prot · G609163 · 1982-12-31 00:00:00 — Både LO och TCO ställer en rad förslag. Menar att all debatt inom arbetarrörelsen om den ekonomiska polifiken ärett gyckel? Anf.12 () replik: Nej, all debatt inom arbetarrörelsen är inte gyckel. Vad min kommentargällde, och det är kanske den C.-H. kallar gyckel, är när vpk kallarsocialdemokratins polifik här i för en polifik till kapitalägarnasfördel. Det var alltså detta kommentaren gällde, inget annat. NilsÅsling sade atf jag i mitt inledningsanförande skulle ha karakteriseratregeringens polifik så, att den saknade långsikfigt perspekfiv. Så sade jagfaktiskt inte. Jag konstaterar bara att om här i en politik med enlångsiktig ambifion - som den socialdemokratiska delen av finansutskottetunderstrukit - bemöts pä det sätt som sker, då tvingas regeringssidan, i enparlamentarism som vår, att ta stöd, än fill vänster, än fill höger. Detförsvårar en långsiktig polifik för en regering som verkligen har visathandlingskraft. Man startade med devalveringen, och jag försökte i mittinledningsanförande också skissera hur politiken har följts upp. Vi bör ha litet mått ochsans i våra inlägg, . Nugäller det för oss i atf se fill atf regeringen kan upp. Detvar vad jag ville säga. RolfWirtén talade i, som jag tyckte, litet spydiga ordalag om att regeringen skulleha valt en lätt väg. Devalveringen var en "lätt" väg. Han nämner sinegen fid i regeringen som ett exempel när det gäller handhngs-kraft. Jagsade redan i debatten : Försök inte övertyga människorna om att ni varhandlingskraftiga! De såg ju vad ni gjorde. Lät bli att- avhåna regeringensmycket målmedvetna användning av arbetsmarknadspolitiken som medel. Vad skulleha hänt om inte regeringen gripit in här? Tillsist en kommentar fill i diskussionen om den offentliga sektorn.Det var bra atf han klart sade ifrån att offentliga sektorn och offentligautgifter är skilda saker. Det var också typiskt moderat att krifiseraskillnaden, som är transfereringarna och som är polifiska uttryck för en viljaatt göra det bättre för de svaga i samhället. Ståupp, , och deklarera motivet för att ni slår såobarmhärtigt hårt mot de allra svagaste i samhället, de psykiskt sjuka, genomatt fa bort 2 1984! Vad tror skulle hända ommoderaternas politik när det gäller transfereringarna förverkligades i exempletde psykiskt sjuka? Denekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. 13 () replik: I min förra replik kritiserade jag systemetmed stora transfereringar fill enskilda, vilket leder fill en omfattanderundgång av skatter och bidrag. En del transfereringar går däremot tillolönsamma företag och till kommunerna. Socialdemokraterna har numera, i ord,slagit in på den gamla moderaflinjen atf dessa bidrag skall minskas. Det har nufaktiskt också skett vad mentalvårdsbidragef beträffar. Socialdemokraternasäger att det bidraget är något som också skall beröras av indextaket. försöker dock få det fill aff detta skulle gå utöver de psykiskt sjuka. Det finns inget sådant samband. Mentalvårdsbidragef ären finansiell överföring av medel frän staten fill landstingen. Vi har ansettaff man bör spara mera på denna finansiella överföring. Det betyder ingetställningstagande aff psykvården skall minska. Det finns naturligtvis skillnader i synsättet mellan våratvå partier vad gäller sysselsättningspolitiken. Det är inte så atf vi harolika mål. Jag tror att även socialdemokraterna vill hålla nere arbetslöshetenså långt det gär. Men vi har skilda uppfattningar om hur det skall gå till. Socialdemokraterna tror att politiker kan skapa jobb genomaff ta ut högre skatter och sedan anslå dessa pengar till jobb inom denoffentliga sektorn eller betala ut dem i form av industristöd till olönsammaföretag. De inser infe aff skattehöjningar förstör möjligheterna atf skapajobb, genom att de höjer kostnadsnivån och minskar den privata efterfrågan. Vi moderater menar atf endast marknaden kan klarauppgiften att skapa jobb. I en marknadsekonomi är det ytterst konsumenternasefterfrågan som bestämmer