prot · G609145 · 1982-12-31 00:00:00 — i län har intervjuat62 av länets större företag, vilka tillsammans sysselsätter av länetsindustrisysselsatta. I jämförelse med motsvarande intervjuer i december 1982kan nu redovisas förbättringar när det gäller såväl order som kapacitetsutnyttjande.Grunden för denna försiktiga optimism kan antas vara de växande förväntningarnapå en kommande konjunkturuppgång samt regeringens olika politiska beslut, bl.a. devalveringsbeslutet. Kapacitetsutnyttjandet i tillverkningsindustrin är dockmycket lågt, i vissa fall lägre än . Varslen vid varv samt detförhållandet att Simpevarp snart är färdigbyggt gör vidare att arbetslöshetenkommer att öka kraftigt inom dessa sysselsättningsgrenar. Rätten till arbete är ett berättigat krav. Vihär i har till uppgift att skapa förutsättningar för att fillgodosedetta. Men sysselsättningsskapande förslag och idéer måstearbetas fram även regionalt och lokalt. Jag vill därför fästa uppmärksamhetenpå det arbete som pågår med att skapa ett läns finans AB, till stöd förföretagen inom länet. Stödet skall företrädesvis avse kapitalförsörjning,företagsledning och marknadsföring och utformas i samverkan mellan näringsliv,banker och organisationer i länet. Avslutningsvis vill jag understryka vikten av en regionalbalans inom såväl sysselsättning, utbildning och service som övriginfrastruktur. Jag har inget yrkande, men jag vill instämma i utskottetspositiva syn på regionala försök, och jag hemställer enbart att riksdag ochregering aktivt stöder åtgärder och akfiviteter för en ökadsysselsättning i län. 52INGEGERD (): Såvitt jag vet har det inte hört tillvanligheten att har aktualiserats i arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden om regionalpolitiken. När nu och jag bryter dentystnaden genom att väcka en motion till årets är det därför att vikänner en oro för de nedåtgående befolknings- och sysselsättningstalen iJönköpings kommun. Vi har också med motionen velat framhålla attJönköpingsregionen, till vilken jag räknar och kommuner,inte uppvisar samma bild som t. ex. . Man kan alltså inte sättalikhetstecken mellan vår region och med omnejd. I flera sammanhang anförs att den småländskaföretagsamheten har möjlighet att klara företagsnedläggningar. Vi känner dettasom en av de främstaanledningarna fill att konfektionsföretaget i sedan ett årtillbaka drivs av konkursförvaltare och att de anställda ännu inte fått någragarantier beträffande fortsatt sysselsättning - det gäller ett sjuttiotalmänniskor. En av de främsta orsakerna till att detta ärende ännu inte äravslutat upplever vi vara att man anser att vi i har alltför lätt attordna nya arbeten. Det är naturligtvis helt riktigt att företagsamheten är storinom länet, men jag vill med skärpa betona att expansionen inom industrin ihuvudsak varit koncentrerad till vårt läns sydvästra delar. Jag vill gärnaillustrera detta med den bild som visas pä kammarens bildskärm. Bilden visar sysselsättningsutvecklingen inom industrin iJönköpings kommun, och riket för företag med minst 5 anställda.Den period som redovisas är . Horisontellt markeras index100, som avser är 1970. Vi kan se att den kurva som ligger lägst och som pekarrakt nedåt är den som visar sysselsättningsutvecklingen för kommun.Däröver markeras kurvan avseende utvecklingen för riket, och något högre liggersedan kurvan för . Jag ville med detta illustrera skillnaderna isysselsättningsutveckling mellan och länet som helhet. Däravkan man också utläsa att på inget sätt utgör någon expansivindustrikommun. I stället har utvecklingen präglats av varseloch nedläggningar, konkurs- och nedläggningshot samt företagsförluster på annatsätt. Vi har inom vår region blivit av med ca 4 500 industriarbeten . Denna förändring har inte väckt någon större uppmärksamhet,möjligen med undantag för de uppvaktningar och liknande som gjordes angåendeMunksjö. Att förhållandena inte uppmärksammats beror naturligtvis på attsamtliga arbetstillfällen inte försvunnit på en gång. Det har gått