prot · G60953 · 1982-12-31 00:00:00 — För vår del har vi hävdat att det inte kan vara en frågaom neutralitet, utan def är ett politiskt ställningstagande. Därför är def braatt förslaget kommit på bord och också kommer att genomföras med debägge arbetarpartiernas stöd. Att borgerligheten förfäras över förslaget hörliksom fill bilden, och skulle def bullrandet ha uteblivit, hade det säkertvarit något skumt med förslaget. När man hör de borgerliga företrädarna förfasa sig överfackföreningsrörelsens makt och över att den skulle öka sä väsenfiigt genomskattereduktionen, kommer man osökt att tänka på desavoueradedomedagsprofefer. Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. som inteser varifrån den verkliga faran kommer. och verkade italarstolen oerhört besvikna över att den gamla studiecirkeln tydligen harspruckit och över att de inte blivit med i den nya. Jag yrkar bifall till vpk-motionen och defsärskilda yrkande som lagts fram med anledning av motionen och som har följandelydelse: "atf med anledning av motion 1982/83:125yrkande 7 antar följande Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att i 2 §uppbördslagen (1953:272) skall införas ett nytt moment, 5 mom., av nedanangivna lydelse. 5 mom. Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt ellerstadigvarande vistats här i riket under någon del av beskattningsåret, åtnjutersärskild skattereduktion med om den beskattningsbara inkomstenuppgår till men inte överstiger . Överstiger denbeskattningsbara inkomsten men inte , medgesskattereduktion med minskat av skillnaden mellan70 och . Översfiger den beskattningsbara inkomsten men inte 130 000 medges skattereduktion med minskat av skillnaden mellan 130 000 öch . Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering." AnL 110ERIK (): Avsikten med förslagen i proposition 50 somvi behandlar är atf skapa förutsättningar att återföra landet till ensund ekonomi. Detta kommer aft kräva offer av alla grupper av vårt landsmedborgare. majoritet ställer sig helt bakom de syften somfinns i propositionen och kan i allt väsentligt ställa sig bakom också dekonkreta förslag till åtgärder som föreslås. I några fall har dock utskottetfunnit skäl för att vidta vissa ändringar, och representanter för utskottetkommer senare att redogöra för dessa ändringar. Devalveringen skapade förutsättningar försvenska exportnä ringar och med importen konkurrerande företag aft stärka sin ställning. Vissa, företag kan därmed öka sin försäljning eller fortsätta att producera och bibehålla eller öka sysselsäftningen. Andra företag, som redan före devalveringen hade säkra marknader, kan öka sina vinster. ' Men medaljen har också en baksida. De flesta importpriserstiger, prisnivån i landet höjs utan att invånarna kan få kompensation fördetta., För att ända få till stånd återhållsamma avtalsuppgörelser krävs dåkraftfulla insatser från samhällets sida. Dessa måste syfta till att jämntfördela både vinster och förluster bland medborgarna. Jag kommer i mitt anförande mestatt uppehålla mig vid de åtgärder som avser näringslivet, medan andra ledamöteri utskottet kommer atf ta upp annat och besvara de frågor som har ställts avfidigare falare. Under punkten 4 i utskottets betänkande behandlasskattereduktion för aktieutdelning. I propositionen föreslås att denna form avskattefavör avskaffas. För makar fillsammans kan den skattelättnad som erhållsuppgå till . , så det rör sig inte om obetydliga belopp. Dennaskattereduktion har marknadsförts som en sparstimulerande åtgärd. Denbenämningen kan diskuteras, då ju alla gamla aktieägare också får del avförmånerna. Beloppet, , skall också jämföras med def vanligasparavdraget på . för makar gemensamt, som med vanlig marginalskattbara är värt , dvs. kanske bara en femtedel av skattereduktionen förakfieutdelning. Det finns enligt utskoftsmajorifetens uppfattning ingenanledning aft ha dessa skillnader i fråga om sparstimulanser. menar atf man återinför dubbelbeskattningen påaktieutdelningar och med den tillfälliga