prot · G60945 · 1982-12-31 00:00:00 — Otåligheten växer emellerfid, och bland årets motionerfinns def också liberala sådana med önskemål om lagsfiftning motkollektivanslutning. Socialdemokraternahar nu också aktualiserat förslaget om redukfion av skaften förfackföreningsavgiffer. Till följd av koUekfivanslutningen blir dåfrågeställningen: medlemsavgifter fill facket indirekt innebära avgifterockså fill politiskt parti? Jag nämner bara frågan, eftersom den kommer attdiskuteras i annat sammanhang. Viliberaler ställer sålunda, trots otåligheten, upp bakom förslaget om enutredning - med en mycket vacklande tro på atf socialdemokraterna rimligenkommer att göra något åt frågan. Vi skall vara mycket försiktiga med aft gå inmed lagstiftning mot organisationslivef. På den punkten ger jag rätt. Men kollektivanslutningen har sådana konsekvenser atf någotsnart måste göras. Vi skall väl infe behöva diskutera kollektivanslutningenockså , 1986 och 1988? Jagyrkar under mom. 2, kollektivanslutning fill polifiskt parfi, bifall fillreservafion nr 3, som lämnats av Berfil Fiskesjö, och Sven-ErikNordin. AnL 72 () replik: talade om en slocknad stjärna. Jag uppfattade det så,att den stjärna som hade slocknat var själv. AnL73 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jagfår erinra om att den medgivna repliken avsåg anförande. 5Riksdagens prolokoU 1982/83:456 Vissaförfattningsfrågor m. m. AnL74 () replik: Jagber, fru falman, så mycket om ursäkt. och taladeemellerfid om samma reservation, reservation nr 3 från och folkpartiet.Denna reservation är på många sätt mycket krystad. Mansäger t. ex. att man inte riktar kritiken mot facket som beslutar om kollektivtmedlemskap, utan att krifiken rikfas mot def socialdemokrafiska parfiet. Def ärett ganska konsfigt resonemang. Def är detsamma som om man vid en trafikolyckaskulle säga: Vi kritiserar inte föraren av bilen utan fotgängaren, som lät sigöverköras vid övergångsstället. Jag finner alltså denna argumentering ireservafionen av och som mycket egendomlig. Jagvet infe om försade sig eller inte, men han gav uttryck för afthan tyckte att detta med kollektivanslutning var någonting somsocialdemokraterna själva borde bestämma. Om def nu inte var en felsägning, ärjag mycket tacksam för att sade så. Def är precis den uppfattningsom också jag har, nämligen att kollekfivanslutning infe är någonfing somSveriges riksdag skall besluta om, utan def skall beslutas av organisafionernasjälva. Jaganklagas här för att infe försvara den enskilde individen. Jag villtillbakavisa alla sådana påståenden. De som har lyssnat fill mina båda tidigareinlägg måste ju ha uppfattat att vad jag har slagits för ärorganisationsfriheten, och den införlivar enligt mitt sätt att se också imycket hög grad den enskildes rätt. När jag slåss för föreningsfriheten slåssjag också för den enskildes rätt. AnL75 HANS NYHAGE (m) replik: inlägg vittnar med alltydlighet om aft nu insett att frågan om kollekfivanslutning intelängre kan lösas enbart genom uttalanden från sida. Vi kan alltsåkonstatera atf såväl som misströstar i tron på attsocialdemokraterna själva skall sanera denna fråga och har då valt att gåutredningsvägen. Jag har respekt för atf man nu tänker följa upp frågan här ikammaren, men det finns en klar möjlighet nu för såväl somcenterpartiet aft stödja det moderata kravet på att direkt begära enlagstiftning på området. AnL 76 ()replik: När jag säger att de polifiska partierna har huvudansvaret för i vilkenform de tar emot medlemmar menar jag aft det är partierna som avgör hur de taremot medlemmar. Därför ligger huvudansvaret i