prot · G609113 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:113 1 § Minnesord över avliden ledamot av Under gårdagen nåddes vi av ett nytt sorgebud. Vår kamratpå läns-bänken gick ur fiden . När jag sedan hälsade välkommeni vår gemenskap uttryckte hon sin glädje över att ha fått förtroendet att kommamed i . Hon verkade då fylld av entusiasm inför sina nyaarbetsuppgifter. Det blev henne alltså inte förunnat att få vara med mer än enmycket . Innan hon kom till var hon livligtverksam inom sin hemkommun och i . Hon fillvann sig stor respektför sina kunskaper, och hon omfattades av stort förtroende och vänskap i allaläger. Vi ägnarvår bortgångna kamrats minne en stunds tystnad. 2 § Upplästes och lades till handlingarnaföljande från valprövningsnämn- den inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att SvenLundberg (s), , utsetts till ny ledamot av fr. o. m. sedan Nils-OlofGrönhagen (s) avlidit. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts CurtNyström, , BirgittaEvers, , , , , ,, , och , Örnskölds vik (alla s). ' har vid sammanträde denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Om stationeringen av utsjöbevakningsfartyget 3§Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller om tjänstledighet frånriksdagsarbetet under fiden den 2 maj-den 3 juni på grund av enskildaangelägenheter. Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen anmälde att BeritBolander (s) skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Svar på fråga 1982/83:338 om stationeringen avutsjöbevakningsfartyget har frågat mig om regeringenavser att planera för en framtida stationering av utsjöbevakningsfartyget på Gotiand. Inledningsvis vill jag erinra om att det ankommer pågeneraltullstyrelsen att bestämraa om stationeringen av kustbevakningensfartyg. har också försökt basera fartyget på ochbemanna det med personal som är bosatt på eller villig att flytta dit,men detta har inte lyckats. Frågan om möjligheterna att stationera Tv 172 på Gotlandhar vidare vid skilda tillfällen tagits upp av regering och riksdag. Det har dåinte funnits några delade meningar om önskvärdheten av att stationera fartygetpå . Nya försök av generaltullstyrelsen att åstadkomma detta resultathar inte heller lyckats, främst beroende på att personal med erforderlig 'kompetens inte har kunnat rekryteras till fartyget. Enligt vad jag har inhämtat gör generaltullstyrelsen nuytterligare ett försök att placera fartyget på . Därvid undersöks pånytt intresset hos personal för omstationering till . Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 3 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Redan innanutsjöbevakningsfartyget levererades stod det klart att båten bordestationeras i en gotländsk hamn. Så blev inte fallet. Båten placerades iNynäshamn. Frågan om stationeringen har sedan tagits upp avrepresentanter för ett antal gånger här i . Tyvärr harfortfarande inget hänt vad gäller stationeringen. Båten ligger fortfarande kvari . Allt talarför att en stationering på är det enda rätta från operativ synpunktmed hänsyn till det bevakningsområde som är aktuellt. Med tanke på de bekymmervi nu har att effektivt övervaka vår fiskezon är Tv 172 av stor betydelse. Detär viktigt att båten snabbt kan vara på plats. Med den placering båten i daghar, går det lätt för besättningen på fartyg i det aktuella området att räknaut när bevakningsbåten kommer att vara på plats. Samhällsekonomiskt är det helt oacceptabelt att fartygethar den längre gångtid som stationeringen i innebär. Önskemålen frånGotland har också varit starka om att man på grund av regionalpolitiska skälskulle ha som rekryteringsområde för personalen. Det är därför glädjande att statsrådets svar ger anledningtill förtröstan och att omplacering förhoppningsvis kan ske. Möjligheterna tillrekrytering av personal från bör också undersökas. Om en uppmjukning av den s. k. angiverilagen Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1982/83:341 om en