prot · G60926 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag har försökt att i denna debatt vara litet vänlig motstatsrådet, ty jag inser aft det här gäller stora problem. Jag tycker att dennya regeringen nu bör fa konkreta initiafiv för att uppfylla de löften som manfaktiskt har gett i olika sammanhang, nämligen aft fabriken skall drivasvidare. Det var ganska fult att ställa mig som enskild riksdagsmanmot väggen med följande krav: "Jaha, fala genast om vilken fabrik somskall läggas ner!" Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i skullealdrig gå så långt, statsrådet , att jag applåderade om någon annanfabrik lades ner. Jag menar aft def här gäller etf förhastat beslut och i stället borde gå den andra vägen, nämligen att försöka utvecklaprodukterna och finna nya marknader och avvakta den strukturförändring som skerute i och vad er berömda devalvering skulle ge för någonting, ty dentror ni på, åtminstone när def gäller de ekonomiska debatterna. är dentydligen inget värd. AnL 72 (): Def är alldeles rikfigt som statsrådet sägeraft man kan ha oUka bedömningar av marknadsläget som sådant. Det är därför somjag också tycker aft det är så viktigt att påpeka att de bedömningar som görs iSIND-rapporten och de som finns i skrivelsen från skiljer sig påvikfiga punkter. Jag tycker därför att def borde vara statsrådets mening attåtminstone jämställa dessa två rapporter och väga dem mot varandra för att fåfram de faktiska förhållandena. För nästan precis sedan ägde eninterpellationsdebatt rum här i just i denna fråga. Det skeddealldeles efter def att hade fattat beslutet om nedläggningen. Iinterpellationsdebatten deklarerade företrädaren för socialdemokraterna aftden socialdemokratiska partUedningen hade tagit stäUning i denna fråga och krävde aft ASSLs planer på nedläggning i skulle stoppas. Jag förutsätter, och jag kan också tänka mig aft man nu iSkinnskatteberg känner, att def är dags att infria def löfte som gavs vid deftillfället. Efter genomläsning av de två sista meningarna i statsrådets svardär def falas om diskussionen med ASSLs företagsledning förutsätter jag att detär just dessa löften som skall uppfyllas. Jag skulle gärna vilja ha enkommentar fill detta. AnL 73THURE JADESTIG (s): Det är givet, herr statsråd, att marknadenoch råvaran går hand i hand. Men även när det gäller råder detdelade uppfattningar. De fackliga representanterna i samrådsgruppen har ju i enskrivelse fill statsrådet även analyserat situafionen och lagt fram synpunkteri fråga om marknadsbedömningarna. Man säger bl. a. att marknadsbedömningen ärsvag när det gäller den inhemska efterfrågan och att den när det gällerexportmarknaden för hård board är för pessimistisk. För en lekman är def ju svårt att säga vad som är sant ochriktigt. Men fackliga representanter brukar kunna sin sak, och jag har lärt migaft deras ord i deras egna branscher brukar vara ett bra underlag när man skallgöra en politisk bedömning. är det väl också så, som redan sagts, aft den inhemskaefterfrågan måste påverkas av devalveringen. I vårt krisprogram sätter vibyggandet i förgrunden. Jag tycker att defta är en fråga som också böranalyseras. SIND-utredningenhar faktiskt tagit upp denna fråga i sina slutkommentarer på s. 113, där mansäger: "Mot bakgrund av den osäkerhet som den tyskamarknaden och devalveringen utgör kan en avveckling av ASSIs anläggning iSkinnskatteberg i två steg vara möjlig." Infe för aft jag i och för sig accepterar enavveckUngsplan när def gäller , men detta visar den osäkerhetsom själv uttrycker i fråga om sin marknadsbedömning. När detgäller den tekniska delen säger man på s. 15: "I utredningen behandlas de olika anläggningarnastekniska status översiktligt. En ingående studie av dem gjordes i samband medden Åkermanska utredningen. Enligt vad SIND kunnat erfara har ingen avgörandeförändring skett utom att samtliga anläggningar blivit någotäldre." Men detta gäller ju infe . harman investerat 50 milj. kr. i anläggningen, gjort den marknadsanpassad ochklarat miljöfrågorna - som ingen annan fabrik i branschen har gjort.Följaktligen har ingen ingående analys - men man har enslutsats. Den Åkermanska utredningen hade däremot en analys - och en slutsats,nämligen aft fabriken i skulle överleva. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i AnL 74 Statsrådet : ställde frågor som hadetagits upp i den tidigare riksdagsdebatten. Jag har ju sagt i mitt svar att jagän en gång skall diskutera detta med ASSI-ledningen. talade isitt första inlägg om vilka begränsningar som finns för ett statsråd att gå indirekt i beslutsfunktionen i företaget - det är alltså helt uteslutet. Till vill jag sägaatt jag läst fidningen av känt skäl. Jag läste en artikel idet senaste numret, som fog upp frågan om . Även den artikelntog upp problemet med kapaciteten i förhållande till marknadsutsikterna och marknadsutvecklingen.På den här punkten tror infe jag att facken och jag står särskilt långt ifrånvarandra. Det är mer en fråga om hur def skall gå till. AnL 75KERSTIN (): Jag är helt medveten om de begränsningar somfinns för statsråd att, när def gäller sådana här frågor, gå in i företagen, dåman kan bli utsatt för beskyllningar om ministerstyre. Men jag kunde fakfisktinte underlåta att erinra om att socialdemokraterna för ett halvår sedanställde precis samma krav som statsrådet nu avvisar till dåvarandeindustriministern, trots aft man även från socialdemokrafiskt håll mycket välvisste aft denna begränsning fanns för statsråd. Men jag skulle vilja ställa en sista fråga tillstatsrådet. Som statsrådet mycket väl vet har de anställda och kommunen iSkinnskatteberg, från det att man fick veta att nedläggningen kanske skulle bliett faktum, diskuterat olika möjligheter aft lösa de här svåra frågorna. Som enmöjlighet har diskuterats Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i aft deanställda och kommunen tillsammans,som en sista utväg, skulle övertaboardfabriken och driva den i egen regi. Om def visar sig - mot allt förnuftoch mot all förmodan - att sfär fast vid beslutet att fabriken iSkinnskatteberg skall läggas ned och att statsrådet inte har möjlighet attpåverka det ställningstagandet, är då statsrådet villig att geindustripolitiskt och ekonomiskt stöd fill de anställda och kommunen för att deskall kunna överta och driva fabriken? Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1982/83:64till konsfitufionsutskottet 14 § Föredrogs men bordlades återKonsfitufionsutskottets betänkande 1982/83:6 betänkanden1982/83:1 betänkande 1982/83:1 15 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1982/83:45 Ändring i byggnadsstadgan (1959:612) 1982/83:48 Ändring i lagen (1979:411) om ändring i riketsindelning i kommuner, landsfingskommuner och församlingar 1982/83:59Ändring i lagen (1938:121) om hittegods 16 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1982/83:6 svenskadelegations berättelse angående sin verksamhet från den tjugonionde t. o. m.den trettionde sessionen 17 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1982/83:53av m. fl. Förlängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen (1956:236) (prop. 1982/83:37) 1982/83:54 av m.fl. Återkallelse av proposifionen 1981/82:221 (skriv.1982/83:39) 18 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:5 Avdrags- ochuppgiffsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar m. m. (prop.1982/83:11) 19 §Meddelande om interpellation Meddeladesaft följande interpellation framställts 1982/83:31 av () fill utrikes- och handelsministernom devalveringens konsekvenser för u-hjälpen: Den devalvering på som nyligenhar genomförts innebär i många avseenden att de svenska ekonomiska problemenvältras över på andra länder. En särskilt allvarlig konsekvens måste man ansedet vara när def är som drabbas. Så är fallet på mer än ett sätt.Särskilt påtagligt är konsekvenserna för våra huvudmottagare av bistånd och förde internationella biståndsorgan som åtnjuter svenskt stöd. Värdet av defsvenska biståndet utomlands har genom devalveringen minskat med ca 1 miljardkronor räknat på helår. Konsekvenserna för det svenska biståndet av devalveringenär särskilt påtagliga genom att devalveringen följde på en period av stigandedollarkurser. Devalveringen var alltså infe en följd av att den svenska kronanvar övervärderad på samma sätt som , då kronkursen fidigare hadeföljt med dollarkursen i höjden. Den gången innebar den svenska devalveringenbara att det tidigare värdet av svenska kronan jämfört med flertalet andra valutoråterställdes. I det här fallet är def i stället en devalvering som helt harinrikespolitiska skäl - för aft möta konsekvenserna av ett växandebudgetunderskott och skaffa konkurrensfördelar gentemot ufiandet. Attde fattiga länder som vi har etf etablerat samarbete med och de internafionellabiståndsorganisationerna får ta en så stor del av denna börda måste anses djuptbeklagligt. Det måste vara en uppgift för de svenskabiståndsmyndigheterna att på allt sätt lindra konsekvenserna för våra biståndsmoftagareav den svenska åtgärden. Olika typer av omprioriteringar inom de ramar vi harkan bli aktuella. Särskilt viktigt är def att inte projekt som riktar sig tillde allra fattigaste befolkningsgrupperna i olika länder blir lidande. Givetvis måsteockså de negafiva konsekvenserna för våra biståndsmoftagare beaktas närnästkommande biståndsbudget utarbetas. Med hänvisning fill det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd aft till utrikesministern få ställa följande frågor: Vilka övervägandenom konsekvenserna för mottagarna av svenskt bistånd gjordes innan devalveringengenomfördes? Vilka åtgärderär regeringen beredd att vidta för aft lindra konsekvenserna för mottagare avsvenskt bistånd av den svenska devalveringen? 