den här frågan helt och hållet pådet socialdemokratiska partiet. Jag vill ställa en fråga fill : Vad är det för fel på den liberala grundsatsen att var och en självskall få bestämma vilket parfi han skall fillhöra? Närdef gäller Hans Nyhages inlägg vill jag säga aft def för oss liberaler finnsett historiskt samband. Vi vet att socialdemokratin och fackförenings- rörelsenfrån början var en enhet. Då var bara en viss procent av befolkningen fackligtansluten. Men i dagens läge är i princip alla som arbetar inom LO-områdetanslutna fill någon fackförening, och def gör att denna fråga kommer i etfannat läge. Def finns också en liten syndikalisfisk fackföreningsorganisation.Vi har fortfarande, som jag sade, en vacklande tro på att socialdemokraternasjälva skäll fa itu med denna fråga. Efter de inlägg vi har hört ärförhoppningarna infe särskilt stora. Vissaförfattningsfrågor m. m. AnL77 () replik: Jag konstaterar nu atf vid två fillfällen harunderstrukit aft def är partierna själva som skall avgöra anslufningsformer-na.Jag hälsar då med fillfredsställelse den frontförändring som har ägt rum inomfolkpartiet på denna punkt. Men jag viU gärna tillägga att def som LarsErnestam framför rimmar ganska illa med den reservation som folkparfiettillsammans med har skrivit. EftersomLars Ernestarri, om jag nu har räknat rätt, har ytterligare en replik, skullejag väldigt gärna vilja ha etf klarläggande beträffande deri reservation som nihar skrivit méd krav på utredning i syfte atf få fill stånd en lagstiftning: Ärtanken bakom den skrivning som finns i er reservation att utredningen skallleda fram till etf lagförslag av den modell som har anfört i sinreservafion? Enfråga som alltid diskuteras i samband med kollektivanslutningen och som harberörts från många håll är i vad mån utnyttjande av reservationsrätten skulleinnebära att man avslöjade sin polifiska uppfattning. Jag viU väldigt gärna änen gång hänvisa fill den diskussion som vi förde här i den 4 juni1976, när' höll ett mycket uppmärksammat anförande. Han bestred då,precis som jag har gjort här , atf ett utnyttjande av reservationsrättenskulle röja den polifiska hemvisten. Såhär uttryckte det, och jag vill gärna instämma i detta:"Reservafion mot beslut om kollektivanslutning sker inte bara från sådanamedlemmar som fillhör etf annat polifiskt parti eller är oorganiseradepolitiskt, utan reservationsrätten utnyttjas också av sådana som är klarfsocialdemokrafiskf organiserade. Jag har upplevt flera fall där aktivasocialdemokrater av principiella skäl är emot kollekfivanslutning," Jag har precis samma upplevelser. Ingen ställernågra söm helst krav på att man skall ange skäl för reservation, Därföi"röjer man inte heller sin politiska åsikt genom aft utnyttjareservationsrätten. AnL 78 HANS NYHAGE (m)replik: Det har tagit för folkparfiet aft komma fill dagens slutsats.Bättre sent än aldrig, kan man kanske säga, Deffinns nu alla möjligheter för att markera kraften av sinövertygelse genom att i varje fall i andra hand stödja den moderatareservafionen, Def vore välgörande med etf klarläggande från idetta hänseende. Vissa författningsfrågor m. m. AnL 79 () replik: Till HansNyhage vill jag säga att vi står förden reservafion vi har lämnat. Vi har fortfarande tron på attsocialdemokraterna skall fa itu med den här frågan. Gör de inte def, får viåterkomma senare, säger att yi skiljer på, LO ochsocialdemokrafiska partiet i den här frågan. Ja, det är självklart att vifrämst krifiserar def socialdemokrafiska partiet. Atf vi krifiserar kollektivanslutningen innebär inte attvi också kritiserar de fackliga