prot · G60944 · 1982-12-31 00:00:00 — Därmed behövs def såvitt vi kan se inte något uttalande avden innebörd som reservanterna förespråkar. Ett framsteg kan dock noteras med anledning av den sistareservafionen. Här falas om föräldrar och deras barn. Alltför många som hardeltagit i den offentliga debatten om de fristående skolorna har hävdatföräldraräften men glömt att def också handlar om barnens rätt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet. AnL 157GUNNAR () replik: Def faktum atf man vill ha enhetliga reglerför frånvaroregistrering innebär inte atf man samfidigt skall kunna gemänniskor möjUghet atf välja för dem vikfiga saker. Det är som , atf frågan om vilket språk man skall få undervisning i infe är någondetalj, utan def är vikfigt för människor atf få möjlighet att välja, Def är entyp av trygghet som man inom def offenfiiga skolsystemet försöker tillgodosebl, a, genom hemspråksundervisning,och jag kan infe inse varför man infe borde ge också föräldrar och barn enmöjlighet att välja fristående skolor. Menden elementära frågan när def gäller är om han vill hafristående skolor, om han tycker atf def är bra med sådana. Vad han egentligengör när han angriper reservationerna är att han förvägrar människor möjlighetenaft välja fristående skolor, Def kunde vara bra att visa litet mera ödmjukhetinför alla de människor som vill ha en möjlighet atf välja olika typer avskolor. Närvi säger att länsskolnämnden skaU svara för godkännande av fristående skolorbygger vi det dels på atf fristående skolor ofta har en vidare rekrytering äninom den enskilda kommunen, dels på att det förekommer missbruk och godtyckenär det gäller atf ge fristående skolor en chans. Närdef gäller det statliga stödet till fristående skolor gömmer sig en rad av feknikaUfeter, då i stället det rimliga att diskutera här iSveriges riksdag borde vara hur vi skall göra för aft med teknikaliteter sefill att människor får största möjUghet att välja mellan olika skolor. Än engång kommer frågan: Vill ha fristående skolor? Vill han attenskilda föräldrar skall ha möjlighet att välja fristående skolor? Som det nuär slår han vakt om def privilegium som finns för ett fåtal människor, för enminoritet i , som har råd och som kan satsa genom ett eget engagemang,att välja fristående skolor för sina barn. Det är ett privilegiesamhälle av denarten han slår vakt om. Vi vill i stället se till atf denna valfrihet kan blimöjlig för normala familjer. Vad är def för fel i att även vanliga människorkan ges möjlighet aft välja fristående skolor för sina barn? TUlsist, : Jag tycker def är rätt rimligt att förutsätta att def ärbarn man talar om när man talar om fristående skolor, Def är fakfiskt barn vårtskolsystem syftar fill atf fa vara på. Då är def också bra om man respekterardef faktum atf barn är olika och atf def därför kan finnas behov av olikaskolor, olika skolformer, olika pedagogiker. Därför tycker jag också atf man börge människor största möjliga förutsättning att välja mellan fristående skolor.Där går skiljelinjen mellan det som förespråkar och det som vimoderater vill åstadkomma. Friståendeskolor för skolpliktiga elever AnL 158 ()repUk: Språket är ingen detalj, säger , men det står ireservationen att kravet på svenska som undervisningsspråk hör fill den typ avdetaljanvisningar som är oförenlig med principer. Sedanfrågar om jag vill ha fristående skolor över huvud taget.Propositionen ligger ju här, Def är den vi diskuterar. Det är den som öppnarmöjligheter för människor aft starta och driva fristående skolor. Den ger ocksåmöjligheter atf få statsbidrag för den verksamheten, om den uppfyller vissagivna villkor. Men såvitt jag förstår är beredd att tumma på dekraven i ganska hög grad, och då blir jag genast Utet mer tveksam. Att jag, samfidigt som jagtycker att def är rimligt atf ge de människor som Fristående skolor för skolpliktiga elever så önskarden här friheten, också slår vakt om det skolväsende som samhället erbjuder kanmöjligen bero på aft jag har en något