sä sakta -några här och några där. Dessutom var det så att de människor som blevarbetslösa kunde få arbete inom det offentliga området eller inom övrigtjänstesektor i kommunen. Det har troligen också varit en tillgång för oss att dethar funnits och finns arbetsmarknadsutbildning inom kommunen. Det har säkertbidragit till att många människor fått möjlighet till ny sysselsättning inomvår kommun. Som bekant har situationen förändrats när det gällersysselsättningen inom såväl kommuner som landsting och även inom statensverksamhetsområde. Detta visar sig nu i statistiken över både arbetslöshetenoch befolkningsutvecklingen i . Jag vill inom parentes påpeka att det iarbetsmarknadsutskottets betänkande finns en bilaga med tabeller ochuppställningar för de olika länen. B 38 redovisas län.Siffrorna för befolkningsutvecklingen är helt felaktiga för hela länet.För länet som helhet är siffran felaktig på det sättet att den anger 2869 personer för mycket. För anges i den här tabellen 939människor för mycket. hade vi i länet 301 439 och ikommunen 107 134 invånare. Befolkningsutvecklingen i vår kommun har varit negativsedan 1978. berodde befolkningsminskningen pä enutflyttning till blev därmed ledande i landet när det gällde inpendlandearbetsresor. /har vi fått en utflyttning som ärmycket mer oroande. De som flyttat är till största delen ungdomar,som med ekonomiska hjälp tvingats lämna vår region.Jag menar inte att det är ett tvång att få ekonomisk hjälp utan att man tvingasatt flytta frän vår kommun och i den situationen får hjälp avarbetsmarknadsstyrelsen. För de människor som mister sina arbeten och för deungdomar som slutar skolan saknas ofta möjlighet till sysselsättning inomJönköpingsregionen. Detta är en utveckling som vi känner stor oro för. Avslutningsvis vill jag säga att vi naturligtvis inte ärpessimistiska när det gäller vår regions framtid. Inte heller är vi uppgivnaeller handlingsförlamade inför den pågående utvecklingen. Tvärtom är Jönköpingskommunansvariga verksamma på flera plan för att stärka sysselsättningen, och viriksdagsmän lämnar pä det här sättet vårt lilla bidrag. Men inför det bortfallav arbetstillfällen som nedläggningen av anläggning i ochnedläggningen av regementet A 6 i för med sig känner vi att det ärnödvändigt att redovisa problemen inom . Även om det är mängaarbetstillfällen som skall ersättas, är vi förvissade om att kommunen ochstaten i samverkan skall kunna nå goda resultat. Trots att vår motion nr 1515inte har tillstyrkts av arbetsmarknadsutskottet hyser vi förhoppning om ettfruktbärande samarbete mellan kommunerna i och de statligaorgan som kan bli berörda. I detta anförande instämde (). 53 () replik: Jag skall bara ta upp frågan ombefolkningssiffrorna. I mitt inledningsanförande sade jag attuppgifterna var preliminära. Upplysningstjänsten hade grundat dem pålänsstyrelsernas prognoser. När de definitiva siffrorna är klara, sadejag, kommer bilagan att tryckas om, detta som en förklaring till vad IngegerdElm sade om befolkningssiffrorna. 54 () replik: Jag ber ursäkt för att jag inte tillräckligt ingående lyssnade på hela hennes finaanförande. Jag tackar för det besked jag nu har fått. 55WIVI-ANNE (): Arbetsmarknadssituationen i ärbesvärlig och har sä varit . Utvecklingen under1980-talet har inneburit att arbetslösheten har ökat drastiskt, och Gävleborgslän är nu det län som har den högsta arbetslöshetssiffran i vårt land, om manundantar . Gävleborgslän är också oerhört sårbart på grund av det starka beroendet av vårabasnäringar skogen och stålet. Vi socialdemokrater från begär därför imotion 1582 en Onsdaeen den större andel av medlen till regionalt utvecklingsarbete och statliga medel föri -i -1903 , uppbyggnad av ett regionalt utvecklingsbolag. Om skall kunna överleva och klarasysselsättningen för de Regionalpolitik 8 461 personer som i ärfortfarande var arbetslösa och de 8 454 som var föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, för att inte tala om det stora antaletförtidspensionerade, krävs