prot · G609110 · 1982-12-31 00:00:00 — Är detta, , samma ståndpunkt, så inställersig frågan: Varför skrev ni då inte redan från början som refereradeLennart , utan lät detta bli ett fillrättaläggande, efterdet att ni blivit utsatt för den amerikanska kritiken. Och så principfrågan: Jag menar, , att minskyldighet är att redovisa moderata samlingsparfiets ståndpunkt, och i den månjag inte får gehör för den anser jag mig ha frihet att redovisa denna ståndpunktoffentligt, precis som det här närvarande statsrådet ansåg sig hafrihet att redovisa sin inställning som FN-representant 1980 i fråga om ÖstraTimor. Vad som har stått i kan jag intesäga. Jag har däremot gått igenom mina uttalanden som de gjordes i SverigesRadio, och där är det i alla fall fråga om min egen röst, så de uttalandena kaninte förvanskas. Där klargör jag efter anförandet att vi står fast vidvåra ståndpunkter och att ingenting tas tillbaka. Slutligen konstaterar jag att vi har olika uppfattningarom vilket uppträdande man bör ha inom en delegation. Jag avser varken att be om ursäkt förmin uppfattning eller att karakterisera . Omständigheterna talarväl för sig själva. 39 PER (): Till utrikesministern några råd. För det första: Läs referat av den egnapresskonferensen! För det andra: Be om ursäkt för insinuationen att moderaternaskulle gå någon annans ärenden. För det tredje: Undersök skillnaden mellanutrikesministerns uttalande den första och . Varför kunde viinte, herr utrikesminister, om det nu var så att alla var ense, diskuteraCentralamerikapunkten ordentligt i FN-delegationen? Varför avsnoppades demoderata synpunkterna då med formuleringen "som Per vet är detta engammal debatt"? Jag tror att det ligger någonting i skriverierna i detidningar som i anslutning fill detta lät påskina att regeringen hade valt attge en ordentlig posifionsmarkering till känna i fråga om , men attfötterna blev kalla när hade kritiserat. Sådant ger inte intryck avstabilitet i den svenska utrikesförvaltningen. Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen Jag skall hålla i minnet, att om endelegation som jag leder diskuterar vissa frågor och vi därvid gör medgivandenfill på vissa punkter, medgivanden som kanske inte var och en avoss speciellt gillar, har vi inte att räkna med er lojalitet mot det gemensamtutformade uttalandet. 41 PER (): måste jag beLennart om en mycket klar och entydig precisering. Menarutrikesministern och regeringen att partierna hädanefter i FN-arbetet skallavkrävas total lojalitet, dvs. att man skall ge regeringen rätten att underdenna lojalitetsmantel uttala sig hur onyanserat som helst? Om detta är vadregeringen begär, kommer moderata samlingspartiet inte att ställa upp påsådana villkor. Vi kommer att kritisera och ge våra bidrag, och vi förväntaross av regeringen respekt och lyhördhet, för åtminstone vi har landets bästasom utgångspunkt. Vi kommer inte för vår del att byta ståndpunkt som hoppandegräshoppor, från den ena dagen till den andra. Vi är beredda att när vi uttalaross stå fast vid våra åsikter alldeles oavsett vad en främmande makt säger isina repliker. Det är tydligen mera än vad man kan begära av socialdemokrafin. Få länder involverar sina parlamentariker meri utrikespo-lifiken än . Vi går så långt som att, när ettregeringsuttalande skall göras, låta representanter för de olika partiernadelta i utarbetandet av uttalandet, varvid det i betydande utsträckning tashänsyn till deras synpunkter. Om detta i och för sig då också bör föranledanågon lojalitet mot Om den svenska FN-delegationens genomgång avutrikesministerns anförande i generalförsamlingen gemensamtutarbetade uttalanden är en sak som var och en får avgöra efter sitt egetsamvete. 