annan syn på def skolväsendet än den somGunnar gav uttryck åt i sitt första anförande, där han sade atfmänniskor inte skall vara prisgivna åt den skola som samhället erbjuder. Man kan fakfiskt fråga sig om moderata samlingspartietinte har haft något med utvecklingen av skolväsendet här i samhället atf göra.Någon gång, i varje faU , har man väl i någonliten mån varit med om att påverka skolan. Att då beteckna def skolsystemet somnågot som människor skulle vara prisgivna åt låter infe särskilt uppmuntrande. När def gäller def statUga stödet gömmer jag mig ingalundabakom teknikaliteter. Men vi har etf statsbidragssystem som ger vissa effekter,och def förslag som har redovisat i reservationer och som GunnarHökmark nu har talat om leder ofrånkomligen till atf statsverket får ökadekostnader. Då är min enkla lilla fråga: Gäller infe den vanliga sparsamhetenför längre? AnL 159 () replik: Jo, den sparsamhefen gäller. Def är därförsom vi också ser fristående skolor som en möjlighet. Som jag sade i mitt inläggär det faktiskt bestickande hur många människor som står i kö för aft få betalaavgifter och göra uppoffringar för aft kunna ha sina barn i fristående skolorsamtidigt som elevkosfnaden i dessa ofta är väsenfiigt lägre än i def reguljäraskolväsendet. Så fill detta med aft människorna är prisgivna. Vimoderater vill att def skall finnas en valfrihet i skolan, men den valfrihetenbehöver infe enbart vara beroende av att polifiker beslutar om hur den exaktskall se ut, utan den kan också vara beroende av hur de enskilda människorna,föräldrarna och barnen, vill utforma den. var det i en av våra störretidningar en artikel skriven av föräldrarna till ett barn som var ambifiöst ochbegåvat men som blev mobbat i den skola som han gick i. Föräldrarna såg ingenmöjlighet aft förändra denna situation, eftersom de hade enbart en skolform afttillgå. De kunde inte byta skola eller skolform. Det är en prisgivenhef, som viborde göra någonfing åt. Människor skall kunna känna den tryggheten atf de kanvälja en annan skolform. När det gäller statsbidragen anserLarz uppenbarligen att vi har etf skolsystem där eleverna är fill föratf finansiera skolorna. Vi moderater anser att vi skall ha ett skolsystem därskolorna är fill för eleverna. Det är därför som vi vill slå vakt om friståendeskolor. AnL 160LARZ () replik: Det sista var väl ändå Htet väl enkelt,, Vi har ingalunda ett statsbidragssystem som är fill för atfeleverna skall finansiera skolor. Men vi har ett statsbidragssystem i deftaland. Om skall fortsätta atf argumentera på detta sätt, kanskedet är lika bra att hanförsöker lära sig åtminstone de fundamentala grunderna i dettastatsbidragssystem. Även om elevkosf naderna i de fristående skolor som i är lägre än i def reguljära skolväsendet är def inte detta som vidiskuterar med anledning av era reservationer, utan det är vilka kostnader somstatsverket skulle åsamkas om ni fick er vilja igenom. Med defstatsbidragssystem som vi har -och jag har inte fidigare hört att någramoderater har velat ändra på det -skulle det innebära betydligt ökade kostnaderför statsverket. Då kan man inte föra resonemanget på det sätt som GunnarHökmark gör. Fristående skolor för skolpliktiga elever Talmannen anmälde aft anhållit att tillprotokoUef få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik, AnL 161 (): Jag har med anledning av proposifion 1 väckten mofion som går ut på atf Ekebyholmsskolan i skall få statsbidrag,Ekebyholms-skolan har bedrivit sin verksamhet - den firade50-årsjubileum . Skolan ägs av , Skolanerhöll realexamensräftighefer , studenfexamensrätfighefer , fiUståndaft bedriva 3-årigt högstadium 1965 och tillstånd att bedriva låg- ochmellanstadium 1971. Skolan kan fa emot 115 infernatelever. Dessutom kommerelever från den närmaste omgivningen. Föräldrar från bygden sänder sina barnfill skolan, och de fäller mycket goda omdömen om skolan, framför allt därföraft def är en lugn miljö och god ordning i skolan. En del föräldrar i bygdenuppskattar def så mycket