prot · G60946 · 1982-12-31 00:00:00 — vice falrnannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 18 § Statens stöd till växtförädling m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande1982/83:8 om statens stöd fill växtförädling m.m. AnL 144 (): Def finns fler orättvisor i samhället än densom vi just har behandlat. I jordbruksutskottefs betänkande nr 8 behandlas ett parmotioner som har väckts under den allmänna motionstiden. En av dessa, denmoderata mofionen nr 802, behandlar förhållanden inom växfförädlingsnäringen.Samhället ställer pengar fill förfogande för svensk växtförädling, men det ärinfe allfid som de pengarna kommer fill användning på def för forskning ochutveckling bästa sättet eller på ett sätt som skattebetalarna uppfatfar som deträtta. Den nuvarande situationen är den att de två företag somarbetar inom växtförädlingsområdef på lantbruks- och frädgårdssekforn har tillsitt förfogande ett stödbelopp på ca 32 milj. kr. Av denna summa gick huvudparten, 28,7 milj. kr., fiUSvalöf AB, som ägs av staten och lantbrukets föreningsrörelse, medan det andraföretaget, , fick nöja sig med 1,8 milj. kr. är dessa siffror 31resp. 2 milj. kr. Smärre belopp går dessutom fill lantbruksuniversitetoch . Det måste stå helt klarf att denna fördelning av allmännabidrag fill svensk växtförädling medför en snedvriden konkurrens, som på siktkan skada förutsättningarna för verksamheten vid Weibullsholmsväxfförädlingsansf alt och därmed svensk växtförädling i dess helhet. Det är ingen hemlighet att har haft finansiellasvårigheter. Därför skedde ett sammanförande av ochAllmänna fill ett nytt företag, . Innevarandeperiod utgör företagets tredje verksamhetsår. Vid sammanläggningen träddestaten in som hälffenägare, medan den andra hälften ägs av jordbrukets föreningsrörelseSLR. Def nya bolaget garanterades visst stöd för verksamheten , alltså den som löper . I den moderata motionen understryker vi att gällande avtalinte skall brytas. Men vi anser att förhandlingar inför nästa femårsperiodmåste föras i god fid. Jag konstaterar aft utskoffef har gått på samma linjegenom att förutsätta att förhandlingarna med staten och föreningsrörelsenbeträffande storleken av de totala bidragen till växtförädlingsverksamheten ochde garanterade bidragen fill kommer fill stånd. Utskottet understrykeri detta sammnanhang aft de synpunkter om konkurrensneutralitet istödverksamheten som anförs i motionerna och i vissa remissyttranden också börbeaktas vid dessa förhandlingar. Jag anser alltså atf def är viktigt medkonkurrensneutralitet - detta så mycket mer som def i överenskommelsen om defnya . poängterades atf företaget skall drivas på kommersiellagrunder. Def innebär att def Statens stöd till växtförädling m. m. Statensstöd till växtförädling m. m. tungaoch breda basmaterialet brödsäd och fodersäd skall bära sina egna förädlingskosfnader.Så har emellerfid infe skett, I en översikt av bidrag från framgår bl. a, aft förädling av brödsäd tilldelats bidrag på ca2,5 milj, kr, och fodersädförädlingen hela 4,5 milj, kr,, alltså totalt 7 milj,kr, på en sektor som egentUgen förutsattes kunna klara sina egnaförädlingskostnader. Motsvarande bidrag fill konkurrenten är - hör ochhäpna - . Dessa pengar skall användas tiU projekt inområgvefeförädlingen, får för samma växfslag hela ,, så tala omen rättvis och neutral fördelning! Omman ser på hela spannmålssorfimentet, som är grunden för det svenska lantbruketoch också utgör en inte obetydlig exportpotential, så förvånas man över aft detföretag, alltså , som bara får "frimärkspengar" fill sinförädUng i jämförelse med konkurrenten i , ändå i genomsnitt håller 60 %av den totala kvantiteten sfadsplomberaf utsäde. Ja, i fråga om vissa sorter ärdef faktiskt , Det gäller t, ex, vårvete. Medhänsyn fill konkurrenssituationen, som huvudsakligen gynnar , kan defpå förmodas att den Weibullska dominansen försvinner, och detta kanäventyra växtförädlingsanstalfen struktur, Def måste befraktas somolyckligt