prot · G609155 · 1982-12-31 00:00:00 — Den omorganisation av , visningsnämnden som genomfördes den innebar enmer sammanhållen organisation och ett helhetsansvar för Filminstitutetsstyrelse, som nämndledamöterna genom att utses direkt av regeringenhar en mer självständig ställning. I årets budgetproposition förstärks bidragför filmkulturella ändamål kraftigt, och får egna medel för sinimportverksamhet. Detta innebär naturligtvis avsevärt förbättrade resurser ochbör kunna bredda tillgången på kvalitetsfilm. 1 flera motioner har barn- och ungdomsfilmens ställningoch resurser tagits upp. Det vilar naturligtvis ett stort ansvar påFilminstitutets ledning att medverka till att resurserna på detta områdeanvänds på ett medvetet, pedagogiskt och kvalitetsfrämjande sätt. Det är klart belagt att filmen är den kulturform som merän någon annan når de bredaste ungdomsgrupperna. Den offentliga filmvisningensainspelar med publikens reaktion. 1 biosalongen sprids eller studsar publikenskänslosvar både mellan duk och publikgrupp och mellan individerna i salongen. Publiksiffrorna har dalat för filmen. TV och video är starka konkurrenter om publiken. Om biosalongerna överlever den nuvarandekrisen, kommer förmodligen publiken att återvända igen. TV och video fyllermänga uppgifter, men ersätter knappast filmen. Risken är dock stor för att detbara blir de större kommunerna som ger tillräckligt underlag förfilmföreställningar, och dä har glesbygden förlorat en av hörnpelarna i sittnöjesliv. Det krävs därför en medveten filmpolitik, både för atträdda och utveckla en svensk filmproduktion och för att rädda alla de småbiografer som hotas över hela landet. Inför den snabba medieutvecklingen har det i olikasammanhang betonats hur viktigt det är med undervisning i mediekunskap ochbildanalys, särskilt för barnen och ungdomarna. Såväl skolor som bildningsorganisationer och föreningslivskulle behöva engagera sig mycket mer inom detta område. ochungdomsfilm har klart ålagts ett ansvar för granskning och informationsverk- samhet.Denna uppgift får inte åsidosättas för det mer löpande arbetet inomnämndområdet. Kontrast-verksamheten ar t. ex. ett naturligtforum för att delta i debatten och att startaen dialog om problem och behov inom detta område. Förutom inom skolor ochföreningsliv torde utbildningsbehovet vara stort för många personalgrupper, t.ex. för barnstuge-, fritidsgårds-, musei- och bibliotekspersonal. I utskottets betänkande har vi betonat Filminstitutetsansvar också för nämndernas verksamhet. Den starka markering som i olikasammanhang gjorts i av betydelsen av förstärkta satsningar på barn-och ungdomskultur ålägger naturligtvis med dess nya organisationett särskilt ansvar för att också opinionsbildningen för barnfilmens ställningoch kvalitet kan föras genom många olika kanaler. Så över till litteratur- och biblioteksområdet.Litteraturen och bokläsandet utgör kärnan i hela kulturpolitiken. Ända vet viatt här finns stora brister. Av den senaste ULF-undersökningen 1976 framgickatt av befolkningen aldrig läser någon bok. Mot detta finns det somläser minst 21 böcker , dvs. att de ar ganska stora konsumenter. Vid enanalys av bokläsandet finner man också att det råder mycket stora skillnadermellan länen, liksom att det finns ett samband mellan välutbyggdakulturinstitutioner och ett omfattande bokläsande. Biblioteksutlåningen ökade starkt under större delen av1970-talet, med , ända . Då skedde en nedgång, ochutlåningen har därefter stagnerat på ungefär nivå. vill ta bort stödet till vuxendelen av för alla och i stället använda de pengarna till att höjabiblioteksersättningen till författarna. Det har getts ut bra och billigaböcker på privata förlag. Det gav exempel pä i sitt anförande.Förmodligen utgör dessa exempel motivet till förslaget och slutsatsen att En bokför alla dä inte skulle behövas. Kanske vågar man dra slutsatsen att här harLitteraturfrämjandets initiativ varit så gott att det manat fram efterföljare,vilket naturligtvis är bra. Men är