prot · G609112 · 1982-12-31 00:00:00 — Man behöver enligt min uppfattninginte gå längre än till skrivelser till civilutskottet och lantmäteriverket ochtill remissyttrande för att få en lång rad belägg för attreformen är allt annat än rationell. Låt mig ta ett smakprov. Beteckningsreformen medför ett behov av korslistor övergamla och nya beteckningar. Både levande och döda, dvs. existerande och ejlängre existerande, fastigheter får nya beteckningar. Korslistorna erbjuds avCFD till försäljning. Enbart de ca 4 000 döda fastigheterna i kommunupptar ca 200 sidor korslistor. Tala om rationalitet! riksdagsbeslut medförde att beteckningarna i denya fastighetsregistren inte är enhetliga. Från jordregistret ochstadsregistret behålls både typenBerga 3:2 och typen Eken 4- på fastigheter i byggnadskvarter o. d. Det somdepartementschefen anför här innebär emellertid att han dels klassar sådanabeteckningar som enhetliga, dels klassar de fullständiga beteckningarna somenhetliga även efter återgång från kommun till socken resp. stad somregisterområde. De gamla städerna har ju aldrig ingått i sockenindelningen. Bortsett från återgången från stad eller socken somregisterområde innebär vårt förslag ingen rubbning av redan genomförda beteckningsändringar,utom i fråga om de nykonstruerade dubbelnamnen. Att, om kommunen så önskar,återgå från exempelvis 3:5 i kommun, en beteckningsom inte lärslå igenom iden bygden , till den hävdvunnaenkla och korta beteckningen 3:5 i - det skulle intevara en åtgärd som av allmänheten uppfattas som krånglig och onödig utan skulletvärtom ses så, att man rättar till ett begånget misstag. Och i de falldå dubbelnamn ej tillskapats skulle det uppenbart vara till stor attbeteckningarna åter blir lokaliserade på nivå. Det som däremot, herrtalman, verkligen skulle vara onödiga kostnader och av allmänheten uppfattatssom krångligt och onödigt vore att fortsätta med denna s. k. reform i den heltövervägande del av som ännu inte drabbats. Vidare kan vi fråga oss hur man i propositionen kan skjutafram en kostnad om ca 5 milj. kr. som något mycket väsentligt, när man straxföre har visat att de fyra besparingsalternativen totalt skulle ge besparingarom 13,5 till 37 milj. kr. Posten om ca 5 milj. kr. är därvid, liksöm andramöjligen uppstående kostnader, medtagna i beräkningen. Och, herr talman, kanman påstå att ändringen totalt sett skulle medföra merutgifter för staten? Detstrider ju direkt mot vad som sägs på s. 113 om alterntiven 3 och 4 ipropositionen. Och hur kan man tillåta sig att bara tala om konsekvenserna förstaten? Det är ju en "reform" som kostar massor med miljoner för helasamhället och främst då kommunerna. Dessutom blir den fyra rader korta redovisningen ipropositionen av den viktiga kostnadsaspekten alldeles särskilt anmärkningsvärdom man jämför med av . Skall inte en rapportsom även departementsföreträdare står bakom beaktas när en proposition skrivs?Efter det att beteckningsreformen genomförts i fyra län handlar det ändå om attspara minst 37,5 milj. kr. för staten och minst 60 milj. kr. för kommunerna ochatt dessutom undgå alla de framtida följdverkningar som jag tillsammans medandra motionärer har påpekat. När nu de av föredraganden givna motiveringarna intehåller, kan man fråga sig; Vilka skäl kan då finnas för att fortsätta att drivareformen? Ovilja att ändra inkörda rutiner? Önskan att slå vakt om befintligaarbetsuppgifter, även om de är onödiga? Eller prestigeskäl hos berördamyndigheter? Lltskottet däremot medger fördelarna men åberoparnackdelarna med ett beslut enligt förslaget i motionen. Inga sådana påståddanackdelar redovisas mer än dels kostnader för ombyggnad av datasystemet, delsatt hänsyn måste tas till register som byggts upp på andra områden. kunnatfinna fler nackdelar. Reflexionerna gör sig själva enligt min uppfattning.Avgörande vikt bör självfallet fästas vid alla de direkta och indirektakostnader samt andra följdverkningar för staten, kommunerna och övriga som kaninbesparas genom ett slopande av den nuvarande reformen. Utredningsuppdraget tillLMV syftade ju till att uppnå besparingar. a. företrädare står bakomKEA-rapporten med dess försiktigt beräknade men ändå höga kostnadssiffror, ärdet synnerligen anmärkningsvärt för att inte säga avslöjande att utskottet inteberör besparingsaspekten. Utskottet berör inte heller den viktiga frågan om attbeteckningarna bör vara lokaliserande på nivå, vilket de enligt detnuvarande systemet inte är. Det argument som utskottet tar fram om register på andraområden är ovanligt svagt. Beteckningsreformen är ju ändå bara i sin början.