rejäla insatser för läns del. har i förhållande till andra län en mycketlåg statlig sysselsättning. Den svarar för av den totalasysselsättningen, medan statens andel av sysselsättningen i riket är ca 10,4 %.För att komma upp i nivå med riksgenomsnittet behöver länytterligare 2 500 statliga jobb. Vi har därför i motion 1582 yrkat att nya statligaverksamheter endast i undantagsfall skall lokaliseras till . Vi är välmedvetna om att detta är den ståndpunkt som riksdag och regeringar intagitalltsedan den statliga verksamhetens omlokalisering började diskuteras. Vi vill i motionen driva på den här utvecklingen ochföreslår att denna regel skall gälla även när man sammanför befintlig statligverksamhet i en ny organisation. Jag noterar med tacksamhet den positiva skrivningen iutskottsbetänkandet och hoppas att inte bara mofionens önskemål skall varatillgodosett där utan att också skall bli tillgodosett medstatlig verksamhet. På s. 47 i betänkandet skriver utskottet att problemen ärsärskilt stora i kommunerna . Ja, det stämmer. Mendet största problemet f. n. i är nog trots allt den akuta kriseni kommun. är ett samhälle som har byggts upp och vuxitkring företaget , fidigare . Det är en helt s. k.enföretagsdominerad kommun. De små eller medelstora företag som finns harlegotillverkning för och är helt eller delvis också beroende av detstora företaget. Av 41 956 invånare är antalet förvärvsarbetande drygt 18500, varav arbetar inom industrisektorn. Kommunen domineras av ,vars anläggningar i sysselsätter omkring 7 000 personer. expanderade företaget, och därmedkommunen, mycket kraffigt. Folkmängden ökade med 4 000 jjersoner. Men 1970-taletinnebar en stagnation. Detta gäller särskilt 1970-talets senare är. är arbetsmarknadssituationen i kommunminst sagt besvärlig. Utvecklingen har inneburit attkommunen förlorat omkring 1500 arbetstillfällen inom industrisektorn. Omkring1 000 av dessa står för. Denna process har skett tyst och stillagenom s. k. naturlig avgång. har fattat beslut om att reduceraarbetsstyrkan i med ytterligare 1000 personer. Detta sker genom förtida avgångar, dvs. människor i åldrarna pensioneras. av dessaåtgärder blir att åldersavgången skjuts fem , vilketskapar stora problem för de nytillträdande - våra ungdomar - päarbetsmarknaden. tillhör de företag som kommer att beröras avspecialstälsindustrins omstrukturering. Osäkerheten är mycketstor. Nedskärningarna vid det företag som dominerar kommunen fårnaturligtvis återverkningar på ett flertal mindre och medelstora företag somär beroende av . Vi kan också märka vissa problem för handeln och andraservicenäringar. Situationen på arbetsmarknaden har naturligtvis påverkatbefolkningsutvecklingen. har folkmängden minskat med 1 189personer. Födelsetalen är låga. Vi har f. n. också 350 tomma lägenheter.Huvudorsaken till befolkningsminskningen är alltså en kraftigt ökandeutflyttning. Till detta kommer att nu flyttar divisionen Sågaroch verktyg, manufakturavdelningen, till andra delar av landet. Dessastruktureringsplaner har - innan beslutet fattades - varit föremål förcentrala förhandlingar. Åtgärderna innebär att ytterligare drygt 200arbetstillfällen försvinner i . Dessutom har 175 tjänstemän och äldre erbjudits och accepterat pensionering. Samma erbjudande gicktill de kollektivanställda, av vilka 416 accepterat denna lösning. 133personer, de flesta i åldersgrupperna , har avskedats, och 74 personerhar satts i utbildning. Om inte konjunkturen och därmed situationen i företagetförbättras, riskerar även den senare gruppen uppsägning. De åtgärder som vidtagits av har inneburitsvåra påfrestningar för de mindre och medelstora företag som är helt ellerdelvis beroende av . 