det säkert att inte de goda ansatsernaförsvinner om En bok för alla upphör? Det är också viktigt att de kanaler somLitteraturfrämjandet arbetar med för att föra ut böckerna i särskilt hög gradnår en mindre läsvan grupp människor. Regeringen har i propositionen aviseratatt överläggningar kommer att tas upp med företrädare för StiftelsenLitteraturfrämjandet om verksamhetens framtida inriktning. Inte minst denentusiasm som växer fram inom läsfrämjandeprojektet i ger värdefullaerfarenheter för hur behoven ser ut och hur metoderna kan utvecklas. Det är positivt att regeringen därför följer uppsatsningen på En bok för alla med överläggningar om den framtida inriktningenav verksamheten. har aldrig engagerat sig på allvar i arbetetför att kulturen skall nå fler människor. Så fort det gäller insatser för attbredda delaktigheten ses dessa satsningar som lämpliga prutningsobjekt. Men förverklig vttrandefrihet måste det också finnas en mottagarsida. Om den utgörs av Anslag till film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. Nr 155 enbart en smal elit hotasdemokratin. O «d en den '"" frågan om folkbibliotekens inköp av litteraturstödda titlar. 25 mni1983 Problemet med det stora berget avlitteraturstödda titlar som inte når bokläsarna uppmärksammades först av . A In till fihn '*''* ''PP'' utgivningsstödet tilldistributionsstödet väcktes förslaget om ett k särskilt anslag till bibliotekenför inköp av dessa titlar. ineraturoch bib- kratiska förslag vann ju vid omröstningen i , ochfolkbiblioteken / tek m m '' "''j' '' "" '''" öpa. rabatterade litteraturstödda titlar för. Kulturrådethar beslutat att erbjudandet skall gälla för de tre senaste årens utgivning, och det kommer att innebära en kraftig förstärkning av Det har tagit tid att diskutera fram riktlinjer för hur stödetskall kunna nå ut även till mindre bibliotek, ge biblioteken valmöjligheteri utbudet och dessutom vara så administrativt lätthanterligt Medlen kommer därför att reserveras över till nästa års Stödet delas nu upp på två perioder, och den förstaansökningstiden gäller . Härigenom kan eventuella justeringarur fördelningssynpunkt rättas till inför nästa ansökningsomgång. Naturligtvishade det varit fördelaktigt om åtminstone en del av anslaget kunnat tas uppockså i 1984/budget. Det hade gett en kontinuitet och säkert varit avvärde vid folkbiblioteksutredningens och bokutredningens arbete med att prövaavvägningen mellan olika utgivningsstöd och distributionsstöd. Det torde inteheller ha medfört särskilt stora svårigheter att kontrollera att kommunernainte minskar bokinköpsanslaget, vilket ju är en förutsättning för att stödetskall få avsedd effekt. Ett bibehållet resursutrymme för utredningarna hadeförmodligen också varit till förmån för förslags- och handlingsutrymmet. Mengenom att nu acceptera att anslaget inte utgår /85 förutsätter vi attmotsvarande reformutrymme i stället medges för folkbiblioteksutredningen ochbokutredningen, när deras förslag presenteras. Då kan de meraförutsättningslöst presentera ett förslag om hur dessa problem skall kunnaåtgärdas. Genom den eftersläpning som arbete medriktlinjerna har åstadkommit blir dock inte glappet så stort som från början befarades. Något ligger det väl också i tanken att inte utöva press på kommunerna i budgetmanglingen genom att villkora bokanslagets storlek för köp av rabatterade böcker. Å andra sidan är det ju inte främmande för statsmak terna att ställa motkrav i statsbidragssystemet. Mer principiellt vägande är det kanske att staten i rådande budgetlage inte binder upp sig för ett område som varit ett klart kommunalt kompetensområde. En engångssatsning för att använda bokberget i stället för att köra det på soptippen var samhällsekonomiskt väl försvarbart. hade svårt att förstå det då - liksom övriga borgerliga ledamöter - men sedan har ju vinden vänt, och är tidigare argument "'väck med pusta", som norrmannen säger. Den här gången stöder båda mittenpartierna i opposition ett förslag som de i majoritet