43 PER (): Vad utrikesministern säger, herr talman,iiinebär att FN-delegaterna i framfiden bör vara noga med vad de byter till signär det gäller eftergifter från regeringens sida. Vad som är viktigt ärtydligen förhandlingssituationen. Däremot tycks det inte vara viktigt om detsom står i regeringens anföranden faktiskt speglar den verklighet som regeringenger sig ut för att beskriva. Min kritik, herr talman, går sammanfattningsvis ut på attregeringen så onyanserat har uttalat sig om en del av världen att detta baranågra timmar efter uttalandet uppenbarligen blev uppenbart också för regeringensjälv. Jag har uttalat kritik i denna del och gett regeringen mitt råd attändra beskrivningen i fråga. Men här snoppade regeringens representanter av.Begär verkligen att man skall vara lojal efter en sådanbehandling? Det uttalande som jag gjorde stöddes iFN-delegationen av samtliga partier utom moderata samlingspartiet. Det harsenare stötts av partierna i utrikesutskottet utom moderata samlingspartiet.Det har senare också stötts i debatterna i denna kammare av alla partier utommoderata samlingspartiet. Jag har inte tagit tillbaka någonting, och jag menar attden svenska ståndpunkten ligger fast. har avvikit från denna. Det må ni gärna göra,men ni kan inte begära beröm för att ni går ut och kritiserar oss när nibefinner er i , eller före det att anförandet blir hållet. 45 PER (): Nej, jag begär inte beröm. Men jag begär attäven få rikta kritik mot de delar av regeringspolitiken som jagogillar, utan att bli ålagd någon munkavle. Jag begär dessutom att slippa bli anklagad för att gåfrämmande makts ärenden. riktade en sådan anklagelse mot mig iriksdagsdebatten . har förgrovat dendebatten ytterligare genom sina inlägg här . Hur skall vi, , kunna arbetaförtroendefullt med utrikespolitiken - för det är viktigt - om ledamöter av den svenska FN-delegationen för att springa med utrikesministernsanföranden till andra för att möjliggöra repliker? LennartBodström, ta tillbaka anklagelsen! Överläggningen var härmedavslutad. 11 § Meddelande omförhinder att besvara frågor, m. m. JordbruksministerSvante har anmält att han på grund av sjukdom är förhindrad att i dagdels lämna meddelande om tidpunkt för besvarande av de under punkterna 8 och 9i föredragningslistan angivna interpellafionerna, dels besvara de underpunkterna 10-14 upptagna frågorna. Meddelandeom förhinder att besvara frågor, m. m. 12§ Svar på fråga 1982/83:339 om strävan att stödja svenska oljeraffinaderier ' har frågat mig hur ett eventuellt godkännande avKuwaits köp av Svenska Gulf stämmer med regeringens strävan att stödja svenskaraffinaderier och kravet på en ökad raffinering av olja inom landet. Beredningenav frågan om tillstånd för köpet av Svenska Gulf enligt lagen om ufiändskaförvärv av svenska företag m. m. pågår f. n. i . Jag är därförinte nu beredd att kommentera ärendet, vilket berör inte endast frågor kringden svenska raffineringsindustrin utan även andra viktiga ekonomiska ochhandelspolitiska frågor. Regeringenkommer att lägga fram en proposifion om oljepolitiken. Det ärregeringens avsikt att i propositionen behandla även den svenskaraffineringsindustrins situation. Om strävan att stödjasvenska oljeraffinaderier 48 LENNARTPETTERSSON (s): Jag tackar statsrådet för svaret. Även om det inte var.mycket tillbesked i själva sakfrågan, får man kanske hysa förståelse för attenergiministern inte vill föregripa regeringsbeslutet genom något direktställningstagande här . Låt mig därför i mitt inlägg bara understryka tresaker. Fördet.första vill jag understryka vilken utomordentligt stor betydelseregeringens ställningstagande till ett eventuellt förvärvstillstånd för Kuwaithar när det gäller att hjälpa eller stjälpa svensk raffinaderiindustri på densnabbt krympande oljemarknaden. har oljeförbrukningen i Sverigesjunkit från till . Går nu Svenska Gulf till ettföretag som importerar raffinerade oljeprodukter, så försvåras branschensproblem ytterligare i takt med den sjunkande förbrukningen. Fördet andra är det viktigt att understryka det särskilda ansvar som regering ochriksdag har för svensk raffinaderiindustri och dess anställda. har jui stor enighet beslutat att oljeförbrukningen skall halveras fram till år 1990.Samhället har också belastat oljeprodukter med höga skatter och