för hela jordbrukefs intresse om så skulle ske. Risk finns också atfWeibulls inriktning i stället blir en satsning på ufiändska marknader. Därmedkan väsentliga verksamhetsfält här i landet krympas, vilket kan gå ut översysselsättningen. Om då bakgrunden fill en sådan olycklig utveckling ärfelriktade stödpengar till en konkurrent, så måste man se allvarUgare på dettaän vad vissa röster vill göra gällande. Närman antog lagen om växfförädlareräft 1970, så förutsattes aft licensavgifternaskulle göra växtförädUngen självfinansierande, skall Uksom en rad andraländer i def hänseendet följa anda -atf licensavgifter skaUfinansiera den prakfiska förädlingen. Det har visat sig att avstårfrån den i andra länder normala högre licensavgiften för s, k, basufsädengentemot sin samarbetspartner och ägare - SLR, Om etf växtförädlingsförefag delvis avstår från de för ettföretagsekonomiskt arbetande växtförädUngsförefag normala intäkterna frånjordbruket och i stället finansierar sin verksamhet via statligt stöd, så ärdetta en mycket allvarlig invändning mot hela stödverksamheten. som har en omfattande förädling av trädgårdsväxter. Ikonkurrenssyfte måste på grund av den smala inhemska sektorn på dettaområde fa en årlig förlust på ca 400 milj, kr. Man gör detta i konkurrenssyfte.Samtidigt arbetar på med liknande sortiment, men fårverksamheten täckt fill sista kronan av statliga medel, Hur rimmar det medrättvisan? Imånga sammanhang framhålls att förädlingspengarna i stor utsträckning går tillden s, k. Norrlandsförädlingen, Jag är av den uppfattningen, herr falman, attdet är dags att slufa att befrakta som ett u-land i lantbrukssammanhang.Sanningen är i stället aft den kraffigt stödda förädlingen tUl framför alltfidiga sorter, som passar klimat, också går atf sälja i stora delarav - ja, långt ner i - just på grundav sin tidighet. Norrlandsförädlingen ger enligt många bedömares uppfattningfakfiskt etf överskott på närmare 4 milj, kr, sedan växtföräd-Ungskostnadernatäckts av anslag från resp, växtförädlings- och licensavgifter. Påsenare år har genom ett nordiskt samarbete, där visat vägen med flerasorter, t, ex. Polhavre och Yrjakorn från och Puhfihavre och Etukorn frånFinland, utnyttjats de resurser som finns i dessa länder när def gäller sorterför ett krävande klimat, som i t, ex, vissa delar av , SvalöfAB;s och kostnader för växtförädling uppgår f, n, fill totalt ca70 milj, kr. Av dessa medel disponeras hälften, eller ca 33 milj, kr,, till s.k, olönsam uppdragsförädling. Detta innebär atf en mycket stor del av de totalaresurserna - om def förutsätts att medlen förbrukas inom olönsam förädling -går till marginella ändamål. Kvartill förädling av de helt dominerande grödorna återstår 37 milj, kr,, ellerdrygt hälften av resurserna. Detta kan inte gagna den svenska växtförädlingenoch def svenska folkhushållef , I stället för aft stärka den svenskaväxtförädlingens konkurrenskraft försvagar man denna genom en oproportionerligtstor resursspridning inom marginella områden. Kortsiktigt ökar därmed riskenför inbrytningar på de dominerade och för ufiändska växtförädlingsföretagintressanta områdena, Långsikfigf innebär resursspridningen att svenskväxtförädling förlorar i konkurrenskraft genom aft otillräckliga resurser ställsfill forskningens förfogande. Risken är som fidigare nämnts även uppenbar atfWeibull AB, som är dominerande inom de betydelsefulla grödorna, slås ut medomfattande resursförstöring som följd, moderata mofionens hemsfällan punkt 2 pekar vi på aft större delen av destafiiga anslagen fill växt- och grundforskning borde gå tiU lantbruksuniversitetet.Det är faktiskt ansvar och skyldighet att leda den verksamhetenför atf sedan på lika grunder delge resultaten fill de praktiskt verksammaförädlingsföretagen. Dessa kunde då ha forfiöpande kontakter med sina forskandekolleger på , Informafionen skulle pulsera i båda riktningarna,och de resultat som efter hand uppnåddes vid skulle möjliggöraför förädlingsföretagen atf använda dem