avvisat med hänsyn till budgetläget. Frän 160 utskottsinajoritetens sida tvingasvi i radande budgetläge acceptera förslaget ibudgetpropositionen och förutsätter att de arbetande utredningarna på områdetkommer att lägga förslag som löser de så uppenbara problemen. I årets budgetproposition föreslås statens kulturrådövergångsvis få använda medel ur sakanslaget för att bekosta beredningen avlitteraturstödet. Så sker ju också innevarande år. Detta är naturligtvis intetillfredsställande. Inför kommande budgetår är det en förhoppning attsakanslaget skall kunna frikopplas från administrationskostnaderna så att detklart framgår hur mycket som verkligen går till avsett ändamål. Slutligen vill jag betona utskottets skrivning angåendetalboks- och . Det är angeläget att produktionen avtalböcker och punktskriftsböcker inte skärs ner. Det nuvarande avtalet medproducenterna löper ut . Därför kan det enligt utskottets meningfinnas anledning för regeringen att senare ta upp frågan om att tillföratalboks- och ytterligare resurser. Utskottet anser atti den män ytterligare resurser kan komma att behövas, bör i första hand eneventuell reservation under anslagsposten som avser kompensation för kostnadertill följd av kassettskatt kunna tas i anspråk. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Anslag tdl film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. 206 () replik: Det var verkligen inte mycket substans i detIng-Marie sade angående det moderata förslaget att flytta drygt 3 milj.kr. från En bok för alla till författarfonden som en förstärkning avbiblioteksersättningen. Hon sade ingenting alls om de positiva effekter som dehär pengarna skulle få om man på det sättet i praktiken kan höjabiblioteksersättningen med ca . Då det gällde En bok för alla var det en allmänförhoppning om att de låga priserna på de böckerna kanske bidragit till attockså andra böcker utges och säljs till ett ganska lågt pris. Det är glädjandemed denna bekännelse från till marknadsmekanismerna och denfria konkurrensens fördelar. Men fri konkurrens har vi pä detta område ävenutan den här speciella utgivningen. Man skulle f. ö. inte behöva upphöra medutgivningen av En bok för alla vuxna om man tog ut det rätta priset - om jagfår uttrycka . det på det sättet - vilket alltså skulle betyda mindre än 10 kr.högre pris. Tror verkligen den som vill läsa Mota i grind av är beredd att köpaboken när den kostar 9:75, dvs. hälften av vad en biobiljett kostar i dagensläge, men avstår frän att köpa boken om den kostar . mer, dvs. någotmindre än vad en biobiljett kostar på många häll i landet? 207 JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp) replik: hade litet svårt attbestämma sig för vilket argument hon skulle använda när det gällersocialdemokraternas omsvängning i fråga om dessa 10 miljoner till biblioteken.Det är riktigt att -det erkände jag ju - socialdemokraterna vann över den dåvarande 11 protokoll 1982/83:154-155 Anslag tid film, kulturtidskrifter. Utteratur och bibliotek,m. regeringen.Jag tycker att det var bra för litteraturens och bibliotekens skull, men detkan inte finnas anledning att kritisera oss för att vi respekterar riksdagensbeslut. I stället för att konstra med argumenten tycker jag att säga att i den här ronden vann finansministern över kulturministern påknockout. Märkvärdigare är det inte. 208 (vpk) replik; Jag konstaterar att den huvudfråga som jagtog upp och som drivits främst av kulturarbetarna i landet intefick någon kommentar från , nämligen frågan om bibliotekslag.Här har vi ett förslag till en bibliotekslag som garanterar någorlunda jämnstandard, som bl. a. i våra grannländer. Det kan vara på gott och ont ibland,men det ser till att barn, pensionärer och de som bor i glesbygden - alltsåalla de som omfattas av decentraliseringsmålet inom kulturpolitiken - nås. Som sagt: I är det förbjudet att över huvud tagetberöra frågan om bibliotekslag i utredningar. Det är ju mycket märkligt, närman kan utreda så vansinnigt många