avgifter föratt nå detta mål. har målsättningen också varit att så mycket sommöjligt av oljeprodukterna skall raffineras inom Omupprustning av äldre kraftverk landetför att minska vårt oljeberoende i kris- och knapphetssituationer. Energiministernhar upprepade gånger sagt att vi måste fortsätta att dra ner vårt alltför storaoljeberoende, men inom den ramen känner regeringen ett speciellt ansvar försvensk raffinaderiindustri i nuvarande svåra omställningsperiod. Jagvill gärna tro energiministern på denna punkt, men det minsta man då kan begäraär att regeringen säger ett klart nej fill köp av Svenska Gulf. Gulfs10 % av den svenska oljemarknaden behövs sannerligen för att täcka in en del avde svenska raffinaderiernas ökande överkapacitet. Fördet tredje bör det slås fast att ett nej till förvärvstillstånd i sig inteinnebär någon otillbörlig diskriminering av utländska företag. Oljebranschenär vår största utlandsägda industribransch. Ingen - allra minst , som harnationaliserat hela sin oljeindustri - borde misstycka om den svenskaregeringen i nuvarande läge vill säkra en nafionell oljepolitik och någotminska den stora utländska marknadsandelen. Att ge förvärvsfillstånd vore att slå in på en importväg sominnebär allt större svårigheter för svenska oljeraffinaderier och derasanställda. Det är min förhoppning att regeringen håller fast vid sin tidigarelinje att en ökande mängd oljeprodukter bör raffineras inom landet. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1982/83:366 om upprustning av äldre kraftverk har frågat mig om jag tänker ta några initiativ föratt uppnå det dubbla syftet att producera energi och skapa arbete genomupprustning av äldre kraftverk. Regeringeneftersträvar självfallet att ta till vara alla möjligheter att skapa arbete,bl. a. genom de arbetstillfällen som uppkommer vid samhällsekonomiskt rimligaupprustningar av äldre vattenkraftverk. Vattenkraftsanläggningarnai vårt land har tillkommit successivt under en mycket . Deförsta vattenkraftverken i togs i drift för . Varjeanläggning har utformats efter samtida tekniska och ekonomiska bedömningar. Detkan i många fall vara motiverat att byta löphjul, vidga vattenvägar ellerinstallera nya aggregat för att minska energiförlusterna och ökaverkningsgraden. Ett genomförande av sådana åtgärder medför emellertidkostnader förutom för investeringar också för produktionsbortfall underombyggnadstiden. Kostnaderna för enbart produktionsbortfall kan ibland bliavsevärt större än värdet av det beräknade energitillskottet. Det är såledesinte självklart att det alltid är ekonomiskt riktigt att genomföraeffektivitetshöjande åtgärder i vattenkraftverk. utredning som genomfördes bedömde att åtgärder i landets befintliga vattenkraftverk som resulterar i en produktionsökning av ca 1TWh kan förräntas i rimlig omfattning. Vissa av dessa åtgärder har redangenomförts, andra pågår eller planeras. Korttid efter regeringens tillträde tillkallade jag en beredning med uppdrag attlägga fram en plan för hur det av beslutade målet för vattenkraften,, skall kunna uppnås. I uppdraget ligger att bl. a. studera de aspekterBengt-Ola tar upp. Vattenkraftsberedningen skall enligt sina direktivavsluta sitt arbete . Fråganom upprustning av äldre vattenkraftverk övervägs sålunda fortiöpande. Omplanerad utbyggnad av vattenkraften Anf.50 (): Jag får tacka energiministern för svaret på frågan. Bakgrunden tilldenna fråga är självfallet byggsysselsättningen, speciellt i mitt hemlän. Vidde kontakter som jag har haft med dels älvräddare, dels kraftproducenter hardet framkommit att man inte är medveten om de lättnader som finns i lagen omskatt på äldre vattenkraft. De tror att man inte befrias från denkapacitetshöjning som görs. Det vore högst önskvärt att information om dettaverkligen kommer dessa parter till del, för att man skall kunna få litet bättreaktivitet på området. ägs större delen av vattenkraften av privata intressen, och därtycks motiven för att vidta effektiviseringar vara ganska svaga. Jag