organisationerna. Socialdemokraterna måste varade som tar ställning och ser fiU aft koUekfivanslutningen upphävs. Förste vice falmannen anmälde aftKurt anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt fill ytteriigare replik. AnL 80 (vpk): På kort fid har två Metallfackföreningar iÖstergötland upphävt koUekfivanslutningen fill det socialdemokratiska partiet.Enligt vpk är def etf rikfigt beslut som har tagits. Ombudsmannen i Metallsavdelning 83 säger att kollektivanslutningen är en anslutningsform som inte ärgångbar längre. I fidningsuftalanden säger ombudsmannen vidare: "Kollektivanslutningen har passiviserat facketsmedlemmar. De har betalt avgifterna och nöjt sig med det." "Man kan också fråga sig hur demokratiskt def är.Många medlemmar känner ju inte fiU det", säger ombudsmannen för enavdelning som har fattat etf beslut om atf upphäva denna form av anslutning. Tyvärr hör händelserna i infe fillvanligheten. Det socialdemokratiska partiet har inte ändrat sin attityd. KurtOve ombudsmannaaffityd känns igen. För etf par år sedan var det endebatt inom arbetarrörelsen som ingav visst hopp om att det skulle bU någotbättre. Tyvärr har den inte fått någon fortsättning. Den fråga man vill ställa fiU socialdemokraterna är: Finnsdef en vilja att inom en mycket snar framfid komma fill rätta med den härosunda företeelsen? Svaret på detta kommer faktiskt att avgöra den fortsattabehandlingen av denna fråga och om def kornmer en fortsättning på def som harhänt i . Att denna debatt fortsätter år i riksdagär helt och hållet det socialdemokrafiska partiefs fel. Härigenom kan deborgerliga parfierna år utnyttja denna osunda företeelse. Vi vet att kollektivanslutningen är omtvistad inomarbetarrörelsen och har varit det ända sedan införandet. Främsta skälet är attkollektivanslutningen är hämmande för fackföreningsrörelsen - den blir alltsåinte fri och obunden. Vi har tidigare diskuterat vilka maktcenfrafackföreningsrörelsen skall vara oberoende av. Det finns tre vikfiga maktcenfrasom fackföreningsrörelsen måste vara oberoende av, nämligen staten,kapitalägarna och de politiska parfierna. För aftbörja med fackföreningsrörelsen och parfierna skall vi komma ihåg atf i fackföreningsrörelsens begynnelse var det Uberalernasom byggde upp fackföreningarna öch hade inflytandet. När den socialisfiskaarbetarrörelsen utvecklades, var en av uppgifterna atf frigörafackföreningsrörelsen ur de Uberala, dvs. de borgerliga; bojorna. Och här har vi faktiskt en del av orsaken fill eländet. Ioch med den socialistiska epokens början, började piå allvar i organiserad formklasstriderna. Parti och fackförening fanns infe välorganiserade på varjeplats. Därför blev def på många håll så, att parti och fack fick ikläda sigvarandras roller. Def då av nöden uppkomna läget har fått sin fortsättning ikollektivanslutningen av fackliga medlemmar till def socialdemokrafiskapartiet. Men det kan infe gärna vara någon princip. Parollerna frihet,jämlikhet, broderskap vägleder både fackföreningsrörelse och parfi. Det måstevara en felaktig polifisk uppfattning att det är naturligt atf samarbete ochvärdegemenskap innebär att man har gemensamt medlemskap ochkollekfivanslutning. Hur skall nu förhållandet vara mellan dét sociaUsfiskaarbetarpartiet och fackföreningsrörelsen? Den unge utveckladeutförligt detta tema i sitt Gävletal under rubriken arbetarrörelsenmåste bli socialisfisk. Arbetarna måste rikta sin uppmärksamhet möt två olikahåll, sade . För det första måste de organisera sin klass sompolitiskt parfi, vilket sätter som mål for strävandena att få den politiskamakten i sina