skaften för utdelningar inför entrippelbeskattning. menade väl att man t. o. m. infördenågon form av fyrfaldig beskattning om man fick den s. k. utdelningsskattenkommande år. Enligt min uppfattning har vi aldrig avskaffatdubbelbeskattning för utdelningen från börsnoterade företag. Det rättaförhållandet är ju att den borgerliga majoriteten har genomfört en viss form avskattelättnad för aktieutdelningar som inte har något samband med det utdelandebolagets vinstsifuafion eller skafteförhållanden. har åtgärden redovisatssom en sparsfimulerande åtgärd, infe som dubbelbeskattningens avskaffande. Dentredje skatten, som menar finns i den härtrippelbeskaffningen, kan man karakterisera som en tillfällig extra vinstbeskattningför aktiebolagen. Från de borgerliga parfiernas sida har man inte heller varitfrämmande för aft införa den. Def är bara föreslogatt bolagsskatten skulle höjas med exempelvis . Jag ser avskaffandet av skattereduktionen påaktieutdelningar som ett led i strävandena atf nå utjämning, så att vi får bärabördorna litet mera solidariskt. Skattefria kapitalinkomster ter sig för mångamänniskor stötande, i varje fall när det rör sig om reella vinster. har vidare atf ta ställning till en förlängningav investeringssfi-mulanserna såväl för inventarier som för byggnadsarbeten.Inga delade meningar har egenfiigen rått på denna punkt, vilket väl måstetolkas så, att alla anser en ökning av investeringarna vara nödvändig. Enligt utskottets mening måste man också anlägga sammasynpunkt på förslaget om atf skapa lagregler som föreskriver att en del av destörre företagsvinsterna måste avsättas till investeringar. Vi vet med säkerhetatt stora löntagargrupper inte får någon kompensafion för devalveringseffek-terna.Då är def skäligt atf de företag som får stora vinster på grund av sammadevalvering använder dessa vinster fill att säkerställa de investeringar som vialla anser vara så nödvändiga för vår framfida utveckling. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. De borgerliga menar atf den föreslagna avsättningen äronödig. Man tror att investeringar kommer aft göras ändå och attdessa särskildainvesferingskonton bara kommer atf skapa byråkratiskt krångel. Men motbakgrund av den rikliga tillgång fill pengar som funnits i många av de storaföretagen och mot bakgrund av hur dessa pengar haranvänts till finansiella transaktioner tycker utskoftsmajoriteten aft det behövs något mera än bara förhoppningarför aft investeringar verkligen skall komma till stånd. Pengarna fårvisserligen stå räntelösa kort fid i , men medges ju fullavdragsräff vid inkomstbeskattningen för hela avsättningen. Utskoffef har också ansett det vara möjligt att tillgodoseanspråk från näringslivet på aft få ta i bruk avsatta medel fem månaderfidigare än vad regeringen ansett vara möjligt. På defta sätt tror utskottetatf vinster som uppstår 1983 skall leda fill investeringar . Därmedborde de farhågor som uttalats i reservafion 10 om fördröjning vara undanröjda. Till slut kan det finnas anledning att något belysabehandlingen i utskottet av de frågor som varit aktuella. Yrkanden harframställts från borgerliga ledamöter om att frågan om skattereduktionen förfackföreningsavgifter borde ha remitterats fill lagrådet för yttrande. Dennaframställning kom först efter det att proposifionen avlämnats,det var dags aft sakbehandla väckta motioner. Den kom allså väldigtsent. Utskoftsmajorifeten har inte bedömt detta vara sånödvändigt att man borde äventyra reglernas införande på grund av attbehandlingen inte hunnits med före nyåret. Ufskottsmajorifeten ansåg denna delav proposifionen vara mycket viktig när det gäller att möjliggöraavtalsförhandlingar på arbetsmarknaden på en rimlig nivå. Till defta kan ocksåsägas atf skatteavdrag för vissa utgifter eller föreningsavgifter inte är någontotal nyhet i svensk skattelagstiftning. Men jag vill än en gång framhålla så långt som möjligt, även från majoritetens synvinkel, måste tillse attlagförslag blir belysta ur alla synpunkter. Den