vet inteom det är nödvändigt att ytterligare stimulera den biten, eftersominformationen om den stimulans som redan ligger i lagförslaget inte har nåttfram, men det kan finnas anledning att titta närmare på detta. Därutövermåste det vara av intresse att man vidtar de effektiviseringsåt-gärder som ärmöjliga att göra , när vi har ett relativt energiöverskott, så att man intekommer i den situationen att man har gammaldags och oekonomiska anläggningarsom måste åtgärdas när kärnkraften skall avvecklas. Det är min förhoppning att energiministern, när hontar ställning till vattenkraftsberedningens förslag, verkligen beaktarsysselsättningsaspekten och därvid ser på de regionala frågorna. Får jag först understryka att det i direktiven för vattenkraftsberedningenfinns klart inskrivet att man skall ta hänsyn till såväl miljö- ochbevarandeintressen som sysselsättningsintressen och effekterna i de berörda ochsärskilt utsatta regionerna i vårt land. Detär alldeles uppenbart att den beslutsförlamning som har rått närdet gällt vattenkraftsutbyggnad har medfört att många utbyggnadsobjekt, somskulle ha kunnat komma till utförande, inte har kommit till stånd - man harhelt enkelt inte vågat fatta beslut. Och situationen kanske fortfarande ärsådan, men i avvaktan på vattenkraftsberedningens förslag, som ju skallkomma . Det är min och regeringens förhoppning attvattenkraftsberedningens arbete skall leda till att vi äntligen Nr 110 kan få positiva beslut med bred parlamentarisk och opinionsmässig 5 aoril1983 l-*' uppenbart attvattenkraftsutbyggnad betyder mycket både för energipolitiken och för möjligheterna att klara elförsörjningen också i en Omplanerad situation när kärnkraften avvecklassamt för sysselsättningen. utbvssnadav '" sortens anläggningar som nudiskuteras och som har vattenkraften *8'* 'PP skapar sysselsättning påmånga håll, både för byggnadsarbetare och. förindustriarbetare som levererar utrustningen. Just nu behövs densysselsättningen, därför att man har det mycket bekymmersamt när det gäller attklara den för både byggnadsarbetarna och arbetarna i de berörda företagen. 52 (): Som ett exempel kan jag nämna att bara vidfyra kraftverk i skulle man få 460 årsarbetare sysselsatta, och det ärinte småsmulor i en sådan situation som vi har . Det är verkligen minförhoppning att vi kommer att få denna fråga behandlad på ett riktigt ochkonstruktivt sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1982/83:380 om planerad utbyggnad avvattenkraften har frågat mig om regeringenhar för avsikt att ge tillstånd till ytterligare vattenkraftsutbyggnad innanvattenkraftsberedningen har slutfört sitt arbete. Vattenkraftsberedningen skall enligt sina direktiv föreslåen plan för vattenkraftens utbyggnad till och redovisa resultatet avsitt arbete . Enligt vad jag har inhämtat frånchefen för kommer inte ärenden om tillåtlighet förvattenkraftsutbyggnad i fall där betydande motstående intressen finns att tasupp till beslut innan vattenkraftsberedningen har avslutat sitt arbete. 54KERSTIN (): Jag tackar statsrådet för svaret. Anledningen till min fråga är att vi från folkpartietanser att det är av oerhört stor vikt att man avvaktar den parlamentariska,beredningens ställningstagande och den plan för den framtidavattekraftsutbyggnaden som den har i uppgift att lägga fram, innan man gertillstånd för nya projekt. Det svar jag har fått av statsrådet kan vid förstapåseendet verka lugnande. Men där finns tyvärr en passus som jag gärna skullevilja att energiministern utvecklade vidare, nämligen den som gällde fall"där betydande motstående intressen finns". Som svaret nu är formuleratverkar det som om det vore en bedömningsfråga omfillstånd skall ges eller ej - detta alltså redan innan beredningens arbete ärslutfört. Jag hade verkligen hoppats att få ett mera entydigt nej som svar påmin fråga. Motden bakgrund som jag har redovisat i min fråga, nämligen att regeringen förejul gav tillstånd till utbyggnad av Älglunds kraftverk i Rickleån samt deförslag