händer. För def andra måste de organisera sig för atf i någon månkunria hålla kapitalisterna stången i deri dagliga, ekonomiska kampen för sinbrödföda. "NaturHgtvis böra bägge dessa organisationer, denfackliga och den poUfiska, gå hand i hand och gemensamt arbeta för det storamålet: arbetarklassens fullständiga frigörelse. Men erfarenheten har allestädesvisat det lämpligaste, aft de bägge organisafionerna ej alldeles sammanblandas." Def avgörande skälet är alltså att utgångspunkten skallvara atf fackföreningsrörelsens och fackföreningens mål är att organisera allaarbetare på en arbetsplats eller ort, oavsett vilka politiska eller religiösauppfaffningai-arbetarna där har. Det skall således vara fackföreningar som äroberoende i förhållande till polifiska partier men som arbetar gemensamt medden polifiska arbetarrörelsen för arbetarklassens fuUsfändiga frigörelse. Detär ingen doktrinär ståndpunkt, utan def är en klassisk ståndpunkt, som härrörfrån det socialisfiska arvet. Det här är naturligtvis inget oberoende av detslag som borgerliga parfier och önskar förfackföreningsrörelsen. Dessa vill ju ha ett helt annat oberoende när def gällerfackföreningsrörelsen. Deras attacker syftar i grund och botten till ettoberoende som försvagar arbetarrörelsen. De borgerliga parfierna blandarsystematiskt ihop parfipolitisk obundenhet och politisk obundenhet och försökergöra affär av det här. Självfallet måste en fackförening vara socialisfisk. Likasåmåste den vara obunden. Vissa författningsfrågor m. m. Vissa författningsfrågor m. m. De borgerligas attack sker alltsåinte av omsorg om arbetarna utan den har till syfte att försvagaarbetarrörelsen. Tyvärr bidrar def socialdemokratiska partiet fill detta genomaft vidhålla kollektivanslutningen. I en livaktig demokrafisk folkrörelse måste gräsrötternakunna komma fill tals på ett meningsfullt sätt- det är själva innehålleti endemokrati. Rörelsen skall kunna säga obehagliga saker till sin ledning, ochledningen skall kunna lyssna på rörelsen. Men den skall infe vara klavbunden-avpartilojalifet till , för då kommer man ju att lyssna till enrörelse som på grund . av denna lojalitet inte gör sig hörd. Man kommer inteatt få höra def som man egenfiigen skall höra för att kunna, utvecklas. Exempelpå detta finns i stor mängd. En socialdemokrat menade i gårdagens debatt ommedbestämmandelagen atf krifik riktades direkt mot fackföreningsrörelsen. Menom man har den uppfattningen, tror jag att man har kommit alldeles fel. Då kanjag också förstå atf man fortfarande hävdar kravet på kollektivanslutning. I det läget får som sagt en ledning bara tillbaka etf eko.Då blir def farligt, för def är i den situafionen som de borgerliga krafternakan utnyttja arbetarrörelsens svaghet. Vi har fakfiskt haft exempel på det ivårt land - jag avser det faktum atf borgerligheten och borgerlig ideologiträngt in i arbetarrörelsen och försvagat denna och t. o. m. tagit denpolifiska makten. är def ju också så aft centraliseringen inomfackföreningsrörelsen med sforavdelningar, represenfantskap etc. infe är någontillfällighet. Organisafionerna har byggts upp med den klara inriktningen attslå vakt om den politiska filosofi som har klassamarbetet som ledstjärna. Dennaorganisationsform sammankopplad med kollektivanslutningen utgör en fara förhela arbetarrörelsen. När def gäller fackföreningsrörelsens förhållande till detvå övriga sociala maktcenfra - staten och kapitalägarna - är socialister(princip överens om att ett fullständigt oberoende skall råda. Men i ett läge där regeringspartiet mer eller mindre växerihop med staten - SAP har ju