aktuella avdragsrätfen harockså blivit föremål för relativt ingående studier, både nu och fidigare. Härkan man väl säga att de borgerliga infe skall ta alltför stora ord i sin munnär def gäller den fidigare behandlingen av alla ärenden som tagits upp iriksdagen. Det finns förslag som infe har lagrådsbehandlafs fidigare. Och deffinns många förslag som har lagrådsbehandlafs och som avstyrkts av lagrådet mensom ändå genomförts. Man kan också påpeka atf ufskottsmajorifeten för etf årsedan tog etf inifiativ och föreslog något som infe beretts av någon annaninstans, utan det var en framställning från LRF. Men ändå ansåg utskottet attförslaget kunde genomföras. Def är inte bara den här regeringen som har underlåtit attpröva alla instanser utan också andra regeringar har gjort det. Däremot har skatteutskottet inte ansett det lämpligt aft iefterhand fråga om huruvida införandet av de skatter somi dag är aktuella står i överensstämmelse med regeringsformens bestämmelser.Det förutsätter vi verkligen att regeringen har tagit reda på i förväg. Qch detförutsatte vi också förut, när vi fick mer eller mindre konsfiga förslag frånden Sedan vill jag något bemöta de anföranden som berörtnäringspolifiska frågor. Skattefondssparandet kommer att tas upp av en annantalare, men låt mig säga aft de 2 miljarder som gått fill näringslivet som KnutWachtmeister talade om i varje fall fill stor del har bekostats av skattemedel.Reduktionen på betyder rätt mycket. Men def är inte nog med detta, utandessutom har enskilda människor skattefrihet för avkastningen. Alla de pengarsom har gått till näringslivet har alltså inte bestått av enskilt sparande utanav bidrag från skattebetalare. menar atf def är riskbärande kapital somhar kommit till näringslivet. Ja, men vilket näringsliv? Jag vågar påstå att enmycket stor del av de 2 miljarder som talar om har gått tillfinansieringsföretag och fastighetsbolag, och detta här kanske varit orsakenfill atf det för dessa bolag har blivit en mycket stor stegring av säljprisernapå akfierna. En mycket liten del av detta skattefondssparande har alltså gåttfill de produktiva näringarna. När def gäller företagens kapitalskatt vågar jag ocksåpåstå och upprepa vad jag sade i går, att det viktigaste kanske är att se tillatt alla betalar förmögenhetsskatt i stället för aft höja skattesatserna.Företagens förmögenhetsskatt är reducerad så pass kraffigt atf debetalar för av värdet. Det är således en väsenfiig skillnad mellanvad sparare får betala och vad de som placerat sina pengar i företag fårbetala. Jag skulle alltså vilja påstå atf företagarna är en privilegieradgrupp när det gäller kapitalskatterna. Till skulle jag vilja säga: Jag medger atfbeslutsunderlaget kunde ha varit bättre, om regeringen hade haft fid aftinhämta synpunkter från lagrådet och många andra instanser. Och jag medger atfdet hade varit bättre om man i fråga om fackföreningsavgift också hafttillfälle atf noggrant undersöka def skafteutskottet har begärt. Men klandretfaller även här också på den gamla regeringen, som hade kunnat komma medförslag tidigare. Och framför allt skulle jag vilja anklaga den gamlaregeringen för atf ha nonchalerat en annan fråga alldeles enormt. I tre årlovade man oss en generalklausul mot skatteflykt i olika sammanhang här ikammaren. Men det fog alltså innan vi fick etf sådant förslag, och detanser jag vara en stor nonchalans. nämnde de magiska och troddenästan att den gamla regeringens ekonomiska politik skulle ha uppnått detmålet. Men jag tror inte att den hade gjort det. Jag medger att devalveringenförmodligen kommer att ge större inflafion, i varje fall första året, än vifått annars. Men kommer vi säkerligen att hamna i en bättre situation. Beträffande hur de höjda mafsubventionerna skall se ut idetalj beklagar jag att jag infe kan ge något svar. Def är liksom inte mittbord. Jag tror att det hade varit bättre atf fråga om detta i går. Till slut skall jag be att få yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet. Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. Vissa ekonomisk politiska åtgärder m. m. AnL 111KNUT () replik: 1 denna sena fimme skall jag bara bemöta ErikWärnberg i de frågor där han direkt apostroferade mig. har def i särklass hårdaste systemet föraktievinstbeskaftning i västvärlden. Exempelvis har en ren, enkelbeskattning. Aktieägaren behöver inte betala någon skaft på sin utdelning.Storbritannien har också en ren, enkel beskattning. Företagen betalar maximalf52 % av vinsfen, och aktieägaren slipper skaft, om han befinner sig i normalainkomstlägen. Vi har haft en dubbelbeskattning som något lindrades genom denavdragsreform som genomfördes för etf par år sedan, men slopar man denlindringen, och därmed får vi en dubbelbeskattning fullt ut. Om man, som jagsade i mitt första anförande, genomför den nya 20-procentiga skaften för 1983års vinster, får man en trippelbeskattning. Däremot sade jag inte att mannödvändigtvis skulle få en fyrfaldig beskattning, men faran finns, om man inteobserverar atf så kan bli fallet för investmentbolagen. sade att def värdesäkra lönsparandef kostademycket i skaftemedel. Fristående experter har emellertid räknat ut att denskatfesub-ventionen inte är mer än hälften så stor som den kostnad man får omman genomför förslaget om fackföreningsfonder. sade också atfmedlen kommit fel marknader inom näringslivet fill godo och exempelvis gynnatfastighetsbolagen. Som jag också sade i mitt inledningsanförande är det iallmänhet brist på. lönsamma investeringar som har gjort att de tillverkandebolagens aktiekurser åtminstone fidigare inte har stigit så mycket. Men harde fått en extra skjuts, och def hoppas jag aft det värdesäkra lönsparandet harbidragit till. Slutligen sade att företagarna är enprivilegierad grupp när det gäller kapitalskatterna. Gå ut och fråga en hårtpressad egenförefagare, som skall försöka få sitt företag aft gå över i nästagenerafion utan att det går omkull, om han anser sig vara privilegierad! Jagtror infe att han håller med på den här punkten. AnL 112STIG JOSEFSON (c) replik: När det gäller förslaget omfackföreningsavgifferna framgår def ganska klart av vad som har framkommit iutskottsbehandlingen att det hade varit värdefullt om frågan blivit föremål förlagrådsremiss. Frågan har behandlats av vid åtskilliga tillfällen,och har ansett det vara nödvändigt med en fullständig redogörelse.När nu infe utredningen har lämnat någon sådan tycker jag def är beklagligt atfman inte bett lagrådet granska förslaget. Det här är nämligen en fråga avovanligt invecklad karaktär, något som vi fått helt klart för oss underbehandlingen i skatteutskottet. Talarordningen är litet egendomlig. Fyrasocialdemokrater skall vara svarande, och man vet knappast när man skall ställafrågor. Jag vill dock ställa en fråga just i anslutning tillfackföreningsavgiffen. Det har talats så mycket om att man skallslå vakt om dem som har det sämst ställt i samhället. Kan man mot denbakgrunden anse att denna avdragsräff är urfördelningspolitisk synpunkt rikfig? För min del anser jag den vara klarfnegativ för låginkomsttagarna. Låt mig ställa ytterligaretvå korta frågor: Varför fullföljde interegeringen förslaget om att höja basenheten? Stårsocialdemokraterna fast vid målsättningen när def gäller skaftereformen,nämligen att man skall ha kommit fram fill atf av inkomsttagarnaskall betala i marginalskatt? Ävenom infe anser sig vilja svara på de här frågorna, ville jag ändåställa dem. Med den talarordning som gäller är det svårt atf veta vem avsocialdemokraterna som har tänkt att svara på frågor av denna art. Vissaekononiisk-politiska åtgärder m. m. AnL113 () replik: Skatfeutskotfets ordförande sade atf frågan om höjda matsubvenfionerinte var hans bord. Det kan ligga någonfing i def, men jag tog upp detta, ErikWärnberg, därför att man från socialdemokratisk sida, i stället för att göraden nödvändiga justeringen av inkomstskatteskalan, föreslog höjdamatsubvenfioner. Def var alltså etf substitut fill den höjning av basenhetensom vi begärde