som finns redovisade i budgetproposifionen, är oron fortfarandebefogad. Jag har i frågan som exempel nämnt . Det ligger en ansökan hosregeringen som gäller Hylströmmen. En utbyggnad där skulle innebära en mycketgrym vildmarksexploatering. Strömmen är värdefull ur fritidsfiskesynpunkt, ochbl. a. utterbeståndet skulle hotas vid en utbyggnad. Minfråga måste bli: Ligger ett sådant ärende inom ramen för förutsättningarna föratt tillstånd skall kunna ges? Jag för min del bedömer det som klart olämpligtatt över huvud taget gå vidare innan beredningen har redovisat sitt arbete. Omplanerad utbyggnad av vattenkraften Det uttalande som jag gjorde är exakt detsamma som gjordes när vattekraftsberedningentillsattes och som var en av förutsättningarna för dess arbete. Det betyderinte att varje vattenkraftsärende stoppas. Det finns nämligen ärenden som vidtillåtlighetsprövning har tillstyrkts av alla instanser. De har tillstyrkts av ,de gäller inte vattendrag som är undantagna från utbyggnad enligt riksdagenstidigare beslut och de avser projekt som kan ge värdefull sysselsättning ochtillskott till energiförsörjningen. Den sortens ärenden måste kunna släppasfram. Av det skälet har regeringen gett tillstånd till utbyggnad av Porsi ochLaxede liksom av Rickleån. Rickleån tillhör inte de undantagna vattendragen.Den utbyggnaden har tillstyrkts av såväl som sådana ansvarigaremissinstanser som och kammarkollegiet. Men - och det ärtroligtvis på den punkten och jag är oeniga - inget ärende somgäller vattenkraftsutbyggnad är av den naturen att det inte finns någon motståndare.Det är en romantisk illusion att tro det. Men om det är så att ett ärendehandlar om ett icke undantaget vattendrag och det vid tillåtlighetsprövning harbefunnits lämpligt för utbyggnad och om alla eller så gott som allaremissinstanser tillstyrker, då måste man ändå säga sig att det är nödvändigtatt släppa fram ett sådant ärende, eftersom projektet kan ge värdefullaarbetstillfällen i delar av vårt land där arbetslösheten är mycket stor. Menjag upprepar att om det gäller ärenden där det råder tveksamhet på den punkten,då kommer regeringen att vänta med sitt ställningstagande fill dess attvattenkraftsberedningen är färdig. 56 (): Det är helt klart att det kan vara mycket få objekt om vilka åsikternainte går isär. Men det är väl ändå märkligt, statsrådet , attsocialdemokraterna, som inte kunde godta det utredningsarbete som 9 protokoll 1982/83:109-110 Om planerad utbyggnad av vattenkraften mittenregeringenpåbörjade utan startade den nu arbetande vattenkraftsberedningen, inte villavvakta det arbetets slutförande. Man har ju här chansen i regeringen attallsidigt utvärdera de resultat som beredningen kommer fram till. Man skulle jukunna vänta med att fatta beslut under den korta tid som är kvar till dess attutredningen är klar, eftersom det finns en oro och bedömningen i alla fallmåste bli godtycklig när det gäller de objekt som ligger framme för avgörande iregeringen. I sitt svar till för en stund sedanhänvisade statsrådet till beredningen och ville inte ge något besked innanutredningsuppdraget var slutfört. Jag tycker att det vore bra om man kunde fåsamma svar när det gäller tillståndsgivningen för utbyggnad av vattenkraften.Effekfiviseringen av befintliga kraftverk är ju ett av de mål som beredningenskall försöka verka för. För det första: I svaret fill Bengt-OlaRyttar hänvisade jag till att vattenkraftsberedningens arbete - alltså innanman fått visshet om resultatet - kanske fortfarande höll tillbaka beslut isådana fall där man kunde släppa fram arbeten som borde släppas fram och somjag tror ätt också tycker är värdefulla: effektutbyggnader aväldre kraftverk. Jag uttalade den förhoppningen att man åtminstone i sambandmed vattenkraftsberedningens arbete äntligen kunde få underlag för de beslutsom skulle kunna fattas. För det andra: Vi tog beslut om utbyggnad av Porsi ochLaxede, som hade tillstyrkts av alla ansvariga-även av älvräddarna. Det gerflera hundra jobb i , och vi