Även om man mot alla förnuftsskäl fortsätter med denna reform, måste juregistren framåt vara uppbyggda för att klara jordregister- ochstatsregisterbeteckningar på fastigheterna. Enhetligheten i det nuvarandesystemet, som är av stort värde för många avnämare enligt utskottet, försvinnerinte om man går över till ett annat och billigare system. Det har ocksådepartementschefen konstaterat i propositionen. slutar jag min textanalys med att säga att utskottetspåpekande om att sockentraditionen inte i allt kan och bör bygga påregisterbeteckningarna samt att den eljest levande namntraditionen harväsentlig betydelse tyder pä argumentnöd. Att ett bevarande av sockentraditioneninte i allt kan och bör bygga på registerbeteckningarna utgör förvisso ingetskäl för att slopa den traditionsbevarande och dessutom lokaliserandesockenuppgiften i fastighetsbeteckningen. Detsamma gäller om stad. Lärkan 2 i stad med Lärkan 2 i och Eken 4 i Grännastad med Eken 4 i . Detta, herr talman, tycker jag klart visar vilkenavgörande och lokaliserande betydelse en förändring av den nuvarandefastighetsbeteckningsreformen skulle få, om man följde de intentioner som vimotionärer har förespråkat. Jag har också svårt att tro på uppgifterna att en återgångtill socken/stad på registerområdet skulle kräva en ombyggnadskostnad hos CFDav den storlek som har nämnts i bl. a. propositionen. Med beteckningarna redani datahanteringsuppställningen blir det ju, där nytt fastighetsregister redanförs, bara frågan om att förkorta och förenkla 5:3 iNorrtälje kommun till 5:3 i eller, när man ej behöverkonstruera dubbelnamn, att ändra 3:2 tillbaka till RådmansöBerga 3:2. Det förefaller mer sannolikt att det är öppnandet av möjligheten attbibehålla stadsägor, som skulle kräva ombyggnad och kostnader. I det fallet,och om ombyggnadskostnaden anses ha så stor betydelse som framställningen ipropositionen kan ge intryck av, kan kanske lösningen vara att behållastadsägorna. Jag har tvingats till denna textanalys avcivilutskottets betänkande, därför att man inte har velat ta hänsyn till vad vimotionärer har skrivit.Det är inte första gången som jag och mina medmotionärer har tagit upp dettaärende. Jag har också vid andra tillfällen här i kammaren belyst dekonsekvenser som ett fullt genomförande av den nuvarande beteckningsreformenskulle få. Det finns därför ingen anledning att ta upp en vidare debatt här.Men jag har velat visa att det nuvarande ställningstagandet leder tillavsevärda kostnader för kommunerna, för staten och för samhället totalt sett,utöver alla de olägenheter som det innebär i form av att man exempelvis minskarmöjligheterna att bedriva forskning på ett tillfredsställandesätt, när kontakten med de gamla namnen upphävs. Vi håller på att göra ossurarva en fin namntradition. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationentill civilutskottets betänkande. I dettaanförande instämde och (båda m).. 143 (); Såsom redan har sagts är det inte första gångenriksdagen behandlar fastighetsbeteckningsfrågan. nämnde att den harbehandlats tio gånger. Det har varit ett tema, menvariationerna har varit få. riksdag godkände riktlinjer för en reform avfastighetsregistreringen, ett jord- och stadsregister byggt på ADB-teknik.Därmed skulle vi få ett enhetligt system, innebärande även en beteckningsreformpå samma sätt som i fråga om jordregistret. 