1 motionerna 1513 och 1582 yrkas att kommuntemporärt inplaceras i stödområde C. Vi har inte tappat tron förSandvikens del. Det har startats utvecklingsgrupper, det kommer idéer ochförslag på olika verksamheter och olika slags företagsamhet. Men det fattaspengar. Om kommun under en övergångstid blev inplaceradi stödområde, skulle det ge goda möjligheter till regionalpolitiskt stöd. Problemen i nämns över huvud taget inte iutskottets skrivning, trots att företrädare för kommun uppvaktat ochinformerat utskottet. Jag beklagar detta. Däremot är det glädjande att utskottet uppmärksammatproblemet med bruksorterna i Bergslagen, där även , ochForsbacka ingår. m. fl. har tidigare i debatten belyst detta. Problemen i Bergslagen utreds f. n. i isyfte att få till stånd åtgärder som kan vända den negativa utvecklingen. Jagdelar utskottets förhoppning om att arbetet skall bedrivas skyndsamt. Utskottet avstyrker våra motioner. Men jag vill, herrtalman, yrka bifall till iTiotion 1513 och motion 1582, yrkande 1, om attSandvikens kommun temporärt inplaceras i stödområde C. Jag vill också yrkabifall till motion 1512 om ett differentierat näringsliv pä bruksorterna iGästrikland samtbifall till motion 1582, yrkandena 2 och 5, om medel till regionalt Nr 145 utvecklingsarbete och uppbyggnad av ett regionalt utvecklingscenter i Onsdaeen den . BertilMåbrink angrep mig i sitt tidigare inlägg. Jag ser att han inte är här nu, menjag vill ändå svara något. Jag skulle vilja säga: Sent skall syndaren Regionalpolitik vakna. Det är verkligen att och vpkvaknar och förstår de problem som vi häri . Men sov tydligen; det kom inte en endamotion om problemen i från . Vpk:s representant i utskottet måste också ha sovit. Intei en enda reservation nämns problem. Det finns ingen reservation förett åtgärdsprogram för . har väckts och tar till stora ord här ikammaren. Till vad nytta, ? Hur kan stora ord häri kammaren komma och till godo? Han har inte en endamotion eller reservation att yrka bifall till. Möjligen tar han framstorsläggan bara inför lyssnarna på Radio . Jag är, herr talman, medveten om att jag inte kan fåmajoritet för de förslag som jag har yrkat bifall till, men jag kan garanteramina väljare att vi socialdemokrater i länet skall fortsätta att kämpa förGävleborgs län och för . I detta anförande instämde OlleWestberg och Axel (båda s). 56 (vpk): I mitt inlägg kommer jag först att ta uppfrågan om bidrag till oljetransporter i glesbygd och frågan om en utjämning avpriserna på oljeprodukter i hela landet. Om man reser på olika häll i landet kan man med blottaögat se på bensinstationernas skyltar att bensinpriset är lägre i centralaregioner och högre i de perifera områdena, t. ex. i inland. Dettainnebär att i de regioner där avstånden till arbete och service är långa ochbränsleförbrukningen därför större, där är också priset högre. Det brukar iaffärslivet tillämpas s. k. kvantitetsrabatt för storförbrukare. Men här råderalltså det omvända förhållandet: den som köper mycket bensin eller bilbränslefår betala mer i stället för mindre per liter. Samma sak gäller olja för uppvärmningsändamål. De delar avvårt land som har långa transportvägar har ofta också det hårdaste klimatet. Såväl transportavstånd som klimatförhållanden är ägnade att öka uppvärmnings kostnaderna avsevärt i jämförelse med andra områden. Det finns exempel på att uppvärmningskostnaderna kan vara dubbelt så höga i som i för en likadan villa. Man kan också förstå , som i sitt remissvar pä utredning om prisskillnaderna på olja och bensin sade följande: "Förbundet anser att konsumenter av olika oljepro dukter solidariskt skall bära kostnadernaför transporter inom landet av resp. 95 oljeproduktoch förordar därför en fullständig utjämning av orts- och zontilläggen." Det var också något av denna syn som vägledde riksdagensmajoritet då man 1980 beslöt om ett visst bidrag till oljetransporter iglesbygd, med syftet att minska de prisskillnader på olja som var betingade avfraktkostnaden och att försöka uppnå en begränsad utjämning. anförs ipropositionen och betänkandet att bidraget i fråga fått allt mindre vikt ochdärför skall bort. i hade fått till uppgift att fråntalarstolen framföra detta budskap från utskottet. Jag vill inte närmare gå inpå det. Jag kan nöja mig med att säga att jag tycker att borde hafått