uppmjiikning av den s.k. angiverilagen har frågat mig om jag, motbakgrund av den starka kritik som förekommit, avser att föreslå någonuppmjukning av den s. k. angiverilagen och i så fall när. Frågan vilka uppmjukningar som det kan finnas skäl attvidta i den särskilda lagen om avdrags- och uppgiftsskyldighet övervägs f. n. Övervägandena gäller en höjning av beloppsgränsen försmåhus- och lägenhetsägarnas uppgiftsskyldighet samt möjligheten att slopaskyldigheten att lämna uppgift om uppdragstagarens personnummer och att avge ensärskild försäkran i självdeklarationen när någon uppgiftspliktig ersättninginte betalats ut. 5 (); Jag skall be att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Jag .vet inte om det var avsikten, men regeringensintentioner avslöjades delvis i Morgonekot och kvällstidningarna. Det är väl få frågor som upprört människorså mycket som den s. k. angiverilagen. Benämningen på lagen kanske kanbetraktas som något märklig, eftersom det även med den tidigare lagsfiftningenfanns skyldighet för en småhusägare att lämna kontrolluppgift på ersättning omminst . till person som inte var rörelseidkare. Arbetsgivare är ocksåskyldig att lämna uppgift om anställdas löner. I massmedia blev emellertid benämningen angiverilag snabbtetablerad, och jag har förståelse för människors negativa reaktion. Detförefaller dock märkligt att inga mer än vi moderater reagerade när lagen ihöstas antogs av . Trots attfinansministern tidigare, närmare bestämt , sagt sig vara i Om en uppmjukning av den s. k. angiverilagen lyckhgokunnighet om lagen, som bär , erinrar sig säkertfinansministern nu att socialdemokraterna i riksdagsvoteringen stödde lagen påalla punkter, medan moderata samlingsparfiet dels motsatte sig att ensmåhusägare skulle kunna åläggas betalningsskyldighet för en hantverkaresskatteskulder, dels också att den som förbisett att i självdeklarationen lämnauppgift om vederbörande hantverkare skulle påföras en straffavgift på 100 kr.Vi hävdade också att det skulle vara smidigare och mera sympatiskt att sättastopp för den grå arbetsmarknaden genom att införa avdragsrätt för reparationeroch underhåll av schablontaxerade småhus. Då blev det ju angeläget förvillaägaren att spara kvittona för att-ha dem som underlag för avdragsyrkanden. Riksdage n har tidigare beslutat att hos regeringen begäraen utredning om en sådan avdragsrätt, och en naturlig följdfråga är nu närfinansministern har för avsikt att effektuera denna begäran. En del av min fråga lämnades också obesvarad. Jag frågadenär en uppmjukning i så fall skulle komma. Det är naturligtvis av intresse förmånga människor som anlitar hantverkare, eftersom den lagstiftning vi antog den1 januari gäller fills en ändring kommer till stånd. Jag vore alltså tacksam om finansministern kunde lättalitet på förlåten i dessa frågor. Jag beklagar att det i den skriftligautredigeringen av detta svar bortföll en mening som jag hade tänkt skulle stådär, nämligen' att vi avser att lägga fram förslag om dessa förändringar ,så att klarhet beträffande rättsläget under innevarande beskattningsår skallskapas så snart som möjligi:. När det gäller andra fråga, beträffandehuruvida det är möjligt att för schablontaxerade fastigheter införa enavdragsrätt för reparations- och underhållskostnader, vill jag svara att dettaär under behandling i den bostadspolitiska utredningen, som har att se övervillabeskattningen. Låt mig också, herr talman, tillägga att om KnutWachtmeister med sitt inlägg avser att moderata samlingspartiet ändå står fastvid sitt ställningstagande i voteringen här i kammaren , för denuppgiftsskyldighet som föreligger i lagen och som regeringen också avser attbibehålla i det förslag vi lägger fram, med de förändringar jag här har antytt,vore det välkommet att få detta bekräftat och konstaterat, med tanke på denkampanj som i vissa delar av den moderata pressen och på andra håll förs mothela tanken på en uppgiftsskyldighet för kostnader för uppdrag av detta slag.Det skulle rensa luften att veta att inte försöker å ena sidan iriksdagen stödja en lagstiftning och å andra sidan ute på det politiska fältetframstå som dess totala motståndare. 