atf de betalar de extra skolavgifterna och skjutsarsina barn fill skolan med egna bilar för aft barnen skall få möjlighet att gå iEkebyholmsskolan, Sedan eleverna har betalat sina skolavgifter fårAdvenfistsamfundet, som äger skolan, tillskjuta avsevärda belopp för atf täckaunderskottet, som uppgår fill ungefär 2 milj, kr, , Def betyder attvarje advenfist i detta land som fillhör samfundet offrar , per årav egna medel för att skolan skall ha möjlighet atf fortsätta sin verksamhet.Samtidigt får de med sina skatter vara med om atf bekosta andra skolor. Det ärinfe rättvist. Skolan har år sökt statsbidrag, men man har fåttavslag. Ingen har kunnat påstå atf skolan är dålig i något avseende, Norrtäljekommun har yttrat sig mycket posifivt, SÖ har menat att skolan har mycket godstandard i såväl pedagogiska som sociala och lokalmässiga avseenden och harförordat att skolan skulle få statsbidrag, Ekebyholmsskolan är den enda internatskola som står understatlig fillsyn som infe har fått statsbidrag, Def är svårt atf förstå varförjust den skolan skall tvingas fill etf sämre ekonomiskt läge än andra Uknandeprivatskolor. Jag har vid flera tidigare riksmöten väckt mofioner om attEkebyholmsskolan i måste få statsbidrag på samma sätt som de andraprivata internatskolorna. Det svar som har givit på de motionernaunder Friståendeskolor för skolpliktiga elever senare år har varit aftman skulle invänta resultatet av utredningen om enskUda skolor. har denutredningen blivit klar. Den har remissbehandlats, och den har föranlett denproposifion som är föremål för behandling. Vadsäger då utskott och reservanter i det betänkandet som vi nu har att behandla?I reservation 3 sägs aft i ett sådant sysfem som reservanterna förordar kommerexempelvis den i motion 1982/83:11 behandlade Ekebyholmsskolan aft utansärskild prövning kunna få statsbidrag. Det är klartext i reservafionen. Menutskoftsmajorifeten skriver så här: "Beträffande förslaget i motion1982/83:11 atf ge Ekebyholmsskolan i statsbidrag hänvisar utskottet fillvad utskottet i def föregående har anfört om villkoren för statligt stöd. "Uppriktigt sagt är det resonemanget enligt min mening rätt diffust. "Vidarekan hänvisas", säger utskottet, "fill propositionen (s, 41),"Jag har läst sidan 41 i propositionen , och jag vet inte vad det ärman hänvisar till på den sidan. Jag skulle vilja fråga utskottets talesman vaddet i klartext är för någonfing som utskottet hänvisar fill, Ekebyholmsskolanhar blivit illa behandlad. Med tanke på alla de goda -vitsordskolan har fått - av den lokala skolstyrelsen, av länsskolnämnden, avskolöverstyrelsen och av föräldrar och barn - anser jag aft def är självklartatt skolan skall ha del av statsbidraget, särskilt som def nu bUr andra reglerför detta och såvitt jag försfår generösare regler. Då finns det ännu mindreskäl fill aft just den här skolan skall skiljas ut och infe få del avstatsbidraget. Jag tycker att det är helt rikfigt som man skriver ireservafionen, att skolan skall ha statsbidrag, hävdade att def inte bara handlar om föräldrarnas rätt när detgäller privata skolor utan atf def även handlar om barnens rätt. Ja, det tyckerjag också är riktigt. Det är klarf att barn kan vantrivas i privatskolor Ukaväl som i skolor med huvudman - det finns exempel på båda hållen. Menjag känner tiU exempel på atf barn som går i Ekebyholmsskolan har undrat ominte sommarlovet var slut snart, så att de fick börja skolan igen. Det tyder påatt de trivs väldigt bra i skolan. Detfinns säkert liknande exempel från andra skolformer, och def finns säkertexempel också på barn som vantrivs, men låt oss inte generalisera. Låtoss öppna möjligheten för föräldrar och barn atf välja de skolformer de vill.Jag hoppas verkligeri aft det slutar med att Ekebyholmsskolan får sittstatsbidrag på samma sätt som andra liknande skolor. Men jag vill höra vadutskottets talesman säger om detta. Vill man ge Ekebyholmsskolan statsbidrag?Vad är det man hänvisar till i utskottets betänkande när det gäller