för kommersiell exploatering. Såfungerar def på andra håll i världen, t, ex, i , som ju som bekant ärmycket framgångsrikt på växtförädlingsområdef. Vadsvarar då på denna hemställan om mera medel fillcentraliserad grundforskning? I sitt remissvar säger man atf def är ettfillfalande förslag för , men man menar aft sådanforskning redan sker i växtförädlingsföretagen. Man visar alltså inget störreintresse för möjligheterna att öka sin verksamhet. Jag utgår från atfremisskrivaren valt en olycklig formulering. Annars är defta betänkligt. Ettannat remissorgan, statens växtsortsnämnd, talar mera klarspråk. Man säger bl,a, atf grundforskningen bör bedrivas på ett sådant sätt aft resultaten blirtillgängliga för alla svenska växtförädlare, och att forskningen så långt sommöjligt är fristående från företagen, men bedrivs i nära samarbete med Statensstöd tiU växtförädling m. m. Statens stöd till växtförädling m. m. dessa.Sedan heter det: "är en ökning av insatserna för grundforskningvid angelägen," Här instämmer man alltså helt imofionen. Statens utsädeskontroll understryker också vikten av attprojekt noga planeras och kommer fill stånd, samt att resultaten härav görsallmänt tillgängliga. Med dagens situation torde detta viktiga påpekandenärmast betecknas som verklighetsfrämmande. Vilket växtförädlingsföretag somarbetar med helt nya linjer inom ett förädUngsobjekt ringer tillkonkurrenten och berättar vad man kommit fram fill? Nej, så är det faktisktinfe. Annorlunda skulle det förhålla sig om grundforskningen var knuten filluniversitetet. Statens utsädeskontroll påpekar också aft en översyn av-principerna för anslagsfördelningen infe bara är mofiverad utan den är, somman säger, också nödvändig. Avslutningsvis vill jag beröra svensk växtförädlings storabetydelse även på främmande marknader. och har varitframgångsrika på den internationella marknaden. Inte minst inbrytningi med sitt oljeväxtpakef - det skedde - är värd all uppskattning.Def kan leda fill infe obetydliga exportinkomster som hela det svenskafolkhushållet kan få nytta av. Exportintäkterna från internationeUa marknaderhar under senare-år starkt bidragit tUl att täcka utvecklingskostnaderna förden svenska marknaden, växtförädlingsufredning uttryckte en viss oro föratf den svenska växtförädlingen skulle ha bristande konkurrensförmåga videventuella inbrytningsförsök på den svenska marknaden från internationellaväxtförädlingsföretags sida. Denna oro har dess bättre ännu infe besannats.Däremot kan man hysa en viss oro med anledning av aft ett av våraförädlingsförefag anmält en utländsk masskornsort till växtsorfsnämnden förprövning, Masskornsorten som är aktuell ger en hög avkastning, men den haren mycket låg profeinhalt. I betalas infe korn efter proteinhalt.Skulle den aktuella sorten få stor spridning, innebär detta att vi ökar vårtspannmålsöverskott som behovet aft importera protein också ökar.Anmärkningsvärt i sammanhanget är atf agenten för denna nya, urnafionalekonomisk synpunkt icke önskvärda, utländska kornsort är just detföretag som åtnjuter huvudparten av dét stafiiga växtförädlingsstödef. har behandlat motion 1981/82:802 mycketvälvilligt, i likhet med en del av remissorganen, som instämt i de krav som därrestes. Det är min förhoppning att utskottets betänkande i alla avseendenrespekteras, till gagn för svensk växtförädling och svenskt jordbruk. Jag yrkarbifall till jordbmksufskottefs hemställan. AnL 145EINAR (): Det är alldeles riktigt, som , att def är ett enhälligt utskottsbetänkande. Def eniga utskottet har härhemställt aft de motioner som har pläderat för skall lämnas utanytterligare åtgärd. Jag tycker att det bör filläggas. Det varetf par påståenden i anförande som infe kan lämnas Därför skall jag, herr talman, bara kort redovisa etf par fakta iärendet. Växtförädlingsnämndenhar, genom beslut, fått samhällets uppdrag att fördela det statligastödet till den svenska växtförädlingen. Det avtalet löper, och def är klartatt def skall ses över innan