7KNUT (); Jag tackar för detta svar, som innebär attdet i vår kommer att lämnas en proposition om ändringar. Det är faktiskt jag som har ställt frågan och förväntatmig att få svar från . fick jag själv en fråga huruvidamoderata samlingsparfiet vill acceptera denna lagsfiftning med de förändringarsom kan komma. Jag vet inte vilka förändringar som kan komma, men vi har i enpartimotion föreslagit, under intryck av den kritik som har kommit och somregeringen också har tagit hänsyn till, att man i väntan på att regeringeneffektuerar den beställning som har gjort om en utredning om enavdragsrätt skall slopa uppgiftsskyldigheten beträffande uppdragsersättningtill hantverkare. Vi har alltså ändrat uppfattning på den punkten, och dettycker jag skall kunnas sägas klart ifrån. Låt mig, herr talman, sluta med att säga att vicestatsminister i ett uppmärksammat tal i i slutet avmars ställde två frågor till sig själv och sitt parti, och de var: Vilkafriheter måste vi än försvara? Vilka friheter måste vi återerövra? Senarei talet nämnde behovet av frihet från maktlöshet. Detta tyckerjag är något som finansministern bör ta fasta på inför propositionen om enuppmjukning av den s. k. angiverilagen. Jag tror att det skulle vara utomordentligtglädjande för stora delar av svenska folket, om man i den propositionen kundesäga att i avvaktan på en översyn av avdragsrätten skall vi inte ha någonuppgiftsskyldighet. Om en uppmjukning av den s. k. angiverilagen sitter i skatteutskottet.Han bör veta vilka utomordentiigt stora svårigheter som föreligger att ischablontaxerade fasfigheter fillåta en avdragsrätt t. o. m. för reparation ochunderhåll. Han borde veta att vi hade sådana avdrag hade viindividuell taxering av hyresinkomster även från villafastigheter. Han vetalltså att det är ett utomordentligt svårt problem som har förelagtregeringen och som regeringen nu har förelagt den bostadspolitiska utredningen. Men det väsentliga är att vi efter inlägg kan konstatera att moderata samlingspartiet frånträder denuppfattning man hade , dvs. att vi behöver ha klara regler när detgäller den uppgiftsskyldighet som föreligger för småhusägare ochlägenhetsägare. konstaterade ju själv att det finns en sådanuppgiftsskyldighet , som man fakfiskt nu befrias ifrån genom den nyalagen. Vad har hänt? Vad är det i sak som har fått moderata samlingspartiet attändra uppfattning, annat än möjligheten att utnyttja vad man tror är enopinionsvåg? Jag undrar om något riksdagsparti på längehar visat en sådan utrerad opportunism som moderata samlingspartiet f. n. gör isin hantering av skatteflykts- och skattefusksfrågorna. Om förslaget att begränsa bostadslångivningen 9 KNUTWACHTMEISTER (m): Beträffande avdragsrätten finns naturligtvisproblem. Därför har ju också begärt en utredning. Den utredningen fårnu redovisa vilka möjligheter man anser finns att medge avdragsrätt förschablontaxerade villor, I fråga om att ändra ståndpunkt har väl både Kjell-OlofFeldt och jag och våra partier tagit intryck av den opinionsstorm som harförevarit. Vad som har ändrats är att människor blivit alltmermedvetna om hotet mot den personliga integriteten. Vi har fått engeneralklausul. talas det om att samköra register med upplysningar frånbankerna om räntor och annat. Sammantagna ökar dessa åtgärder enligt människorsuppfattning hotet mot den personliga integriteten, även om de var för sigkanske är rätt oskyldiga. Jag tycker att det är glädjande att svenska folkethar uppmärksammat detta hot. Vi är ju snart inne i 1984. Både jag har enligt min micning anledning att ta intryck av den krifik somframförs. Vi har gjort det, och uppenbarligen har också gjortdet, eftersom vi kommer att få en uppmjukning av angiverilagen. Det är en sak att ta intryck av kritik och enannan att helt och hållet utan motivering byta ståndpunkt - den endamofiveringen är att man, delvis genom moderata samlingspartiets eget agerande,försöker skapa s. k. opinionsstormar. Varje gång försöker göranågonting för att minska förekomsten av skatteflykt och skattefusk sägermoderata samlingspartiet numera - - nej. Det betyder att detbara är en läpparnas bekännelse, på gränsen till hyckleri, när partiet i andrasammanhang säger att man vill värna skattemoralen och de hederliga skattebetalarna.Varje gång vi försöker göra någonting konkret kommer ni numera att gå emot. Detär detta jag kallar utrerad opportunism. 