produktionens inriktning och omfattning. Enda sättetatf varaktigt få ned arbetslösheten är atf producera de rätta nytt igheternafill de rätta priserna. Politikernas roll blir dä aff hålla nere inflationenoch att skapa ett gott näringsklimat. Endast genom att näringslivet vinner nyakunder kan det bli några nya jobb. Kompletteringsproposifionen säger att full sysselsättningär den ekonomiska polifikens viktigaste mål. Låt mig påminna om den av denengelske författaren och filosofen lagar som formulerades med tankejust på : Sikta på välstånd, och du får sysselsättning. Sikta påsysselsättning, och du får allt annat än välstånd. Nej, och övriga socialdemokrater, det går inteatt bekämpa arbetslösheten genom aff skärpa beskattningen av produktionen. Detgår endast genom att man frigör de produktiva och skapande krafterna isamhället. 14NILS ÅSLING (c) replik: Jag försfår det dilemma som utskottetsvärderade herr ordförande befinner sig i. Det har varit en rätt otacksamuppgift att leda finansutskottets arbete i avsaknad av det mandat frånregeringens sida som skulle ha kunnat åstadkomma någon form av bred samlingkring den ekonomiska politiken. Jag förstår också besvikelse överdenna situation. Jag har - både i utskottet och härtidigare - slagit fast att regeringen, på det sätt som den har gått tillverket, inte har skapat förtroende för den ekonomiska politiken. Den har inteskapat de grundläggande förutsättningarna för en hygglig majoritet förangelägna ekonomisk-politiska insatser. Man får, som här sade, litafill samarbete dels fill vänster, dels fill höger. Jag skulle viljakarakterisera detta som en valhänt skött process. hoppas pä en islossning . Vi får sehur det ser ut dä. Det är dock inget som helst tvivel om atf det är en långCanossavandring som regeringen har framför sig, om den vill skapa en stabilgrund för en ekonomisk politik som syftar fill atf vi åter skall nåsamhällsekonomisk balans. lever vi med ett växande budgetunderskott ochväxande arbetslöshetsköer. Det skapar infe det förtroende som är enförutsättning för bredare lösningar när det gäller den ekonomiska politiken. När beskyller t. ex. för att viljabekämpa ATP och vilja bryta upp pensionssystemet bör han nog betänka vad vi harskrivit i vår reservation och vad den är ett uttryck för, nämligen vår viljaatt slå vakt om de svaga grupperna i samhället och att se fill att ATP-systemetäven har en fördelningspolitisk profil, vilket det enligt våruppfattning f. n. infe har. Den fördelningspolitiska ambitionen har tydligenden socialdemokrafiska regeringen och utskottsrepresentafionen totalt övergett. Om jag skall summera kan jag säga att denna debatt trotsallt har visat en sak: socialdemokraterna i finansutskottet har vaknat tillinsikt om atf det socialdemokrafiska partiet sitter i en minoritetsregering ochatf det kräver viss ödmjukhet inför uppgiften. Den ekonomiska politiken, m. m. 15ROLF () replik: Det är bra att finansutskottets ordförande såklart visar atf vi i har en minoritetsregering, som måste försökafå majoritet än från vänster, än från mitten. Regeringen har inte någon egenpolitisk kraft i kritiska lägen. Jag vill inte, , vara det minsta spydig motsocialdemokraterna för att ni infe har redovisat några rejäla sparförslag. Atfjag har pekat på detta är i stället ett uttryck för att jag känner djup oro föratt är efter är - det är faktiskt fråga om ett par är, om vi infe får någotförslag - går utan atf någonting rejält görs på sparsidan. Ni talar omatt "arbeta och spara oss ur krisen". Men vad görs, ? Det är kanske smärtsamt atf erkänna attfolkparfi-center-regeringen lade fram konkreta besparingsförslag på 20-25miljarder kronor. Men så var det, . Det är förvisso sant att svenskafolket i valet hade att jämföra den politiken med den socialdemokrafiskalöftespolifiken. Den matchen vann ni - det kan vi se . Men hur blir detlängre fram, när ni har rullat problemen framför er som en växande snöboll?Svårigheterna aff få balans i svensk ekonomi blir genom tempoförlusten barastörre. Pä