konstigheter som man enligt min mening görmed tanke på de kostnader som det skulle innebära att införa en bibliotekslag. Jag efterlyser ett svar på min fråga. Varför kan vi inteinföra en bibliotekslag? Varför kan inte biblioteksutredningen ens få ta uppfrågan om bibliotekslag? Man tillsätter en utredning som skall studera helaområdet, men den kanske väsentligaste frågan får utredningen inte beröra. Jag blev inte riktigt klok på vad sadeom de här tio miljonerna. Hon sade att det är bra med kontinuitet. Man harbeviljat ett tiomiljonersstöd, därför att biblioteken var sä dåligt förseddaosv. sade att folkbiblioteken skulle få de härpengarna . Det vet vi inte ett dugg om . Det ekonomiskaläget kommer säkert att användas som argument även . Vad jag hävdarär att det här kostar mer än det småkartor socialdemokraterna. Hur kan man såsnabbt, , svänga på foten och sätta sig pä samma stolsom ? Biblioteksersättningen behöver höjas med mer än vadmoderaterna föreslär. 209ING-MARIE () replik: Först och främst vill jag säga till LarsAhlmark att det inan också när det gäller Litteraturfrämjandets En bok för allamäste beakta är kopplingen till medlemsorganisationerna och de kanaler ochdistributionsvägar som En bok för alla använder. Jag berörde också att En bokför alla förmodligen når en bredare publik och en annan läsekrets. Den läsovanakundkretsen är mer priskänslig än den som redan är läsintresserad, och därförhar det betydelse. Jagtror att det är viktigt att man i de överläggningar somregeringen avser att ta upp diskuterar hur den här verksamheten bäst skallkunna ge ett bra utfall även i fortsättningen. Det kan hända att det var så när varkulturminister att det handlade om knockouts mellan departementen, men viarbetar faktiskt inte på det sättet inom värt parti. Vi slår inte knockout pävarandra, utan vi arbetarsom ett parti i regeringsställning med ett helhetsansvar och etthelhetsprogram. När det gäller den här frågan skulle jag också naturligtvisgärna ha velat se att de här pengarna hade funnits så att vi hade kunnatfortsätta den satsningen. Men står det här utrymmet till förfogande närbiblioteksutredningen och bokutredningen lägger fram sina förslag, tror jag inom ett sådant utrymme gemensamt kan hitta bättre lösningar än detta somvar tänkt som en temporär åtgärd i avvaktan på att utredningarna skulle läggasfram. Även till vill jag säga några saker. Fördet första är kulturministern inte närvarande, vilket åberopade,därför att han har förhinder . Han har varit här och väntatatt det här ärendet skulle komma upp. Men kammarens arbetstider har gjort attdet inte har varit möjligt. För det andra sade att jag inte lyssnade påhennes inlägg. Det gjorde jag. Men inlägg i kammaren saknarkanske den variation som gör att man alltid uppfattar gränserna. Men en sakvill jag kommentera. sade att nuvarande regering gör sitt bästaför att beröva barnen orden. Det måste jag säga, , är ett sådantklart övertramp vad gäller respekten för varandra i den här debatten att detuttalandet kanske borde korrigeras litet grand. När det slutligen gäller bibliotekslagen fördes en ganskaingående debatt om den i samband med att kammaren behandlade betänkandet omallmänna kulturändamål. Anslag till film, kulturtidskrifter; Utteratur och bibliotek,m. 210 () replik: sade att En bok för allaförmodligen när en annan läsekrets än annan litteratur gör. Hennes val av ordetförmodligen tror jag var mycket klokt. Lät mig återge några rader ur en rapportfrån : Resultatet av utvärderingen av En bok för alla för vuxnavisar att andelen läsare är störst, , bland elitgruppen, dvs. de som köperoch läser många böcker. Inom den grupp som enbart läser populärpocketsär andelen läsare . Inom den grupp som varken besöker bibliotek, bokhandeleller har läst någon populärpocket -des. k. icke-läsarna- är andelen läsare . Det är alltså i prakfiken så attdet är de som köper och läser många böcker, också dyrare böcker, som i förstahand köper En bok för alla. Naturligtvis skall vi satsa på att sprida läsandetså mycket som möjligt, men jag tror ärligt sagt inte att man kommer särskiltlångt med.att föra den här speciella prispolitiken på en viss typ av böcker.Andra medel måste till. Och de här pengarna, menar vi, skulle bättre behövas iförfattarfonden som en förstärkning av biblioteksersättningen. 