11 (): Jag kan inte se någon skillnad i agerandet.Bägge partierna har tagit hänsyn till den sakliga kritik som har riktats motlagen. Jag förstår inte rikfigt varför det skall vara berättigat att göra detnär det gäller socialdemokraterna, men förkastligt när det gäller moderatasamlingsparfiet. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1982/83:340 om förslaget att begränsa bostadslångivningen I proposition 1982/83:50 bilaga 5 förordadesbl. a. vissa åtgärder i syfte att begränsa bostadsbyggandet inom ettbostadsförsörjnings- område därdet förekommer påtagliga problem på grund av outhyrda lägenheter. Med hänvisning till att enskilda som planerar att byggaett småhus skulle vägras bostadslån även i orter där det enbart finns ettmindre antal outhyrda lägenheter har . frågat mig om jag anseratt en sådan rigid tillämpning står i överenskommelse med regeringens avsiktermed lånebegränsningar. Förslaget i proposition 1982/83:50 var att en begränsningav bostadsbyggandet inom ett gemensamt bostadsförsörjningsområde i första handskulle uppnås genom frivilliga överenskommelser mellan kommunerna. Jagförutskickade att länsbostadsnämnderna skulle ges i uppdrag att tainitiativ till de ytterligare överläggningar med berörda kommuner som behövsför att uppnå syftena bakom förslaget. Så har också skett. De överväganden som kommunerna inom ettbostadsförsörjningsområde nu har att göra måste enligt min mening avse alltbostadsbyggande. Jag finner det dock naturligt att kommunerna utformar sinaöverenskommelser på ett sådant sätt att det blir möjligt att ta de hänsyn sombehövs i enskilda fall. Någon rigid tillämpning har inte förutsatts. Om förslaget att begränsa bostadslångivningen 13KJELL (): Jag ber först att få tacka bostadsministern för svaret. De begränsningar som nämndes i proposifion 1982/83:50accepterades av . Det gjordes alldeles säkert med den tanken att dettai första hand avsåg flerfamiljshusen. Det måste vara ganska klart eftersominskränkningar rimligtvis skall drabba den typ av bostadslägenheter som ärtomma och som står till förfogande. I bostadsministerns svar får jag nu uppgiften att dennabegränsning dock måste avse allt bostadsbyggande, även om man förutsätter attkommunerna skulle utforma sina överenskommelser på ett sådant sätt att de toghänsyn till enskilda fall. Jag tycker att det är alldeles självklart att närden enskilde vill skaffa sig en annan bostadsmiljö, t. ex. en barnfamilj somvill bygga ett eget hus i stället för att bo kvar i den lägenhet som familjenhar eller eventuellt skulle kunna bli erbjuden, måste detta vara ett skäl sominnebär att den enskilde inte skall drabbas av denna typ av begränsningar.Detta är ett planeringsfel som den enskilde inte kan beskyllas för. Det skullefå mycket märkvärdiga konsekvenser, eftersom man skulle bli hänvisad till enlägenhet som inte passar för familjens behov. I en artikel som publicerades i en tidning i mitt hemlän -GT - sade statssekreteraren i : "Regeringens avsikt har aldrig varit att det härskulle gå ut över någon enskild småhusbyggare." Jag reserverar mig för hurpressen har återgivit hans uttalande. Jag hade hoppats att bostadsministerns svar skulle havarit lika kategoriskt som statssekreterarens uttalande i dennatidningsartikel, dvs. att detta inte skulle kunna tas fill intäkt för att man äveni områden med ganska ringa överskott på lediga lägenheter skulle ta det här