1974 fattade vi beslut - efterkompromisser beträffande fastighetsbeteckningsreformen - under dåvarandeutskottsordföranden skickliga ledning. Vi trodde då att lugnetvar återställt och att alla intressen hade blivit tillfredsställda. Motioner , och åren visar frågansenvishet. Moderater och delar av har hållit frågan vid liv genomårliga motioner, vilka i sak inte innehåller något nytt som i grunden kan ändrariksdagens fidigare ställningstaganden. har departementscheferna, oavsett omregeringen varit borgerlig eller socialdemokratisk, hävdat att reformen skallgenomföras enligt nu fastlagda beslut. har följtfrågan och dragit samma slutsatser som de olika departementscheferna. Reformenär rationell och innebär en förenklad handläggning. har under alla årmed stor majoritet följt utskottets förslag. Men motionärerna är ihärdiga årefter är. Samma krav och ungefär samma argument framförs. Man skulle kunnatravestera och säga: Intet nytt från högerfronten. Utskottsmajoriteten ansluter sig till den uppfattning sombostadsministern anför i årets budgetproposition, bil. 13, dåren redogörelseåterfinns för bl. a. fastighetsbeteckningsreformens historia och regler samtför lantmäteriverkets utredning i ämnet 1981 med åtföljande remissbehandling. Med det anförda yrkar jag bifall tillcivilutskottet hemställan i betänkande 1982/83:19. 144RUNE (): sade att det har varit fåvariationer när detta ärende har behandlats ikammaren. Ja, det är sant, men det beror på att majoriteten inte har velat dranågon som helst lärdom och inte har velat lyssna på våra synpunkter. Det är ganska märkligt att inte med ettenda ord berörde de synpunkter som jag framförde. Inget enda bemötande kom frånThure Jadestig på ett konstruktivt sätt. Han vill bara att detta ärende skallupprepas och upprepas. Men repetition är ju studiernas moder, och förr eller senarekanske även majoriteten lär sig något. 145 (); Även jag lyssnade mycket noga på ThureJadestigs anförande för att försöka hitta utskottsmajoritetens motiv för attvidhålla sitt förslag. Jag kunde inte i anförande finna någotenda argument för att behålla reformen. Det enda han uppehöll sig vid var juhistoriken om hur detta ärende hade behandlats i kammaren och hurfå variationsmöjligheter i argumenteringen som funnits från motståndarsidan vidvarje tillfälle. Får jag då säga, herr talman, att det inte finns någonanledning för oss att variera argumentationen. Det finns ju sedan lång tidtillbaka ett bra system, som mycket väl går att överföra på data. Det systemethar naturligt tillkommit genom sockenbildningen. De gamla socknarna uppkom jugenom att man självpåtaget sökte sig till en egen gemenskap. Det är alltså enmycket fast grund att stå på, som jag ser det, och det finns ingen anledningatt ändra en så självklar och fast grund i argumenteringen. Det är möjligt att kan få rätt i att dethär förmodligen är den sista möjlighet har att ta annan ställning iden här frågan. Har man kommit för långt i genomförandet, är det naturligtvisförenat med större svårigheter att återgå. Därför finns det skäl för kammarenatt mycket noga överväga de motiv som här har framförts för en återgång. Jag noterar än en gång att jag i den här debatten icke harfått höra något motiv för att man skulle hålla fast vid den här reformen. 146 (); Jag vill helt kortsäga att vi har debatterat den här frågan och dessutomett par år , så nog är den väl diskuterad. Då borde åtminstoneargumenteringen vara ny, innan man aktualiserar frågan igen. Därför finns'detingen anledning att ytterligare förlänga den här debatten. 147RUNE (); Jag tycker att svar klartvisar den uppfattning man har från majoritetens sida. Man vill inte diskuteraden här frågan, man vill tysta den. Man vill inte föra en sakdebatt, därför inte har några argument att komma med. Jag har försökt att på punkt efterpunkt bevisa att man inte har särskilt mycket på fötterna i civilutskottetsbetänkande och att man har haft fel för sig även i propositionen. Detta bemöterinte , som är utskottets talesman, som tillhör majoriteten ochsom har 'direkt anknytning till departementet, med ett enda ord. Detta tyckerjag visar klart vilken argumentnöd man befinner sig i. 148 (): Jagar som bekant ny i kammaren, och detärklart att jag kan läsa in historiken i det här ämnet. Men det kunde ändå förmig vara intressant att få höra något enda argument från varförriksdagen nu skall besluta enligt utskottsmajoritetens förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med181 röster mot 124 för reservationen av m. fl. 2 ledamöteravstod från att rösta. 26 § Föredrogs betänkanden 1982/83:20Lantmäteri- och kartväsendet (prop. 1982/83:100 delvis) 1982/83:21 för fastighetsdata (prop. 1982/83:100 delvis) Vad utskottet hemställt bifölls. 27 §Kammaren åtskildes .