Ekebyholmsskolan? Jagyrkar bifall fill de moderata reservationerna. De är klara ställningstaganden. AnL 162 ()repUk: Jag noterar att också förordar def något generösarestatsbidraget - det som vi har diskuterat och som skulle innebära de nämnda merkostnaderna. På den direkta frågan om hänvisningen vill jag svara attdet mitt på s, 41 i propositionen finns en rubrik Skolor av andra slag.Därunder finns det i sin fur hänvisning fill de alternafiva förutsättningar förstatsbidrag som föredraganden angett i def föregående. Vidare sägs det iklartext i proposifionen att frågan huruvida en fristående skola skall få statsbidragpå någon tredje grund bör underställas i varje särskilt fall, Def ärvad som också fortsättningsvis kommer aft gälla för Ekebyholmsskolan, Fristående skolor för skolpliktiga elever AnL 163 (): Får jag börja med aft säga atf jag delarAllan uppfattning när def gäller Ekebyholmsskolan i . Jag hoppasatt den skolan skall kunna få statsbidrag. I detta betänkande slår ett enigt utskott fast principenom möjligheten att starta fristående skolor som vänder sig fill skolplikfigabarn. Likaså föreslår ett enigt utskott att def bör finnas ett visst utrymmeför statsunderstödda fristående skolor. När det gäller förslaget om principen för friståendeskolor och stödets utformning är socialdemokraterna, och folkpartietense. Betydelsen av det bör infe underskattas. Utskottets förslag innehållerklara förbättringar för de fristående skolorna. Då förutsätter jag självfalletatf framställningar till regeringen om statligt stöd kommer aft behandlas i denanda som återspeglas i det här betänkandet från utbildningsutskottet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. AnL 164PÄR (): För alla dem som i olika sammanhang harengagerat sig för aft skolor med alternativ pedagogik skall kunna få ett stödfrån samhället är naturligtvis det beslut som kammaren snart kommer atf fattasmått historiskt, Def innebär ju aft vi på def här sättet har fått en accept påatt dessa skolor bedriver en verkligt samhällsnyttig verksamhet. Nyttan av denverksamhet som dessa skolor bedriver är utan tvivel betydande. De är ettviktigt fomm för nya pedagogiska idéer, som kan omsättas på etf mer konsekventsätt under friare former än vad som kanske är möjligt inom det samhälleligaskolsystemet. På det sättet får vi också många värdefulla impulser, somskolsystemet i övrigt har dragit nytta av och kommer att kunna dra nytta av iframtiden. På de platser i landet där dessa skolor finns skapar deett element av valfrihet, som naturligtvis måste upplevas som positivt. Därförär det väldigt vikfigt atf vi nu har fått förbättrade möjHgheter för samhälletatt stödja de här skolorna, Def är viktigt aft vi i tillämpningen slår vaktom den pedagogiska frihet som ju är den speciella fillgången för de friståendeskolorna. Jag sade atf det var fråga om etf historiskt beslut, men egentligenfogs det första steget , Def var då som regeringen påförslag av dåvarande utbildningsministern föreslog ochfick stöd för ett Friståendeskolor för skolpliktiga elever överlevnadsbidragför de skolor vi har med alternafiv pedagogik, framför allt ,därav många var direkt hotade ekonomiskt, eftersom samhällets stöd drog ut sålångt på fiden. Nuhar vi alltså fått ett stadigt bidragssystem i mera permanent form, Def ärklart atf man kan tycka atf detta bidragssystem skulle vara generösare ur denena eller den andra synvinkeln. Sådana önskemål kan man alltid ha. Men det ären sak som jag tycker är vikfigare - och def var också innepå . Det är den breda politiska förankring som dettabidragssystem har fått genom aft def faktiskt infe är någon i kammaren som haryrkat avslag på propositionens förslag. Jagtror atf det är en väldigt stor tillgång för de fristående skolorna att vi kanbesluta om ett bidragssystem i så stor enighet atf stödet inte blir beroende avvilken majoritet som råkar finnas i denna kammare vid olika fider framöver.Naturligtvis kan man sedan fillägga att def på detta område, lika väl som påandra områden, alltid finns