somett motiv för att icke Om förslaget att begränsa bostadslångivningen beviljabostadslån till en person som söker sådant för att bygga ett eget hem. Jag hoppas att den här debatten och utformningen avförslaget inte kommer att få konsekvenser av det här slaget och attsmåhusbyggandet i stort sett inte kommer att drabbas av dessa inskränkningar. Jag tror att med sinerfarenhet är ganska klar över att det inte går att göra en avgränsning, därman säger att här gäller det bara frågan om lägenheter i flerfamiljshus meninte i småhus. Man kan mycket väl tänka sig att något företag i en ort avden karaktär det här talas om skulle välja att bygga något hundratal egnahem istället för att bygga lägenheter i flerfamiljshus. Det är klart att man då intekan bortse från betydelsen av detta i förhållande till det stora antalet ledigalägenheter. Jag har därför både i mitt svar och när propositionen komtill utgått från att det här är en bestämmelse som skall tillämpas med förnuftoch sans. Jag har lagt bedömningen av det på länsbostadsnämnder och kommuner. Vid det tillfället övervägdes om man skulle ha gåtthårdare fram och lagsfiftningsvägen försökt att åstadkomma tydliga regler. Jagfann inte det nödvändigt. Jag har stor tilltro fill kommunalmännens möjligheteratt göra en vettig av/ägning av dessa frågor. Med anledning av den tidningsartikel som kan jag konstatera att just i det länet, med den länsbostadsnämnd ochden kommun som åsyftas i artikeln, har - såvitt jag förstår - frågan lösts påett alldeles utomordentligt sätt. Kommunen har självmant sagt att den skallgöra en viss prutning i sitt bostadsprogram, och den har gjort det genom att nuicke sätta i gång två projekt med tio lägenheter i varje. Däremot har denprioriterat och släppt fram småhusen och har också fått lån hos länsbostadsnämnden.Jag tycker att det är ett alldeles tydligt uttryck för att bestämmelsentillämpas med förnuft, och det har också varit meningen. Jag delar naturligtvisKjell uppfattning att antalet lägenheter i det nu aktuella fallet ärrelativt sett rätt litet. Därför bör man inte heller gå för hårt fram, och dettycker jag inte att man har gjort. Anf.15 (); Det är riktigt att det fall som varanledningen till min fråga har fått en lösning som jag tycker är bra; de somhar sökt har fått sitt bostadslån beviljat. Jag tror att man när och civilutskottetbehandlade propositionen tänkte på de större bostadsförsörjningsområden, därdet verkligen finns en stor tillgång på tomma lägenheter. säger bostadsministern att man i stället för att byggaflerfamiljshus skulle kunna satsa på att bygga hundratals lägenheter på annatsätt. Men det är ju inte fråga om det. Det här problemet uppstår i de mindrekommuner och mindre bostadsförsörjningsområden, där det aldrig är fråga om såstora projekt. Jag tycker att det är väldigt angeläget att den familj somsparat för att komma i gång med sitt eget bygge inte skall bli utsatt fördetta, även om jag är medveten om att man när man utformar en bestämmelse intevill undanta en viss typ av bostäder. Även om bostadsministern av formella skäl säger att dettaskall avse allt bostadsbyggande, vill jag tolka vad som sägs i svaret om attkommunerna skall utforma sina överenskommelser på ett sådant sätt att det blirmöjligt att ta hänsyn till det enskilda fallet på det sättet att vi skall fåsådana lösningar som det blev i det fall som var anledning fill min fråga. I såfall är jag nöjd. Om förslaget att begränsa bostadslångivningen När vi införde systemet med hyresrabatterrådde det en allmän uppfattning om att det inte var rimligt att dessatillämpades pä orter som hade ett stort antal lediga lägenheter. Med denutformning som bostadsproduktionen fått - det byggs väldigt mycket villori form av bostadsrätter och hyresrätter - kan man inte dra en sådan gränsmellan flerfamiljshus och småhus. Jag sade och jag har sagt det ,att jag förutsätter att kommuner och länsbostadsnämnderskall fillämpa detta medförnuft. Vi ville ta hänsyn till den