20§ Meddelande om frågor 15november 1982 Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:96av (vpk) fill utrikes- och handelsministern om katastrofbiståndtill : har drabbats hårt av en orkan kallad Nancy.Enligt de första rapporterna har orkanen inte bara skördat dödsoffer, utanhundratusentals människor har blivit hemlösa. Skolor, fabriker och sjukhus harförstörts liksom skörd och fiske. Värst drabbat är distriktet , där 80000 blivit hemlösa. Regeringen och provinsmyndighefer har inlett storahjälpinsatser, men mycket återstår att göra. Motbakgrund härav hemställer jag att få ställa följande fråga tillutrikesministern: Kommerden att bidra med katastrofbistånd fill på grund avorkanens härjningar? 1982/83:97av (vpk) till utbildningsministern om utställ-ningsersäftningfill konstnärer: Frågan om utsfällningsersäffning har diskuterats idecennier, men en för konstnärerna tillfredsställande lösning har ännu intenåtts. I har samfiiga partier förklarat sig posifiva till aftkonstnärerna skall få ersättning för sitt arbete, men i de flesta kommuner ärfrågan ännu olöst. Motbakgrund härav vill jag ställa följande fråga fill utbildningsministern: Vilkaåtgärder är utbildningsministern beredd aft vidta för att förverkligautställningsersäftning för konstnärerna? 1982/83:98av () till socialministern om förskoleverksamheten: Enligt def förslag i regeringens proposition1982/83:55 som gäller stafsbidragsreglerna till barnomsorgen fråntasdeltidsförskolan och den öppna förskolan sitt statsbidrag. I kommunernasbudgetarbete har detta statsbidrag beaktats. Speciellt för de svaga kommunernahar statsbidraget visat sig vara till stort stöd när det gällt att ge alla barninom kommunen den sfimulans som öppen förskoleverksamhet och delfidsförskolainnebär. Med stöd av det anfördavill jag därför fråga: Vilkeninställning har socialministern fill öppen förskoleverksamhet och tilldeltidsförskolans funktion? 1982/83:99 av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder för aft bekämpa arbetslösheten i Värmlandslän: Arbetslösheten är fortfarandemycket hög i , Varslen om avskedanden, kortfidsveckor o. d. är mångaoch ljuspunkterna på arbetsmarknaden få. Särskilt kvinnor och ungdomar är hårtdrabbade och har, förklarligt nog, brist på framtidstro. Jag villdärför fråga statsrådet: Planerar regeringen särskilda insafer för att bekämpaarbetslösheten i ? 1982/83:100 av (vpk) fillarbetsmarknadsministern om förbud mot import av virke som behandlats medklorfenolmedel: förbjöd 1979 användning av klorfenoler somimpregneringsmedel i trä. kringgås detta förbud genom import från avvirke som behandlats med det i förbjudna klorfenolmedlet. Med anledning av def anförda vill jag ställa följandefråga till arbetsmarknadsministern: Avser arbetsmarknadsministern att vidta några åtgärder föratt förbudet mot klorfenolmedel infe skall kringgås genom import? 1982/83:101 av () till kommunikafionsministern om förberedelse för dubbelspår på järnvägssträckanHalmstad-Getinge: En större järnvägsomläggning pågårmellan och Gefinge. Det är ett efterlängtat projekt som ger storaförbättringar för såväl järnvägs- som vägtrafiken. Som exempel kan nämnas attsträckningens nuvarande 49 plankorsningar ersätts med en enda. Dubbelspår kommer att läggas ut på vissa delar av dentotalt sträckningen. Vidare utförs alla brobyggen samt två funnelsprängningarpå enspårssfräckan för senare komplettering med dubbelspår. Det är därförförvånande att man på en knappt sträcka med omfattande terrasseringarinte ens tänker utföra den jordschaktning som krävs för att man senare skallkunna lägga ut dubbelspår. Detta arbete kommer aft bli åtskilligt mycket dyrareatt utföra med påsläppt tågtrafik. Arbetet skulle dessutom ge ett välkommetfillskott av arbetsfillfällen /1983. Mot bakgrund av def nämnda vill jagdärför fråga kommunikationsministern om. han kommer att ta några inifiativ föraft de markarbeten som behöver göras för att förbereda dubbelspår på helasträckan utförs redan nu? 21 §Kammaren åtskildes . Nr 26 In fidem