211JAN-ERIK () rephk: gör klart att det är värreän jag trodde. De socialdemokratiska kulturpolitikerna har alltså inte ensbjudit en fight mot finansministern - och det är självklart att den som svarar för Anslag tdl film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. kulturfrågornahar en litet annan utgångspunkt när det gäller budgetarbetet än den varsuppgift är att hålla tillbaka alla krav. Jag vill ändå hoppas, vid alla goda makter, att Ing-MarieHansson funderar över det hon sade. Det kan väl inte vara så attni lägger er platt fill marken och inte ens för någon diskussion omkulturbudgeten! Sedan skulle jag vilja fråga , med tankepå alla kulturarbetare, bibliotekarier och författare som står och undrar: Vadär det som säger att det löfte som högtidligen avges av hållas, när så många andra löften har svikits? 212EVA (vpk) replik; säger att hon har svårt attuppfatta variationerna och nyanserna i mina inlägg. Men jag uppfattar förvissovariationerna i socialdemokraternas inlägg. Vad jag minns höll en socialdemokrat ettbrandtal här i för en bibliotekslag. Sedan har jag här framför mig ett brandtal av GeorgAndersson för de 10 miljoner som skulle behövas i extrastöd tillfolkbiblioteken till dess bokutredningen och biblioteksutredningen hade lagtfram sina förslag. Han sade också att de anslagen måste ses som säkra pengar. Jag upprepar min fråga: Vad har vi för garantier för attde här pengarna över huvud taget kommer bokutredningen ochbiblioteksutredningen till godo? Inga som helst! Att döma av den politik som har förts kommersocialdemokraterna snarare att åberopa den ekonomiskt besvärliga situationenoch därmed icke ge de här utredningarna några pengar - vilket f. ö. ingår idirektiven - och något att arbeta med. Låt mig , eftersom jag inte fårreplikera på , läsa upp något av vad som anförts och där ocksåIng-Marie står som medförfattare - eller åtminstone har varit med omatt skriva under; Flera utredningar som behandlar barns miljö, fritid ochkulturvillkor har presenterats . Merparten av dem tar i olikasammanhang upp folkbibliotekens roll. Beträffande litteraturen i skolan skriverutredarna; I förskolans pedagogik har boken sin givna plats. Bokens betydelseredan under barnens tidigaste är för form-, färg- och bildförståelse, ord- ochbegreppsuppfattning osv. skulle mångdubblas genom att man ger folkbibhotekenpengar. har svårt att klara sig här. Hon kännersig uppenbarligen pinsamt berörd av att ha svängt ,och hon känner sig uppenbarligen litet besvärad av att tydligenhar blivit överkörd. Och det är jag den första att beklaga. Jag tror nämligenockså att liksom alla vi andra - utom möjligen ikulturutskottet - har ett intresse av att ge folkbiblioteken pengar. 213ING-MARIE () replik: Det senaste häller jag med om. Visst har viintresse av att ge folkbiblioteken pengar, och vi gör det i den utsträckning vihar möjlighet fill. Jag tycker också att det hade varit bra - och det sade jagi mitt inlägg- om vi hade kunnat fortsätta och följa upp den här satsningen,men det har inte varit möjligt i rådande budgetläge. Det har varit nödvändigtatt ligga lågt i det här fallet, och vi har möjlighet att under detta årutvärdera de förslag som har lagts fram. Vi kommer att få utredningarnas förslag, som grundar sigpå en helhetsgenomlysning. Med det underlaget torde vi kunna åtgärda de härproblemen - kanske inom samma konstnadsram men förhoppningsvis med en ökadsatsning oeh därmed också en större effekt och ett ökat bokläsande. Anslag till film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. 