utrymme för ytterligare steg och förbättringar.Vilket utrymme som kommer atf finnas för detta får naturligtvis framfidenutvisa. Jag vill mot den här bakgrunden yrka bifall fill utskottets hemsfällani dess helhet. AnL 165 (): Att jag far fill orda vid denna sena timma, när flertaletkammarledamöter hellre vill slumra än lyssna, beror på aft jag själv ärengagerad när def gäller fristående skolor. Jag är inspektor för en heltfristående skola. Jag kan redan nu fala om aft den ur kostnadssynpunkt belastarstaten väldigt litet. fal om aft de fristående skolorna innebären särskilt stor kostnad för staten är därför helt gripet ur luffen. har litet svårt att läsa rätt innantill, även om han har gått i någonskola, förmodligen icke i någon alternafiv skola utan i den enda obUgatoriskasom vi har i detta land. Det står nämligen att eleverna skall få kunskaper isvenska språket och de kunskaper om de svenska förhållandena som de behöver.Men def kravet behöver infe medföra att undervisningen skall ske på svenska.Svenska skall inte ens till övervägande del vara undervisningsspråket. Vi anseratt det från elevernas synpunkt är en detaljföreskrift att säga vilket språkdet skall vara, för dessa elever är i regel tvåspråkiga. Ur deras synpunkt ärdet alltså en detalj om man talar engelska, franska eller tyska. Det vet allasom har träffat sådana elever. Därför är det inte alls tal om att def är endetalj i och för sig aft man skall tala svenska. Vidarereagerar jag mot påpekande att vi inte kan fillstyrka förslagetom en kvalifikafionsfid . Vi säger aft def är ett så rigoröst krav attstartandet av fristående skolor i realiteten omöjliggörs. Detta föranleder LarzJohansson atf fråga hur vi då över huvud taget kan ha några fristående skolor.Jo, av den enkla anledningen atf de har kommit fill långt fidigare.Förhållandena är sådana att det i , jag tror de senaste10-15 åren, mig veterligt startats endast en fristående skola. nämligenVasaskolan i , som bygger helt på enskilda bidrag och som inte fårnågot statligt stöd över huvud taget. Denna företeelse är unik. Om man vill främja möjUgheter fill val mellan olika skolor- def har angivits olika skäl fill aft de pedagogiskt varit mycketframgångsrika - så finns det, herr falman, all anledning atf ansluta sig tillreservanternas yrkande, AnL 166 (): Jag tror aft det är så aft jag kan läsainnanfill, och jag tror också att jag kan lägga ihop två och två. Jag noteraratt det är det förslag fill etf annat statsbidragssystem som förespråkarsom skulle förorsaka statsverket högre kostnader - inte de fristående skolorsom finns och som inte har något statsbidrag alls. Det kan jag ocksåräkna ut, behöver inte påpeka atf de är billigare för staten -det är självklart, Def vi här diskuterar är dels det statsbidragssystemsom proposifionen har föreslagit, dels det frikostigare statsbidragssystem sommoderaterna förordar. är det den tredje moderaten som har varit uppe i denhär debatten och tyckt att vi visst skall kunna spä på statens utgifterytterligare, det kan väl ändå inte vara så farligt. Jag har inte på något sätt kontrollerat uppgifterna, menjag undrar om def var alldeles korrekt som påstod. Om jag infeminns alldeles fel, är def väl så aft merparten av Waldorfskolorna fakfiskt harkommit fill . Fristående skolor för skolpliktiga elever AnL 167 (): Mig veterligt har infe merparten avWaldorfskolorna tillkommit . Sedan viU jag påpeka atf totalkostnaden för de friståendeskolorna är klart lägre än för de obligatoriska skolorna. Ur den synvinkeln ärdef bara fråga om en rättvisare fördelning av anslagen till undervisningen iSverige, Det är därför som vi yrkar att man skall göra en omfördelning mellanobligatoriska och fristående skolor, AnL 168 (): Vi skall väl infe tvista om huruvida det varmerparten eller inte. Men var det enligt uttalande ingenskola som hade fillkommit. Vi kan alltså ändå vara överens om aft det harfillkommit fristående skolor också , AnL 169 (): Tvärtom exemplifieradejag och nämnde i som en skola som har fillkommit undersenare fid tack vare enskilda ansträngningar och som inte har fått ett öre frånstaten. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 44 Mom. 2 (undervisningsspråk i fristående skola) Onsdaeen den UtskottetshemstäUan bifölls med 228 röster mot 79 för reservafion 1 av RuneRydén m, fl. Etitrygghetspaket Mom. 3 (beslutsmyndighef för godkännande av fristående skola) för skogsbrukare Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 79för reservation 2 av m, fl. Mom5 (statligt stöd fill fristående skolor) Utskottetshemställan bifölls med 226 röster mot 80 för reservation 3 av m. fl. Mom.6 (utformningen av och särskilda villkor för statsbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 228 röster mot 79 för reservation 4 av m. fl. Mom.8 (kommunalt stöd) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 79 för reservafion 5 av m. fl. Mom.9 (valet av skolgång) Utskottetshemsfällan bifölls med 227 röster mot 78 för reservation 6 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 42§ Ett trygghetspaket för skogsbrukare betänkande 1982/83:5 om ett frygghetspaket förskogsbrukare. AnL 170 (): Jag vill först deklarera att jag inte kommer att ställa något yrkande. Medanledning av fre motioner som väcktes under den allmänna motionsfiden avcentern, socialdemokraterna och om ett frygghetspaket förskogsbrukare har att besluta om jordbruksutskottefs betänkande1982/83:5. Utskottet är helt enigt när def hemställer om att ge regeringen fillkänna atf def vore värdefullt om även de verksamma skogsbrukarna kunde erhålladen trygghet som erbjuds genom arbefsmark-nadsförsäkringarna. Iett särskilt yttrande har , och folkparfiet velat framhållaatt det vore lämpligt att ta de 15 milj. kr. som den årliga premien kanberäknas fill från intäkterna av skogsvårdsavgifterna. Dessa, har höjts från0,09 %o till 0,5 %o . Tillsammans med de höjdafastighetsfaxeringsvärdena har det för många fasfigheter inneburit en höjningav skogsvårdsavgifterna med 2 och mer. De sammanlagda inkomsterna fråndessa är större än utgifterna fill förmån för skogsbruket. Denna måttligamemfgift på 15 milj. kr. torde, som vi säger i vårt särskilda yttrande, mer änväl täckas av skogsvårdsavgiften med nuvarande uttag. Jag har bara velat påpeka aft vi är för ett frygghetspaket förskogsbrukarna, men mot en höjning av skogsvårdsavgifferna, eftersom detta ärobehövUgf. AnL 171 (): betänkande, som vi nu behandlar, avser, som KersfinAndersson sade , etf s. k. frygghetspaket för skogsbrukare. TiU grund förbetänkandet ligger tre mofioner i vilka framhålls att i stort sett allaförvärvsarbetande omfattas av avtalsbundna s. k. AMF-försäkringar. Dessa utgör,som framhålls i betänkandet, ett väsenfiigt komplement fillsocialförsäkringssystemets olika ersättningar. Sedan1978 har också lantbrukarna ett avtal om motsvarande försäkringsskydd, däremotinfe skogsbrukarna. Därför föreslår motionärerna atf frygghefspaketet förlantbrukare utvidgas till atf gälla även för skogsbrukarna och aftförsäkringen finansieras via skogsvårdsavgifter. Defhar bedömts att ca 30 000 skogsbrukare arbetar längre eller kortare tidi sitt skogsbruk, och utskottet har för sin del ansett def av stort värde atfdet här problemet blir löst. Av samma uppfattning är också skafteufskoftef, somi ett yttrande framhåller önskvärdheten av att problemet får en snar lösning. Skogsstyrelsenhar också pekat på aft förbättrad social trygghet för skogsbrukarna kan utgöraett led i en ökad själwerksamhef och därmed också medföra ett ökat utbud avvirke från det privata skogsbruket. Skogsstyrelsenliksom domänverket har gjort vissa invändningar mot förslaget fillfinansiering, men utskottet delar mofionärernas uppfattning attförsäkringskostnaderna, vilka uppskattas fillca 15 milj. kr. per är, finansierasgenom ianspråkfägande av skogsvårdsmedel. Allabör vi ha ett intresse av att avverkningsnivån höjs, och jag tror atf en ökadtrygghet, som erbjuds genom arbetsmarknadsförsäkringarna, kan öka aktivitetenhos de självverksamma skogsägarna.