kan få fram de jobben det häråret åt människor som är i en förtvivlad situation. Skulle vi ha stoppat det? Vi har utan att föregripa tillåtlighetsprövningen när detgäller anvisat medel i budgeten, så att de finns tillgängliga omregeringen vid den prövning som inte kommer att äga rum förrän eftervattenkraftsberedningens arbete kommer fram till att den utbyggnaden börtillåtas. Det har vi gjort för att inte riskera att försena igångsättningenytterligare en säsong i en - också i det fallet - av arbetslöshet drabbad bygd.Men vi har icke föregripit prövningen. Jag vill fråga : Skulle vi ha hindrat dessaarbeten, som behövs där uppe i norr? 58 (): fråga gällde fakfiskt de ärenden omprövningstillstånd som ligger på regeringens bord. Jag tog upp . Men detfinns en oro också för att det kan finnas andra projekt, där man kommer in medförnyade ansökningar. Det är ju fråga om en ganska fill dess attberedningen är klar med sitt arbete. Det är det vi talar om, statsrådet det gäller är månaderna fram till dess att beredningen är klar med sittarbete. fickjag ju svar på en fråga, den om : att man skulle vänta med beslut i det ärendettills beredningen var färdig med sitt arbete. Det var i alla Nr 110 fallett positivt besked. 5 april1983 Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1982/83:335 om den svenska varvspolitiken har frågat industriministern om regeringen avser attinför förestående beslut om den svenska varvspolitiken låta sig vägledas avriksbankschefens uttalande i tidningen att Svenska Varvs tvåkvarvarande anläggningar bör skrotas och om riksbankschefens uttalande kan fååterverkningar på Svenska Varvs ställning på kreditmarknaden. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Somframgår av den varvsproposition som regeringen förelade den 25 mars1983 anser regeringen inte att något av storvarven bör avvecklas medhänsyn fill de sociala och regionala följder detta skulle få. Regeringenföreslår därför i varvspropositionen trots det ansträngda statsfinansiellaläget fortsatt men reducerad drift vid såväl som Uddevallavarvet. Offentliggörandet av detta förslag bör få tillföljd att uttalanden som gjorts inte påverkar Svenska Varvsmöjligheter fill extern finansiering. 60 (vpk): Jag tackarför svaret. av sin aktualitet och relevans har väl kanske den här frågan mist sedan denställdes. Den ställdes nämligen i ett läge där man ännu inte visste något ominnehållet i varvsproposifionen - den hade ännu inte publicerats, och manvisste heller inte exakt när den kunde väntas komma. Detär ju emellertid trots allt så att ju inte är vilken privatpersonsom helst. När han går ut med ett så skarpt uttalande som han gjorde är detnaturligtvis uppseendeväckande och kan föranleda diskussion. är juinte bara regeringstjänsteman med ett förflutet i den stora epoken ,utan han är också som riksbankschef ansvarig för betydelsefulla delar av denekonomiska politik som sammanhänger med budgetläget och budgetpolifiken. Därförhar hans uttalanden naturligtvis en viss relevans, och det var i det lägetnaturligt för oss att få ett klarläggande uttalande från någon ansvarig inomregeringen om vad som låg bakom hans utspel. praktiska politiken går det ju dessutom ibland - inte alltid - till så, låter någon person som inte tillhör den närmaste regeringskretsen skickaupp en försöksballong. Det finns också de som tänker i den politiska Om finansieringsvillkoren för offshorekonstruk-tioner förlängningenav den nuvarande situationen på ett sådant sätt att de med sådana häruttalanden vill förbereda och mjuka upp opinionen för allvarhgare ingrepp i enviss närings förhållanden än vad de för ögonblicket är beredda att göra. Vi kannu från vår sida med tillfredsställelse notera att uttalandetydligen inte var en sådan försöksballong. När det gäller själv, som jag tyvärr inte harmöjlighet att debattera med här i kammaren, vill jag notera att det ärambitiöst av honom att vilja göra rätt för sin lön, men han kanske tog i litetväl skarpt . Överläggningen var härmed avslutad.