kommunala självstyrelsen och inte ge någradetaljerade beskrivningar. Jag kan med utgångspunkt i det fall som KjellMattssons fråga gäller konstatera att jag hade anledning att hysa förhoppningenpå en sådan behandling. Det finns mig veterligt ingen som har drabbats avsådana rigida tillämpningar att det uppstått några problem. Tvärtom har kommunernaoch länsbostadsnämnderna så långt jag kan finna inte minst inom detta områdeskött det här på ett utmärkt sätt. 17 (): Då tycker jag att den härdiskussionen har fyllt sitt syfte, nämligen att göra klart att detta inte äravsett att gå ut över det enskilt uppförda småhuset. Jag kan dela HansGustafssons uppfattning att man i ett stort bostadsförsörjningsområde -1, ex. iGöteborg- måste se till hela skalan av bostadsproduktion, om man vill försökaåstadkomma en minskning av det tomma lägenhetsbeståndet. Det huvudsakliga för mig har varit att av den enskildeplanerat bostadsbyggande på den typ av orter som här har varit aktuell inteskall behöva bromsas på grund av det ställningstagande som gjort närdet gäller begränsningen av lånemöjligheterna. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:353 om inhemsktelefontillverkning Mot bakgrund av att har upphandlatett antal telefoner av ny modell från har SvenHenricsson frågat mig om regeringen kommer att hindra en upprepning av detinträffade och i stället slå vakt om den svenska sysselsättningen. har efterfrågan på olika slags telefoner ökatstarkt. Abonnenterna vill inte bara ha telefoner i olika färger utan äventelefoner med speciell utformning eller storlek. Ett flertal modeller av sådanatelefoner kan köpas på den allmänna marknaden. De telefonerna är dock integodkända av och får därför inte anslutas till telenätet. Enligt deriktlinjer som en enig riksdag drog upp skall blimer marknadsorienterat. För att tillgodose den efterfrågan på litet annorlundatelefoner som uppenbarligen finns har verket därför beslutat att fillhandahållaett par nya modeller. begärde in anbud på s. k.minitelefoner. egna industrier, , kunde inte tillverka dennaförsta serie av nya telefoner, bl. a. eftersom det skulle ta för lång fid attutveckla en helt ny modell. Om efterfrågan på nya telefoner är tillräckligtstor, är det givetvis angeläget att ges tillverkningsmöjligheter. Enligt pågår på tillverkning av en annanny telefonmodell för leverans och utveckling avytterligare en telefonmodell för tillverkning och leverans vid en senaretidpunkt. 19SVEN (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Av svaret att döma är det fråga om en sorts ny policy hosteleverket. Man släpper in de multinationella jättarna, t. ex. ITT, på densvenska marknaden. Det har framkallat både oro och pessimism bland deanställda. I finns det 144 övertaliga människor vid Teli.Själva uttrycker de sig på följande sätt: Här sitter vi och stickar. Någontingskall vi ju göra medan utlänningarna får fillverka våra telefoner. Detta är inte bra. Det finns dessutom indikationer på attmera är på gång. Det är inte bara fråga om 20 000 telefoner. Har man gett enviss potentat ett finger, tar han gärna hela handen. Ungefär så resonerar man.Det finns, som sagt, tecken som tyder på att det inte är fråga om slutet utansnarare början på något som skall bli mer och mer omfattande. Vidare känner vi till vilken enorm strategisk kapacitetjätteföretagen, multijättarna, har. De kan gå ned i pris för att erövra enmarknad. När man genom sin finansiella styrka har etablerat sig på marknaden,har man ju uppnått ett mål. Man skapar ett behov av sina produkter.Människorna har då hunnit vänja sig vid den typ av produkter som man lyckasplacera på marknaden. Än en gång vill jag således fråga kommunikationsministern:Är nämnda oro verkligen befogad? Kan vi förvänta oss en viss spärr, så att intedetta utvecklas till något som hotar ? Det råder inget tvivel, , omatt väldigt kraftigt satsar på . Jag sade i mitt svar att detpågår tillverkning på av en ny telefonmodell. Man avser att leverera denunder .