ett visst förflutet i def avseendet och är nu iregeringsställning -kan effekten av kollektivanslutningen bli den atfstatsapparaten, parfi och fackföreningsledning i viss mån växer ihop i envärdegemenskap. Dessa tendenser har korporafiva drag, och det är naturligtvisockså till skada för arbetarrörelsens politiska innehåll. Vi från vpk har ingen anledning atf ansluta oss tillmoderaternas och kritik härvidlag. Men nog har regeringen redanbjudit borgerligheten på goda karameller att hugga tänderna i - jag tänker påarbetarrörelsen. Def tycker vi är synd. När def gäller kapitalet och fackföreningsrörelsen finnsdef också en fara som man infe skall nonchalera. , grundat påMBL, utgår från en inflyttning av fackföreningen i företagenslinjeorganisation. Intressegemenskap i företagen och kollektivanslutning frånsamma fackförening fill def parfi som sitter i regeringsställning befrämjarinte en debatt inom arbetarrörelsen som ger styrka. Därför blir koUekfivanslutningen idess yttersta former farlig för arbetarrörelsen . Man skall också komma ihåg att när vi tar upp frågan omkoUekfivanslutningen tänker vi också på den automatiska anslutningen fillstatskyrkan - den måste upphöra. Här och i koUekfivanslutningen har vi deföreteelser som innebär att man ansluter enskilda medlemmar utan att detillfrågas. Men när de borgerliga partierna nu gör affär avkollektivanslutningen till poUfiskt parti har jag hitfills inte hört etf endaord från deras sida om den här företeelsen. Det vore kanske hederligt att desade något och såg till aft också denna tvångsanslutning upphör. Vpk vill upprepa vad har uttalat i frågaom kollektivanslutningen, nämligen att nuvarande missförhållanden inte börförändras i första hand genom lagstiftning utan genom åtgärder från det partisom använder den här anslufningsformen. Vpk förutsätter att det blir en starkopinionsbildning mot kollektivanslutningen, så atf utvecklingen i Östergötlandfortsätter och parfiet förmås att fillämpa en ordning så att kollektivanslutningenavskaffas, så att människor infe registreras som partimedlemmar utan atf vetadef. Man kan naturligtvis dra andra paralleller om hurfackföreningarna skall verka. Vi har fått en debatt omfackföreningar internationellt. Jag skall fa ett exempel som kan vara viktigt. Både socialdemokraterna och kommunisternahar akfivt verkat för aft en fri och demokrafisk fackförening skall få arbeta iPolen. Men när den skulle verka var den bunden av stat och parti och kunde infefullgöra sin roll som facklig organisafion, vilket behövs både inom etfsocialisfiskt och inom etf kapitalisfiskf samhälle. Jag skall inte hårddraparallellerna med def här landet, men nog finns det ändå en påtaglig likhet medSverige, när socialdemokraterna vidhåller defta samband mellan parti ochfackföreningsrörelse. Vi för vår del anser både nu och framöver, när det blirsocialism, aft fackföreningsrörelsen skaU stå fri och obunden från parfi ochstatsapparat. Med detta, fm falman, yrkar jag bifall fill reservafion 4av . den: 9. Vissa författningsfrågor m. m. AnL 81KURT () replik: uttrycker förhoppningen attden opinionsbildning som han försöker driva fillsammans med de borgerligapartierna mot kollektivanslutning skall leda till aft den upphör.När jag började den här debatten sade jag atf jag hälsar den med glädje ochfillfredsställelse. Det har nämligen ofta visat sig att när vi för en sådan härdebatt i kammaren brukar intresset från fackföreningarna att kollekfivan-slufasig till def socialdemokrafiska parfiet snarare öka. Och jag tror aft vi kanskefår uppleva def igen. Det görs ibland väldigt stora nummer av aft