit så.Knappast ens som har gått har tandläkartidtillgången varit denavgörande faktorn för dimensioneringen av tandvården ute i landet. Den är defdefinitivt inte och har infe varit det på ett bra tag. Den har knappastvarit def i någon nämnvärd utsträckning ens fidigare. Men därtill kommer atfman i de områden där det inte har varit möjligt atf öka fillgången på tandvårdgenom en utbyggd folktandvård - och det finns andra skäl än tandläkarbrisfentill atf detta inte alltid är möjligt överallt och hur snabbt som helst - inteheller har haft möjlighet att gå den andra vägen, alltså atf sfimulera enprivatetablering i ett område där den behövs och där folktandvården infe kanklara sin uppgift. Det har nämligen varit förbjudet. Därför har det blivit som det är. Hela den väldiga apparatenmed kvotering och etableringskontroll har egentligen infe haft någon effekt.Har den haft någon effekt, har den varit negativ. Den negafiva effekten märksmest när def gäller den s. k. inomregionala obalansen, dvs. obalansen mellankommuner inom samma landstingsområde. Den har snarare försämrats under dessaår. Vad skall vi då ha etableringskontroll fill? Jag harfakfiskt svårt aft egentligen förstå mofiveringen för den. Det är väldigt svårtatt dela entusiasmen för denna typ av regleringar, om den inte har en heltannan Förlängd reglering av anslutfting av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen Förlängd reglering av anslutning av privatpraktiserandetandläkare till tandvårdsförsäkringen mofiveringsom över huvud taget inte har med tandvård att göra utan är renodlatparfipolitisk. Om man råkar tycka att privat tandvård är fult och aft vihellre skall vara utan tandvård än anlita privatpraktiker, då skall man införasådana här regleringar. Jag kan inte låta bli att tro atf den sortensvärderingar måste ligga under. Något praktiskt skäl för att behålla dennareglering finns inte. Det är inte fråga om en reglering vilken som helst. Dengår väldigt djupt. Def är ett mycket kännbart ingrepp i de mänskligamedborgerliga rättigheterna aft neka någon rätten att försöka försörja sig iett yrke, för vilket man har utbildats genom statens försorg och fått statliglegifimation som bevis på sin behörighet. Då säger någon: Sä har vi inte tänkt det - ingen ärförbjuden att arbeta såsom tandläkare. Ja, det finns faktiskt 50 tandläkare iSverige som arbetar utanför tandvårdsförsäkringen. Det är några gamla uvar somvar nära pensionsåldern redan när tandvårdsförsäkringen infördes och som tyckteaft de kunde dra sig fram dessa år utan tandvårdsförsäkringen. Men det är heltklart atf def inte är möjligt för någon aft etablera sig såsom tandläkareutan att pafienterna får del av tandvårdsförsäkringens fördelar. Jag har i många andra sammanhang sagt - och jag upprepardef gärna - atf ett ekonomiskt hinder, om det är tillräckligt starkt ochpengarna tillräckligt stora, är precis lika effektivt och därmed likatvivelaktigt som ett lagligt hinder, etf direkt förbud. Att säga till någon: Vi har utbildat dig till tandläkare,vi har legitimerat dig och sagt atf du är duktig och behörig i ditt yrke, mendu får inte lov atf arbeta i ditt yrke - def gör vi infe. Vi säger i stället:Vi har utbildat dig, du är behörig, men vi gör det omöjligt för dig att arbeta.Du får lov att göra det, men det går inte därför atf du då är tvungen att helafiden ligga över dina konkurrenter i fråga om priset. Def får dugöra. Om du vill göra det är du välkommen, annars slipper du. Det är så manresonerar. Det är ett utomordentligt djupt ingrepp i de medborgerligarättigheterna atf på det här sättet hindra människor aft över huvud taget verkai sitt yrke. Det krävs alltså utomordentligt starka skäl. Jag säger inte attdet inte finns omständigheter då man kan bli tvungen att göra så. Men det krävsväldigt starka skäl för så djupa ingrepp. Här har det inte redovisats någraskäl alls. De skäl som finns talar i motsatt riktning. Därför, fru talman,yrkar jag bifall fill den moderata reservationen fillsocialförsäkringsufskottets betänkande nr 11. AnL 83SVEN ASPLING (s): Det är inte första gången ochjag tar kammarens fid i anspråk för en debatt om tandvården. Senaste gången vardeti , alltså . I stort sett ärdet samma frågor vidiskuterar nu som då. Till grund för regeringens förslag låg då tandvårdsufredningensförslag i betänkandet Tandvården i början av 80-falet. Det var etf enhälligtbetänkande, som även i egenskap av ledamot av utredning- Utredningen visade att bestämmelserna fyllt sitt syfte, nämligen afttillföra folktandvården netfofillskoftet av tandläkare. Det är mycket viktigt. Den här gången är det också tandvårdsutredningen som isitt huvudbetänkande. Tandvården , föreslagit en förlängning avetableringsreglerna. Regeringen föreslår nu aft etableringsreglerna förlängst. o. m. utgången av 1983. I utredningen har de borgerliga representanterna, med NilsCarlshamre i spetsen, reserverat sig mot även denna del av förslaget. Vidutskottsbehandlingen har klokt nog anslutit sig till regeringensförslag om en förlängning av reglerna. har blivit ensamma om sinståndpunkt. Det är snart fio år sedan fattadesitt mycket vikfiga beslut om tandvårdsreformen. Reformen innebar både ettlångtgående program för folktandvårdens utbyggnad och ett införande avtandvårdsförsäkringen. Vi kan nu konstatera att samfiiga huvudmän fr. o. m.1982 fullgör den lagenliga vårdskyldigheten avseende barn och ungdom. Jagtycker att def är en händelse som är värd att notera här i . a. att alla 20-åringar under hela sin uppväxttid fåft enregelbunden, kostnadsfri och mycket god tandhälsovård. Det är resultatet avmålmedvetna insatser från landstingen och all tandvårdspersonal. Även det börnoteras. Folktandvården har ett särskilt ansvar för att tillvaratade investeringar som här gjorts och som naturligtvis är av grundläggandebetydelse, främst för den enskilde men också för samhället. Om vi således medrätta kan påstå att tandvårdsreform' i denna del varit framgångsrik,finns det andra delar av reformen som vi ännu infe fullt ut kan rubricera päsamma sätt. Den borgerliga regeringen lyckades under några få årallvarligt urholka tandvårdsförsäkringen. Här är det inte bara vi som politiskten gång hade med reformens genomförande att göra som kan känna oro. Främst ärdet naturligtvis allmänheten, men även Tandläkarförbundef anmäler oro förutvecklingen. skall jag emellertid inte i detta sammanhang, frutalman, gå närmare in på den frågan. I den nu aktuella propositionen behandlas endast frågan omen förlängning av etableringsreglerna. Såväl tandvårdsutredningenshuvudbetänkande som det avlämnade betänkandet om en revideradtandvårdsfaxa kommer ju atf föranleda en regeringsproposifion , ivilken den mer långsikfiga utvecklingen på fandvårdsområdet skall behandlas.