och som socialdemokraterna - det torde minnas frånförhandlingarna - faktiskt i ett tidigt skede av förhandlingarna ansåg rimUg. Menå la bonne heure - är def inte bord kunde def ha varit klädsamtom finansministern varit närvarande och svarat på frågorna. Vi såg honompassera genom kammaren för sedan. Sedantror jag att vi är i grunden ense om att den föreslagna skattereduktionen förfackföreningsavgifter innehåller ett antal praktiska problem. Def säger ocksåskatteutskottets socialdemokratiska majoritet. Det är av def skälet vi menaratt vi skulle ha inhämtat lagrådefs mening. Därför är det infe sagt att vi pånågot sätt har förbundit oss att följa lagrådefs rekommendation. Det är definfe fråga om utan om aft den kvalificerade juridiska expertis som finns ilagrådet skulle ha fått komma fill uttryck. Då säger att, maninfe kan höra lagrådet - eftersom def skulle äventyra införandet avskattereduktionen. Det är alltså bråttom. sade också explicit attregeringen inte har haft tid att bereda alla problem som är förenade med dettaförslag. Men varför är def så bråttom? Om man vill fattabeslut här i är det inget som förhindrar att man inför endylik förmån refroakfivt, att gälla för . Dess värre tror jag,som jag sade i mitt anförande, atf skatteredukfionen för fackföreningsavgifterär ett besfäll-ningsuppdrag från fackföreningsrörelsen, och det har maneffektuerat mycket snabbt och utan sedvanlig beredning. AnL 114 ()replik: Det ligger så till, , aft vi har en dubbelbeskattningi landet fullt ut för börsnoterade företag, men praktiskt taget infe för andra.Om man räknar på def sättet har vi, det medger jag, en 11 prolokoU1982/83:52-53 Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. av de hårdaste beskattningar som finns i västvärlden. Menbörjar man om från början och räknar med lagernedskrivningar, alla olika fonderoch avsättningsmöjligheter som aktiebolagen har, vågar jag påstå aft vi har enav - ja, kanske världens - lindrigaste företagsbeskattningar. Men devinster som delas ut beskattas mycket hårdare i än i de flesta andraländer. Defta är en medveten politik, som vi har fört i många år:Så länge man plöjer ned vinsterna i företagen skall vi ha prakfiskt taget ingenbeskattning eller en mycket låg beskattning. Den dag vinsterna delas ut blirbeskattningen betydligt hårdare. Vidare vidhåller jag aft def är en förmån att betala 30 %i förmögenhetsskatt jämfört med dem som betalar . De som sparar påbank, som har pengar i börsnoterade akfier och obligafioner betalar full skaft,medan de som har pengar insatta exempelvis i ett skogsskifte betalarförmögenhetsskatt på av värdet. Def är enligt mitt sätt atf se ändå förmån för vissa grupper. Sedan kan man diskutera vad fondsparandet kostar jämförtmed det som kallade fackföreningsfonder. Vi kan kalla demnågot helt annat, men vokabulären spelar inte någon större roll. Vi skall haklarf för oss aft genom de nu föreslagna fonderna får den enskilda människan favör, medan def andra fondsystemet ändå gäller avsättning till ATP-fonderoch liknande. När vi beräknar kostnaden för dessa senare fonder skall vi räknain vad de som vi sätter av till ATP-fonderna faktiskt kostar. Menom man ger skafteförmåner fill den enskilda människan får man se det på etfannat sätt. Vad är def som kan göra att människor vill spara på kort sikt? Vibör tänka på aft ATP-sparandet siktar mycket långt in i framfiden. Jag medger, , att frågan om avdragsräff förfackföreningsavgiffer är invecklad. Det har vi också skrivit om iutskoffsbetänkandet, men jag tror aft def skall gå aft lösa problemen. Jag skall säga rent ut aft jagmenar att devalveringen egentligen inte var någon anledning aft över huvudtaget ändra basenheten. Qm man skulle ändra skafteskalan så var det av andraskäl - att grupperna drabbades hårt. Men skulle ingen ha någon som helstkompensation för devalveringen, så skulle ingen ha def skattevägen heller. Jag vågar påstå aft vi står fast vid målsättningen atf av de heltidsarbetande skall ha högst i marginalskatt när reformen