en tacksammare uppgift i sitt jungfrutal här i . slogs jusocialdemokraterna för att få det här bidraget. För oss i vpk är det dock fråga om en viktigfördelningspolitisk och regionalpolitisk princip om strävan till utjämning,solidaritet och rättvisa. Därför har vi motionerat om att bibehålla dettabidrag. I förlängningen ligger vår övertygelse om att det är fullt möjligt attutjämna priset på oljeprodukter i hela landet. Det är alltså en fråga omsolidaritet, och när vi nu har ett parti i regeringsställning som gick till valbl. a. på temat om solidaritet, borde det inte vara främmande för det partietatt stödja ett uttalande för utjämning av priserna på oljeprodukter, även om ensådan utjämning naturligtvis inte kan ske i ett slag. Att kämpa för en sådanutjämning och ha den som målsättning borde vara rimligt. Jag yrkar bifall tillreservationerna 8 och 9. Det skall nu handla om ochVästernorrland . Jag vill gärna läsa en kort dikt av - endikt på ångerman-ländska ur samlingen Speleka. Jag tycker nämligen att dendikten har fångat ådalsbons känsla inför vad som skett och vad som sker på ettlevande sätt. Jag vet inte om alla kan ångermanländska, mén jag tror att detfinns klanger som är lika i hela landet. Dikten heter Kalase. Bolaga å koncärna ha kalasa pä . Äte å kaste ätte sä. Som äggskala på en kas. Slockneskorstena å tomfabrika. Färe å söderut. Enen föreå' n annren ätte. Dä ä ädalsbona som ha bjudd. Ingen bju ijänn. Ja, ingen bjuder igen sedan "tömts". Päett par år har antalet arbetslösa, folk i beredskapsarbete och i AMS-utbildningstigit från 7 700 till 12 000, dvs. Industridöden-som i sindikt beskriver som tomfabrika och slockneskorstena - fortsätter att dra framöver . senastgällde det NCB:s verksamhet i ,Johannedal och vid Vejasågen. Massafabriken i skulle byggas ut, har manlovat, men det verkar än så länge vara skrivet i stjärnorna. SCA:s storautbyggnad i kan noteras som utveckling, men försvinner i runttal 400 jobb vid massaindustrin i kommun, som visat upp enrelativt stabil bild, men som är ett nytt krisområde i vårt län. Nerdragningen av byggsektorn i landet slår nu också motindustrierna i , där man tillverkar isoleringsmattor och spik vidGullfiber och . kommun kommer enligt prognoser attförlora netto 1 000 arbetstillfällen . Det motsvarar avkommunens totalsysselsättning och måste betyda en dramatisk försämring. Vårtförslag att bör tillhöra stödområde C är därför väl motiverat. Utskottethänvisar - som vanligt är i sädana här fall - till utredningar, men Timråkommun är ändå beträffande arbetslöshet fullt jämförbar med kommuner som redanär placerade t. o. m. i stödområde B. Det kan man se om man studerar tabellernai utskottsbetänkandet. Jag yrkarbifall till reservation nr 14. Allt går vidare mot försämrat underlag i länet.- Sedan1960-talet har länet förlorat 7 000 arbetstillfällen enbart inomskogsindustrin. Eftersom denna också utgör basen för verkstadsindustrin drabbasäven den sistnämnda. Till den här redan dystra bilden kan man fogalänsstyrelsens prognos som visar att ytterligare flera tusen arbetstillfällenförsvinner under de närrnaste åren. I spåren följer sociala och personligatragedier. Socialhjälpskostnaderna har ökat med i vårt län- från 20 miljoner till 29 miljoner. Länet sitter fast i det mer än sekelgamlakoloniala mönster som kännetecknar utvecklingen i , där främmandeavlägsna kapitalcentra exploaterat landsändans resurser av skog, malm, vattenkraftoch arbetskraft. Då det var högkonjunktur och s. k. överhettning i söderutbelägna centra blev det intressant för vissa branscher, t. ex.textilbranschen, att ta till vara statens erbjudande om stimulansåtgärder föratt få arbetskraft. Då skedde också en viss ökning av industrijobben, men denblev kortvarig. Praktiskt taget alla Statsföretags lokaliseringar somskedde har försvunnit - oavsett om det gällde träförädling,teko eller annat. Just nu är det kris för länets skoindustrier. Om inte fleraav länets skoföretag snabbt kan få ytterligare statliga stödbeställningar