ett enda år har ni ökat statsutgifterna med 43miljarder kronor, eller . Underskottet är nu uppe i sädana tal atf manfrågar sig hur man skall Den ekonomiska politiken, m. m. klara att komma fillbaka till en rimlig balans. Vi hadebrutit trenden, såväl när det gällde inflationsutvecklingen ochränteutvecklingen som i fråga om budgetunderskottet. Det är tre fundamentalafaktorer i den ekonomiska pohtiken, som mittenregeringen hade korrigerat. Sedankom lössläppfheten i valrörelsen , som kostade oss så mycket - och somframför allt kostar oss mycket tid för att få ordning på vår ekonomi. Till sistvill jag, herr falman, korrigera två saker som sade. För det första: Vi från folkpartiefs sida är naturhgtvisicke ute efter atf försämra ATP-reformen. Vi har allfid varit för ettfungerande fjänsfepen-sionssysfem - och det kommer vi att vara också ifortsättningen. Vad vi nu behöver göra är aff säkra finansieringen framöver.Jag tror atf också vet att detta är en fråga som verkligen behövergranskas och analyseras. För det andra: Vi är emot avdragsräften förfackföreningsavgifter därför att den skapar så många problem, vilket också riksskatteverkethar visat. Vi är öppna för aff diskutera den tvåsidiga lösning som . 16CARL-HENRIK (vpk) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till ArneGadd och andra socialdemokrater i denna debatt. Varför tror ni atfLandsorganisationen både i sin tidning och genom uttalanden av företrädare,ordföranden och andra, driver en så härd krifik mot regeringens ekonomiskapolifik? Tror ni att man gör det därför att man anser att denna polifik harvarit alltför förmånlig för arbetarna, för dem som är organiserade inomLandsorganisationen? Eller tror ni aff man gör det därför att man anser atfden ekonomiska pohtiken har givit kapitalägarna alltför stora fördelar? Jagtror att det finns bara ett svar på den frågan. Man kritiserar polifiken därföratt man anser att den har varit alltför förmånlig för höginkomsttagarna och förkapitalägarna. Se på skattereformen! Skaffeöverenskommelsen mellansocialdemokratin och de båda mittenpärtierna, som näsfan infe allshar berört i sina anföranden, vad har den för verkningar? Den gerlåginkomsttagarna prakfiskt taget ingenfing, men stora skattesänkningar äthöginkomsttagarna. Det är därför man från LO:s sida kritiserar den. Vi från vpk har funnit aff vi på en rad punkter för framsamma förslag som . Vi krifiserar skattereformen. Vi kräveren sysselsäftningsbudget, och vi är krifiska på andra punkter mot regeringensekonomiska polifik. Är det rätt atf föra fram sådan kritik, när Sfig Malmeller gör det, men fel, när eller C.-H. Hermanssonför fram samma synpunkter? Det låter sä på . Jag tror atf man istället skall se till sakinnehållet i kritiken och bedöma den från denutgångspunkten. Självklart finns en rad problem också pä detpolitiskt-fakfiska planet för regeringen. Jag är överens med om atten långsiktig politik är bättre än ett tuvhoppande, där man stöder sig enagången till höger och andra gången till vänster.Det var också vad jag framförde i mitt inledningsanfö- Nr 163 Men jag tror affman då mäste lägga till en sats; En sådan långsiktig Torsdaeen den polifikbör vara byggd på den arbetarmajoritet som finns här i . 17 ()replik; Defta med fackföreningsrörelsen och den socialdemokrafiska regeringenspolitik, C. H. , illustreras väl allra bäst med den jämförelsevisgoda harmoni som har rått mellan fackföreningsrörelsen och regeringen underårets lönerörelse. Det visar i hög grad att fackföreningsrörelsen i Sverigehar förtroende för den ekonomiska polifiken och stöder regeringen så gott denkan. Såsomen kommentar till påståendet att och vpk i dettasammanhang skulle vara något slags företrädare för fackföreningsrörelsenkommenterar jag: Gör som fackföreningsrörelsen. Slut upp och stöd regeringenspolifik. Ägna er infe åt vad jag kallade denna vulgärmarxisfiska jargong atfkarakterisera vår polifik såsom någonfing som står på kapitalägarnas sida.Detta om defta. Jagnoterar med tillfredsställelse