avtalstiden går ut -def har vi konstaterat iutskottet. Defär infe rikfigt intellektuellt hederligt att fortsätta att föra resonemangetaft får 28,5 miljoner och 1,5 miljoner eller knappt def. Def äri och för sig en rikfig beskrivning, men det vore en hederligare beskrivning omman sade att avtalet innehåller etf villkor om atf icke lönsam växtförädlingskall bedrivas av och atf för denna tilldelas pengar avväxtförädlingsnämnden. Detär växtförädlingsnämndens uppgift atf bedöma de redovisningar och kriterier somolika växtförädlingsföretag kan lägga fram för sina anslagsäskanden. Riksdagenkan inte gå in och röra i gäUande avtal. Denförädling som bedrivs när def gäller Norrlandssorfer, potatis och mycket annatär faktiskt infe lönsam. Def vore värdefullare för svensk växtförädling ochdess framtid om vi på denna punkt kunde resonera i ärliga termer. Även om detskulle vara en länge närd önskan från sida aft skall upphöramed denna växtförädling, löser inte det problem. Jagblev mycket nyfiken när här dristade sig fill atf fala om aft detinte är någon hemlighet atf har finansiella svårigheter. För mig, somhar varit ordförande i under en lång följd av år, är def faktiskt enhemlighet. Det har infe varit några sådana problem, men för en betydande del avden växtförädling som bedrivs för hela landet har def funnits anledning att gestatligt stöd. Den växtförädlingen har varit olönsam. Qm samhället önskar atfdenna växtförädling skall fortsätta, får samhället tUlskjufa pengar. Def varman enig om i , och def är gällande växtförädlingspolifik. Därför ärdet mycket besvärande atf både och dess talesmän här alltid försökerinsinuera atf det skulle vara en orättvis fördelning av pengar. Man vill hakonkurrens, säger man. Här är det konkurrens mellan dessa två företag. Meddetta vill jag ha sagt aft jag har full förståelse för atf växtförädling intealltid är särskilt lönsam. Men jag tycker att det är olyckligt om troratf man löser sina problem genom att göra svårigheter för den ickelönsamma växtförädling som bedriver. Det är fel väg. Man kan aldriglyfta sig själv genom att sänka någon annan. Därför kan jag infe låta sådanapåståenden stå oemotsagda, Defär bra atf man går ut i världen och tecknar kontrakt, Def hade varit merafullständigt om hade talat om att ett betydande samarbete sannoliktkommer att ske mellan och för att klara de utländska åtagandensom han här redovisar, Def vore bra om man rätt snart kom fram till en sådandebaffatmosfär aft man i första hand såg fill aft svensk växtförädling fungerari stället för att försöka misstänkliggöra varandra. Skulle beslutvara bristfälligt på något sätt och växtförädlings- Statensstöd till växtförädling m. m. Statens stöd till växtförädling m. m. nämndenhandlar på ett sådant sätt som har beskyllt den för -jag skullealdrig våga komma med sådana beskyllningar mot en statlig institution som fåttett uppdrag - så får beslutet ses över. Det kommer vi att göra - det harutskottet sagt, och det har varit meningen hela fiden, enligt avtalet. Detbehövdes alltså inte någon motion och infe heller några åtgärder med anledningav mofionen, AnL 146 (): Def var som förde in ordenintelligens och hederlighet i debatten. Jag vet infe om menar atthan representerar intelligentian i dessa frågor. Jag är ingen talesman för varesig den ena eller den andra. Jag baserar de uppgifter jag har lämnat på en över30-årig erfarenhet som prakfisk lantbrukare och en 15-årig erfarenhet somlanfbmksredakför, Defta är inga nyheter, och det är ingen anklagelse motnågon statlig institution. Men om det finns två företag som bedriver en vissprodukfion, och det ena företaget åtnjuter statliga medel på upp fill 30 milj,kr, och det andra får 1,5-2 milj, kr,, behöver man infe ha varit ordförande idet företag som fillgodoses för aft förstå att def är någonting som är snett. Vi är i def läget, herr talman, att vi måste tänka påvåra resurser så att de kommer fill användning på rätt sätt. Jag försökte imitt anförande framhålla att vi bör