ärgenomförd. Qm fråga gällde den avsättning till livsmedelsom föreslås i proposifionen kan jag svara pä den och säga att det föreslogsför att sätta ned priserna på baslivsmedlen med motsvarande belopp, i enlighetmed det subventionssystem vi tidigare haft. Den frågan kan jag svara på. Jagtrodde frågan gällde vad som skulle bli resultatet av"studiecirkeln", och det var liksom infe mitt bord. AnL 115 () replik; Man bör naturligtvis infe ha någonbeskattning av def kapital som arbetar i företagen. Om jag inte missminner mighar själv erkänt att det är någonfing att fa fasta på. Jag erinrar mig också att har medgivitatt det riskbärande kapitalet bör beskattas lindrigare än det som infe bärnågra risker. ökar man beskattningen av det riskbärande kapitalet, och detär förvisso infe till gagn för svenskt näringsliv. Slufiigen sade atf det värdesäkralönesparandet innebär en skatteförmån för den enskilde. Jag förstår atf defsticker i ögonen på - en minskning av skatteintäkterna församhället när det gäller fackföreningsfonder är fill förmån för något som ärkollektivt, och det är där skillnaden ligger. När dessutom statensskattebortfall är dubbelt sä stort vid samma sparande i kollektiva fonder som ienskilt lönesparande förstår man atf def värdesäkra lönesparandet inte ärsärskilt populärt på den socialdemokratiska sidan. Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. AnL 116 () replik: När skattereformen gjordes var utgångspunktenför den uppräkning av basenheten som fastställdes beräknad löneutvecklingoch beräknad inflationsutveckling. Jag hade den uppfattningen att när inbjudangjordes fill och var utgångspunkten att sammamålsättning skulle ligga till grund för den eventuella översyn som skulle görasmed anledning av devalveringen. Jag beklagar att man infe följde den striktalinjen, som hade bibehållit skafteuppgörelsen intakt. är det svårt attavgöra vilken effekt devalveringen får - det kan vi inte säga förrän om någotår. Jag inkasserar ändå medtillfredsställelse uttalande att reformen skall fullföljas ochatt den målsättning som är uppsatt skall uppnås inom angiven tid. Då kanske viinte skall tvista alltför mycket om det som infe skett men som vi ansåg bordeha skett under detta år. AnL 117ERIK () replik: Det är dock så, , att manhöjer förmögenhetsskaften lika mycket för alla. Den relativa förmån somföretagarna tidigare haft får de behålla även i fortsättningen. Det blir alltsåingen skillnad i def avseendet med den totala höjningen av förmögenhetsskatten.Aft den skulle drabba företagare hårdare än andra bestrider jag alltså. Att man får betala en höjd förmögenhetsskatt får man sesom ett offer från den gruppen av människor. När vi kräver att löntagarna skallminska sina löner med kanske är def rimligt att även de som har storaförmögenheter också bidrar med en del. Jag tvivlar starkt på aft def blir dubbelt så dyrt församhället atf genomföra något slags löntagarfonder som atf haskattefondssparandet. Räknar man in alla förmåner som den enskilda människanhär har utan atf man på def sättet Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m. får någonATP-fond av något slag uppbyggd tvivlar jag på atf man kommer fram till det. 1så fall skulle hela uppbyggnaden av ATP-fonden ha kostat samhället enormabelopp. Pengarna beskattas dessutom när de betalas ut i pension. Jag tror infe att och jag kan reda utdefta här i kammaren - därtill är problemet alldeles för invecklat. Jagvill emellertid påstå atf def för den enskilda människan ter sig orättvist attjust denna sparform ger så stora förmåner, större än någon än någon annan formav sparande. Jag menar aft förmånerna för sparandet skall vara neutralt. AnL 118 BOLUNDGREN (m): Socialdemokratisk politik innebär högaskatter. Det är inget märkligt med detta, def blir helt enkelt en följd av denpolifik som socialdemokraterna mot bakgrund av sin ideologi vill föra.Kollektiva lösningar leder fill höga skatter. Därför ökade skattetrycket också snabbt under den tidigaresocialdemokratiska regeringsperioden.