att säger sig helt stå fast vidATP-reformen. Fattas bara annat. Men det är bra att han deklarerar denattityden. Det är även bra att inser ätt det finns en tväsidighetnär det gäller beskattningen av fackföreningsavgifter. Det är också det posifivt. Såtillbaka till den ideologiskt centrala frågan om transfereringar. Denillustrerar moderata samlingspartiets cyniska inställning fill statligamental-värdsbidrag. Till atf börja med, , är mentalvårdsbidragefett avtal mellan staten och landstingen och kan juridiskt sett inte befraktassåsom ett vanligt bidrag. Det var en juridisk knorr i problemafiken. Nuförsöker göra gällande atf ett borttagande 1984 av 2,5 miljarderav 4 infe skulle få någon effekt för de psykiskt sjukas situation. Jaghar kontrollerat förhållandena i mitt eget landsting, läns landsting,som av detta bidrag får enligt avtalsuppgörelsen drygt 110 milj. kr.Omslutningen för driften av Ulleräkers sjukhus i ligger på ungefär 130milj. Skulle det infe fä någon effekt, tror , om länslandsting praktiskt taget i ett slag förlorar alla ekonomiska resurser för sittenda verkligt stora sjukhus? Självfallet skulle det fä effekt. Man har räknatut att läns landsting 1984 skulle behöva höja skaften med minst 1:50kr. för aff klara sina kostnadsökningar och likviditetsansträngningar. Detskulle man få göra såsom ett resultat av en politik från det parti somlagsfiftningsvägen vill förhindra skattehöjningar. Menar ni allvar drabbas dementalsjuka av en katastrof. Denekonomiska politiken, m. m. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atf haninte ägde rätt till ytterligare replik. Den ekonomiska politiken, m. m. 18 (): Låt mig först fä hälsa som ny ordförande i skatteutskottet. , Viddebatten om skatteutskottefs betänkande nr 55, som inleds, kommer KarlBjörzén att föra vår talan när det gäller energibeskattningen. Skatfedebaffenvisar med all önskvärd tydlighet vilka problem minoritetsregeringen haratt brottas med. Vi har fortfarande förra höstens momsdebatt i färskt minne; dåen uppgörelse i allra träffades här från denna talarstol mellanstatsministern och . När det gäller finansieringen av 1984 årsmarginalskattesänkning har man inte i förväg lyckats komma helt överens varesig åt höger eller åt vänster, och det är väl knappast troligt atf det underden partiledarmnda som snart följer går att upprepa konststycket frän i höstasmed en uppgörelse under pågående debatt. majoritet konstaterar litet uppgivet atfregeringen får återkomma med förslag till andra finansieringsformer, somförhoppningsvis då kan vinna bifall från endera kommunisternaeller mittenpärtierna. Förutsättningen är naturligtvis då också atfstatsministern under sommarens lopp inhämtat nödvändigt tillstånd från LO. Avvapen-skramlet i pressen från det hållet att döma är dettydligen infe så säkert aff detta kommer att bli någon lätt uppgift. Den osäkerhet som den nuvarande hackiga skattepolitikenhar medfört är illa nog, men än värre är enligt min uppfattning förslaget om enhöjd löneavgift för att finansiera arbetsmarknadspolifiskaåtgärder. Utskoffsmajoritetens skrivning andas en fullt förståelig uppgivenhetnär man skriver: "Utskottet har inte funnit någon annan utväg än attförorda en fillfällig höjning av löneavgiften för ." Man riktigt kan förnimma den vända som socialdemokraternai utskottet måste ha känt över att pä detta sätt tvingas agera transporfkompaniät en regering i knipa. Det är ju inte ens frågan om en Döbelnsmedicin somhjälper för stunden, utan det mäste vara en totalt felaktig åtgärd att försökaskapa mer eller mindre konstlade jobb genom AMS och samfidigt rycka undanförutsättningarna att skaffa fler arbeten inom näringslivet. Det skulle vara intressant att göra tankeexperimentet meden sluten votering här i kammaren, där var och en skulle rösta efterövertygelse om en höjning av arbetsgivaravgiften. Då skulle det nog bara bli 20röster för en sådan höjning, för det är väl endast kommunisternasom tycker att en sådan åtgärd är bra. Självfallet yrkar moderata