lägga de stora pengarna på sådant som vikan sälja och sådant som lantbruket behöver och inte lägga hälften påmarginella grödor, som kan vara hur befogat som helst när vi har pengar. Menskall vi låna pengarna utomlands anser åtminstone jag som skattebetalare ochsom representant i denna kammare aft man har rätt att påtala sådana härolägenheter, AnL 147 (): Det är riktigt, som säger, atf jaginförde hederlighet i denna debatt. Eftersom inte tycks vilja förstå detta, kan jagän en gång tillägga att skillnaden mellan de anslag som tilldelas - infe avriksdagen utan av växtförädlingsnämnden - de två stora växtförädlingsföretagenär exakt samma belopp som det kostar att bedriva växtförädling för bl, a,, hela pofafisförädlingen och Utet till. Är def så att riksdagenbeslutar att inte längre fa ansvar för hela landet eller atf man skall slutaförädla potafis i så behövs inte detta anslag, def är alldeles rikfigt.Men det är ju ingen hjälp för den rivaliserande ton som här för åWeibulls vägnar. AnL 148SVEN MUNKE (m): Jag underströk fidigare aft jag inte ärtalesman för något företag, utan jag framför synpunkter som jag har skaffat migav eget intresse. När nu fortsätter aft utpeka somett slags u-landsföreteelse, måste jag reagera. Det är fakfiskt på det sättetaft fack vare denförädling som sker just för att fillgodose en hel del av älvdalarna i Norrlandmed bra utsäde har man fått fram ett utsäde som säljs i och ändaner i , för användning på ur klimatisk synpunkt utsatta områden. Detfinns uträknat att den förädlingen faktiskt går ihop. tagit ut de licensavgifter på basufsäde somman inte bryr sig om att fa ut men som enligt skall varagrunden för växtförädlingen, hade företaget kanske infe behövt några stafiigapengar. Låt mig fa upp ett annat avsnitt, nämligen trädgårds- ochblomsferföräd-Ung, På def området satsar på verksamhet som går med 4milj, kr, i ren förlust. Man gör det av konkurrensskäl. Man gör def därför atfman har ett namn att leva upp till, Samfidigt bedriver , som hör tillSvalöf, samma verksamhet och får kostnaden täckt till sista kronan. Det kan inte fortsätta pä det sättet. Det måste bli enkonkurrensneutra-Utet, och det är den jag har talat för här, infe för någontingannat. Statens stöd tiU växtförädling m. m. AnL 149 (): Jag efteriyser fortfarande för hans utkastade påstående aft skulle ha haftfinansiella svårigheter. Den uppmärksamma kammaren har säkert lagt märke fill attjag aldrig har nämnt ordet u-land i den här debatten. Jag har talat om atfSveriges riksdag, med ansvar för hela landet, måste ta ansvar också förexempelvis växtförädling i hela landet, och def innebär viss olönsamverksamhet, sköter sig så illa som SvenMunke antyder återstår också atf dokumentera. Om så skulle ske, vore detverkligen etf observandum som nämnden får rätta sig efter. Det skall den göra,och det står redan i det avtal som finns, AnL 150 (): Jag har inte dömt ut pånågot sätt. Det är klart atf etf sådant påstående kanske blir gångbart iSkånska , men så har jag faktiskt infe uttryckt mig. Det finns etf femårigt avtal, och i motionen har jagunderstrukit att detta avtal skall gälla fiden ut men atf man innandef löper ut upptar förhandlingar och då beaktar vad som har framförts imofionen. Utskottet har också gått på den linjen, och jag kan infe förståvarför står här och pratar om helt andra saker. Jag har intebeskyllt någon för ohederlighet. Vad gäller de finansiella svårigheter som hadeför fre år sedan vet väl som ordförande hur pass allvarliga devar, Qm inte staten gått in, hade kanske inte funnits . Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:9Regional laboratorieverksamhet (prop, 1982/83:21) 1982/83:10Åtgärder för att begränsa användningen av kadmium (skr, 1982/83:30) 1982/83:11 Den svensk-norska gränshandeln medgrovfoder 1982/83:12 Jordbrukets produktion av energigrödor Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1982/83:13 omvattenvård, m, m. AnL 151BENGT SILFVERSTRAND (s): De tilltagande miljöhoten mot vårtgrundvatten, våra sjösystem och stora havsområden har väckt en ständigt ökaduppmärksamhet . Riksdagsdebatterna i frågan omvattenföroreningar av olika slag har ganska väl återspeglat den stegrade orosom människorna känner inför ökade risker av hälsovådligt dricksvatten,förstörda rekreationsmiljöer och uteblivna fiskefångster. Men trots att defråder en ganska utbredd enighet om situationens allvar har viljan fillingripanden mot de mest påtagliga föroreningskällorna saknats. har vi emellerfid fått ett enhälligtutskott atf instämma i motionärernas uppfattning atf def behövs genomgripandeoch samordnade insatser för att hejda en fortgående utarmning av oersättliganaturområden och för aft man så långt som möjligt skall kunna återställaförstörd miljö. Så långt är allt gott och väl. Innan jag något går in på vad som uppenbarligen nu måstegöras, för atf begränsa olika slag av förorenande utsläpp i vattenmiljön villjag ge en kortfattad beskrivning av problemen, I fyra mofioner, bakom vilka står socialdemokratiskariksdagsledamöter från , och , framhålls att grundvatten,vissa sjösystem samt allt större havsområden utsätts för en allt starkarebelastning av föroreningar. Kraftiga växtplanktonsblomningar har konstaterats frånÖresund i söder fill Bohuskusfen i norr. Mest uppmärksammade har kanskeproblemen i blivit. Planktonblomningarna har lett fill direktastörningar i havsmiljön. Flera undersökningar tyder pä att flera arter avgiftiga alger spritts till och etablerats i svenska vatten. Syrebrist, somuppstår fill följd av algblomningen, breder ut sig över allt störrebottenområden, Boftenfaunan slås ut. Fisk- och musselodlingar skadas. Forskarnamisstänker aft fiskens reprodukfionsplatser i och redan kanha tagit allvarlig skada av syrebristen. Rent ekonomiskt innebär naturligtvis den här utvecklingenstora avbräck för yrkesfiskarna i berörda områden. Nästan samstämmigaforskarrapporter anger den ökade fillförseln av närsalter, såsom fosfor ochkväve, fill sjö- och havsområdena som den viktigaste orsaken till problemen.För aft belysa detta förhållande kan nämnas att avrinningsområdets åkerberäknas svara för av kvävetransporten till via åarna. Även i sjösystem och kanske främst i i centralaSkåne ökar algfillväxten oroväckande fillbaka. Vattenkvaliteteni , som består av fre sjöbäcken, har försämrats drasfiskt sedan mittenav 1960-talef, Denna utveckling har starkt begränsat badmöjligheterna ochåstadkommit allvarliga inskränkningar i fiskeutbyfet. På något längre siktutgör den etf direkt hot mot sjöns användning som dricksvatfensreservoar för enkvarts miljon människor. Undersökningar som samordnats av den s, k.Ringsjökommittén - i vilken ingår representanter för kommuner och länsstyrelse- konstaterar atf det måste fill en i svensk vattenvård unik insats för atfRingsjön i framfiden skall kunna användas för fiske, rekreation och somdricksvatfensfäkt. Sedan utskottet avslutat sin behandling av mofionen omRingsjön har limnologiska institutionerna i och presenterat en nyundersökning om förhållandena i sjön. Undersökningen slår entydigt fast aft Ringsjönunder etf flertal år utsatts för en onaturligt kraftig uppgödsling och afttillförseln av växtnäring från omgivningen är förödande för sjönsvattenkvalitet, Markerna runt läcker alltså ut mer näringsämnen än vadsom är normalf. Forskarna drar slutsatsen atf det nu bör startas ettfullskaleförsök för aft få svar på frågan om def går atf driva en högjordbruksprodukfion och behålla en sjö som som en fungerandevattentäkt och sjö över huvud taget. Man anser att målsättningen främst börvara att pröva all nu känd kunskap om olika former att styra odlingsfekniken,så atf växfnärings-läckagef minimeras. Förslagen är väl värda atf beakta, och då måste vinaturligtvis vara beredda aft sätta in de resurser som behövs för aft fullföljaansträngningarna atf rädda särskilt utsatta sjöar och havsområden från en totalförstörelse. är det här en överlevnadsfråga, Def tror jag att allt flerkommit fill insikt om.