214CARL-HENRIK (vpk): Det är litet svårt att gå över från detbesvärliga budgetläget till ett försvar för poesin, men jag skall göraförsöket. Inledningsvis vill jag uttala förhoppningen att riksdagensledamöter haft en angenäm . För egen del satte jag potatis.och lästepoesi. Den förra sysselsättningen skall jag inte uttala mig om - här iriksdagen finns ju många experter pä denna lika nödvändiga som spännande konst.Den senare verksamheten hade ett dubbelt syfte: dels det som allfid motiverarläsning av poesi, dels att finna argument för att försvara motion 931. I motionen yrkar jag att ett belopp av 2 milj. kr. underanslagsposten Utgivningsstöd skall anvisas för utgivning av lyrik.Kulturutskottet anser det viktigt att lyrikutgivningen erhåller stöd, men villinte ha en särskild anslagspost för detta ändamål. Den mofivering utskottetanför är att det statliga stödet enligt dess mening bör vara neutralt iförhållande till ohka genrer inom skönlitteraturen. Behovet av stöd tilllyriken bör enligt utskottet vägas in vid bedömningen av anslaget i desshelhet. Utskottet förefaller mig inte helt logiskt i sittställningstagande. Om, som utskottet skriver, det finns svårigheter förlyrikutgivningen och det därför är vikfigt att denna erhåller stöd, men dettaskall ske genom en ökning av anslaget i dess helhet, borde ju utskottet varaanhängare av en sådan ökning. Men se det är man inte. Motiveringen för avslagpå min motion förefaller därför påhittad. finns det emellertid mycket starka skäl för att denlinje jag föreslagit, alltså ett särskilt stöd till lyrikutgivningen, bordeföljas. Utgivningen av lyrik här i landet möter verkligen, som kulturutskottetmedger, svårigheter - och jag vill kvalificera omdömet, betydande svårigheter.Upplagorna på lyrikböcker är förhållandevis små och antalet försålda volymerännu mindre. Enligt tillgänglig statistik uppgick det till igenomsnitt 1 200 exemplar per nyutgiven titel av svensk lyrik och dramatik.Genomsnittet påverkas av ett litet antal stora upplagor. För de flesta tiflarligger alltså den försålda upplagan väsentligt lägre. Ersättningen fill författarnablir under Anslag tiU film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek,m. Ett särskilt stöd till lyriken är alltså motiverat enbartav denna litteraturarts svårigheter. Talet om neutralitet tycker jag här intekan vara avgörande. Litteraturstödet är ju inte neutralt i förhållande till godoch dålig litteratur. Vilka skäl finns då i övrigt för ett särskilt stöd tilllyriken? Varför är poesin viktig? Vilka särskilda funktioner har den somskiljer den från prosan? På vilka områden ligger dess överlägsenhet? I och för sig borde samma upplevelser, tankar och känslorkunna uttryckas i prosa som i poesi. Varför väljer då många författare poesinsom uttrycksform? Jag kan finna två skäl som hänger samman. Poesin ställerstörre krav på språkets exakthet oqh kräver därför en större språklig rikedom.Dess bundna form, som präglar även den fria versen, ger enmusikalitet som både är uttrycksfull och har en stark genomslagskraft i våraminnesfunktioner. Det är svårt att minnas långa prosastycken, men dikter manläst eller hört sätter sig ofta fast för livet. Poesins säregna natur är alltså betydelsefull både förförfattaren och för hans läsare. Det finns tankar och sammanhang somförfattaren språkligt kan uttrycka endast genom poesin. Och det finnsupplevelser som först poesin gör märkbara och medvetna för oss. Det senare förhållandet tycker jag uttrycks fint i ettavsnitt i triologi estetik. Det handlar om trearbetargrabbar som mödosamt arbetar sig fram till förståelse av DantesGudomliga komedi: "Medanvi på det viset frän ytskiktets språkliga inexaktheter gjorde framstötartill de inre sammanhangen, till en glöd som aldrig mattades, märkte vi hurupplevelser som vi tidigare inte vetat om väcktes till liv inom oss,upplevelser som hade varit förberedda inom oss men först genom poesin börjadeverka." Poesin är alltså viktig för att vi inte skall bli intellektuelltoch känslomässigt fattiga. Poesin är vikfig i den medvetna kamp som mäste förasför att bevara och utveckla det svenska språket och den svenska litteraturen.