samlingspartiet avslag pålöneskattehöjningen -den skatten bör i stället helt slopas för att skapaförutsättningar för nyanställningar inom näringslivet. Vår alldeles bestämda uppfattning som vi framfört många,är att det är genom besparingar och inte genom skaftehöjningar somvi skall komma till rätta med de samhällsekonomiska problemen. Regeringen harsom bekant gått en helt motsatt väg och höjt en lång rad skatter som jag här infe behöver räkna upp - de är redan alltför välbekanta. I vår reservation nr 1 yrkar vi avslag på allaskattehöjningsförslagen och föreslår i stället att uttalar sig för envaraktig marginalskattesänkning, återinförd fullständig indexreglering ochslopande av underskottsav-dragsbegränsningen. För tids vinnande återuppreparjag infe de besparingsförslag om netto ca 14 miljarder som framförts i denmoderata partimofionen 2417. Vi går också emot att kredittiden för uppbörd av skatt påmalt- och läskedrycker förkortas från 35 fill . Vi tycker nämligen attdet är orimligt, särskilt för de mindre, likvidsvagare bryggeriföretagen, atfde nu i många fall blir skyldiga att förskoffera skatten. I utskoftsbetänkandet finns det tre reservafioner som ärgemensamma för de tre borgerliga partierna. Den första gällerförmögenhetsbeskattningen i företagen. Förefagsskaftekommiff én föreslog att det arbetande kapitalet i de mindre ochmedelstora företagen i princip borde undantas från förmögenhetsbeskattning.Skaften ger väldigt litet i statskassan, i varf fäll infe på länga vägar vadsom motsvaras av negafiva effekter på näringslivet. De mindre och medelstora företagen spelar en avsevärd rolli svensk ekonomi, infe bara för aff dessa företag sysselsätter 1 300 000människor utan också för atf dessa företag ofta står för innovationerna i värtnäringsliv. Företagsskaftekommifféns förslag att från förmögenhetsskattenundanta arbetande kapital godtogs av en majoritet av remissinstanserna, mensocialdemokraterna i utskottet har inte velat höra på det örat. Defta är beklagligt,särskilt med tanke på atf regeringen lagt pä dessa företag ytterligare bördorsedan frågan senast var uppe i kammaren . med borgerliga regeringar förbättradespå många sätt villkoren för svenskt näringsliv. Äktiefondssparandet ochlindringen i beskattningen av aktieutdelningar har väsentligt förbättratnäringslivets möjligheter att skaffa fram det absolut nödvändiga riskvilligakapitalet. Den konkurrensutsatta delen av svensk industri behöver all tänkbar hjälpför att återvinna marknadsandelar, och med tanke härpå är det både oklokt ochegendomligt att socialdemokraterna inte lyckats övervinna sin gamla inställningatf ständigt utnyttja näringslivet som mjölkkossa. Det man nu gör är attgradvis rasera det positiva som byggts upp under de sex föregående åren. vågade man infe direkt avskaffa det värdesäkralönesparandet -det var över en miljon människor som använde sig av densparformen - men man minskade som bekant skattereduktionen med 10 procentenheter.Man införde också skyldighet för aktiebolag m. fl. att betala in en del avvinsten på ränfelösa konton i . Skattereduktionen föraktieutdelningar slopades också, vartill kommer alla andra pålagor som jag härinte närmare behöver gå in på. Genom den 20-procentiga "tillfälligavinstskattén", som infördes för en månad sedan, har vi nu entrippelbeskattning av aktieutdelningar. Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. bringa någon lindring i denna kraftiga beskattningföreslår vi nu att skattereduktionen för aktieutdelningar äterinförs. Den sista gemensamma borgerliga reservafionen gälleruppbörden om preliminär B-skaft. genomförde som bekant densocialisfiska riksdagsmajoriteten den förändringen i B-skafteuppbörden attdenna skulle fas ut av den slutliga skatten som debiterats två årtidigare. Egenföretagarna hade inte haft samma positiva inkomsfutveckling somflertalet löntagare, och dä man inte kan förvänta sig någonrealinkomsfför-bätfring innebar höstens beslut att man i lagsfiftningen skrevin atf man kunde förvänta sig en årlig inflation om . Detta rimmar synnerligen illa med uttalanden frånregeringens sida, att inflationen endast beräknas uppgå till . Medtanke pä defta och pä alla de andra pålagor som lagts på företagen böruttagsprocenten återföras fill fidigare gällande , och det är mycketglädjande att vi nu får ett helhjärtat stöd för defta yrkande frånmittenpärtierna. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall till dereservationer där moderata representanter deltar. 19STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 55 berörsdelar av kompletteringsproposifionen som bl. innehåller förslag till vissahöjningar av energiskatterna, i syfte att finansiera andra steget i denskafteomläggning som enligt riksdagsbeslutet skall förverkligas under åren1983 t. o. m. skattereform byggde på en överenskommelse mellancentern, och socialdemokraterna och innebar att när reformen ärgenomförd 1985 skall huvuddelen av inkomsttagarna eller ha enmarginalskaft som infe överstiger . Utgångspunkten är en kommunalskatt pä30 kronor och en statsskatt pä 20. begränsas underskottsavdragenfill högst , en begränsning som är nödvändig för att hälla fillbaka spekulation. Till underskotfsavdragsregeln är knutna vissaundantagsregler, av vilka jag särskilt vill nämna kvittningen mellan avkastningpå kapital upp till en nivå av och underskott på fastighet. I debatten om underskotfsavdragen framställs argumentenmot reformen som om alla inkomsttagare berördes av denna lagsfiftning. ärverkligheten den atf endast inkomsttagare som ligger över den s. k.brytpunkten berörs av underskoftsavdragsbegränsningen, dvs. I propositionen föreslår nu regeringen att andra steget ireformen skall finansieras genom höjning av bensinskaften med per liter,med per KWh på elströmmen och per kubikmeter på oljan. Ifråga om kilometerskatten föreslås en motsvarande höjning. har liksom de övriga oppositionspartierna gåttbestämt emot en höjning av bensinskatten och kilometerskatten. Dä det gälleroljeskatten har och accepterat höjningen men medförbehållet att lagen inte skall träda i kraft förrän den 1 januari 1984.Motivet för detta är att skattereformens andra steg, som de höjdaskatteinkomsterna är till för atf finansiera, inte träder i kraft förrän vid årsskiftet.Därför behövs det inte heller förrän då några ökade inkomster för reformensförverkligande. som vi diskuterade detta i utskottet träffadesen överenskommelse mellan , och socialdemokraterna angåendeförstärkning av ubåtsskyddet. Överenskommelsen innebär att oljeskatten höjsredan från , för atf de beräknade inkomstökningarna och december, totalt ca 250 miljoner, skall användas till attfinansiera just en förstärkning av ubåtsskyddef. Höjningen av elskatfen med per kWh frän årsskiftetaccepteras, som jag sade, av som ett led i finansieringen avskatteomläggningen. Det är också därför vi har gått med pä denna höjning . Den återstående delen skulle enligt uppfattning kunnafinansieras genom besparingar, och vi har föreslagit aff avdraget förfackföreningsav-giffen slopas fr. o. m. . Beträffande fackföreningsavgiften har tidigarebifallit ett enhälligt förslag från skafteutskottet aff regeringen skulleframlägga en fullständig redovisning och kartläggning av de konfliktbidrag sombetalats ut av fackföreningarna och av arbetsgivarorganisationerna och avstorleken av dessa i förhållande till de sammanlagda medlemsavgifterna. Avnågon märklig anledning har regeringen inte velat tillmötesgå denna begäran. Dådet därfill infe varit möjligt att fä ett fillfredsställande redovisningssystemnär det gäller avdragsrätten för fackföreningsavgifter, anser vi att dennaavdragsrätt bör slopas. Defta skulle ge den inkomstförstärkning som erfordrasför aff täcka återstoden av vad som behövs för att finansieraskatteomläggningens andra steg. Vi har inte kunnat åstadkomma nägon överenskommelse iskatteutskottet. föreslås i skatteutskottets betänkande atf den återståendedelen av finansieringen av skatteomläggningen uppskjuts . Deftaförslag har accepterats av .