finnsdet stor risk för att personal måste friställas redan i vår. Länets skofabrikerär huvudsakligen lokaliserade till de svårast drabbade kommunerna, ochSollefteå, där arbetslösheten redan är ett stort problem. Det framstår nu som mer och mer angeläget att man prövarnya grepp i regionalpolitiken. har här fidigare redogjort förvpk:s grundsyn. Visst är det angeläget med bassatsningar via staten - ja, detär 7 protokoll 1982/83:145-147 enligt vårmening det angelägnaste. Men finns det alla skäl att lokal ochregional industri och annan produktion utvecklas av regionala och lokala organi län och kommuner. Hur man än vrider och vänder på detta problem måste man såsnart som möjligt skapa regionala resurser för regionala och lokala initiativ. Ett frigörande av regionalpolitiken frän fjärrstyrning ochbyråkrati, till mera av lokalt ansvar inkl. ansvar för de anställda, facket ochföretagen själva förutsätter också regionala resurser. Här kan man inte kommaifrån tanken på någon form av fonder även ute i regionerna. Men hela tidenmåste det övergripande ansvaret ändå ligga hos staten, där man har överblickenöver hela den nationella utvecklingen. Utan tvivel finns det latent i kommuner och län nyaktivitet, nya initiativ och sociala krav - såväl eftersläpande som nya sådana.Det är i hög grad en fråga om att ställa resurser till förfogande.Fondfrägan-kapitalfrägan ligger verkligen i tiden också när det gällerregionalpolitiken. Vpk anser att spekulafionsekonomin måste lämna plats förinvesteringsekonomin! behöver ett fredligt JAS-projekt. Det punktprogram som jag redovisat i motion 1982/83:658 ärav konkret karaktär och kan startas med relativt kort varsel. Såvälindustriutbyggnaden i som byggandet av industrispår mellan Örnsköldsvikoch kunde ge upphov till storarbetsplatser som i sin tur stimulerararbete inom andra sektorer. Från länets sida har också presenterats program gällandesåväl industri som offentlig sektor. a. vill jag nämna en offensiv förbyggande av en rad sjukhem - jag tror det var fråga om elva stycken - och nionya vårdcentraler med flera anläggningar som rör vården. Härtill fordras, herrtalman, extra anslag. Ett omfattande skogsvårdsprogram skulle också kunna gemånga arbeten. Vi har naturligtvis också iakttagit att länetssocialdemokrater väckte en ambitiös motion som fick mycket beröm ipressen för att den var heltäckande och bra. Vi noterar också att man inte haryrkat bifall till den. Vi vill nöja oss med att nämna den som ett exempel påatt det finns ambitioner att utveckla länet. Att utskottet nu hänvisar till de 26,4 miljoner som länetfår är ingen lösning. Det räcker inte långt. Man behöver bara ta ett samtal medde ansvariga länsorganen på det här området och få en beskrivning avsituationen och de objekt man där har färdiga att starta om man får resurserför att förstå att detta är en resursfråga och att dessa 26,4 miljoner är heltotillräckliga. Jag vill sluta med att säga att det nu förden nya regeringen gäller att leva upp till väljarnas stora förväntningar päförnyelse. Vi behöver alltså en plan för framtiden och en verklig målsättningför vårt läns framtida utveckling. Jag yrkarhärmed bifall till våra reservationer nr 8, 9, 14 och 16. 57NILS-OLOF (): I ett flertal mofioner till årets riksmötehar vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från försöktbeskriva den oro vi känner inför utvecklingen i vårt län. Vi har pekat pä endel problem som vi anser vara speciella för vårt län och som vi också anser attdet krävs speciella insatser för att klara. Vi konstaterar vidare att den förda regionalpolitikenhar haft mycket begränsade positiva effekter i värt län och inte förmått vändaden negativa utvecklingen i länet som helhet. Jag skalllämna några uppgifter som belyser länets situation. -Läget på arbetsmarknaden är f. n. mycket besvärande. Antaletnyan-mälda platser sjunker, medan antalet arbetssökande fortsätter att öka. Itre kommuner - , och - har antalet sökande per arbetsplatstredubblats . De öppet arbetslösa utgör f. n.