en fackligorganisation lämnar kollektivanslutningen. Men är inte detta något av ett renhefstecken?Precis Vissa författningsfrågor m. m. . som jag sade i min inledning prövas kollektivanslutningenute i de fackliga organisafionerna minst en gång . Och är detnaturligt om någon facklig organisation som är kollektivansluten lämnar parfietav def ena eller andra skälet. Men om vi ser på tror jag attdet visar sig att det är fler organisafioner som kollektivansluter sig fillsocialdemokraterna än som går ur partiet. Statistiken talar på den punkten sitttydliga språk. Vpk förespråkar i sin reservation ett slags"tuvhopperi" för svensk fackföreningsrörelse. Jag tycker atf vpknågon gång borde lyfta blicken något och se västerut. Fackföreningsrörelsen iexempelvis har ju tillämpat vpk:s tuvhoppningsmodell, fackliga taktik har inte varit särskilt lyckosam. Den har i ställetstarkt bidragh till aft försvaga fackföreningsrörelsen i . Upprikfigt sagt, , tror jag inte attsvensk fackföreningsrörelse behöver några pekpinnar från vpk om hur den bästskall fillvarata sina medlemmars intressen. -åtminstone stora delar av den - har valt ett fastare samarbete med detsocialdemokratiska partiet, och def har varit bra. Hade det inte varit bra,skulle samarbetet naturligtvis ha upphört. Men - och det är vikfigt aft komma ihåg - vad som är braeller infe bra för fackföreningsrörelsen i def avseendet skaU den själv beslutaom. Det skall inte vpk, och för den delen inte heller något annat parti, läggasig i. Vad skulle fackföreningsrörelsen egenfiigen vinna - om jagfår sluta med en sådan fråga - med ett samarbete t. ex. med vpk eller med etfborgerligt parfi? Jag är personligen övertygad om att def skulle sluta.medanorexia nervösa. AnL 82LARS-OVE (vpk) replik: Det blev infe mycket sagt av när han skulle lämna formaliteterna kring detta och kanske se på vaddef polifiska innehåUet betyder för arbetarrörelsen. Vpk förbehåller sig rätten att ha uppfattningar. Jag somarbetar på gräsrofsnivå inom fackföreningsrörelsen - jag har aldrig blivit valdtill ombudsman - diskuterar där ofta just den här frågan, och jag förbehållermig rätfen aft ha åsikter om den. Men vpk agerar inte tillsammans medborgerligheten. Vi har infe motionerat i frågan, men när ett förslag förs framtar vi oss rätfen aft redovisa en uppfattning om def, precis som , Vi gör inte så stort nummer av frågan när det gällerÖstergötland, men jag vill ändå säga aft jag hade hoppats att def skulle hafunnits riågon ödmjukhet från socialdemokratiskt håll, så att man sagt atf detvi föreslagit kunde vara en väg i utveckUngen, Ombudsmännen säger ju att def ärfel aft ha kollektivanslutning- metoden anses vara "ute". Är det inteså att det finns andra sätt att aktivera fackföreningsrörelsens medlemmar ipolitiskt arbete än genom kollektivanslutning? Det är vad vi borde diskutera,för def är det vikfiga. Förhållandet meUan parfi, fackförening, stat ochkapital är avgörande. Men eftersom def är ett grumligt förhållande som rådermellan de tvåsenare, dvs, stat och kapital, som är väldiga politiska enheter i samarbete, såkan jag förstå aft def polifiskt är lämpligt aft ha en organisatorisköverbyggnad genom att ha kollektivanslutningen kvar. Det är väl infe för infesom kapitalets herrar, när det skall bli reallönesänkning, talar om aft det ärbättre med en socialdemokratisk regering, som kan hålla fackföreningsrörelsentyst. Men man borde dra någon lärdom av vetskapen att detta i förlängningenödelägger hela arbetarrörelsen, Def är från den utgångspunkten reflexionenfrån mina förbundskamrater i är riktig: def blir ingen polifiskakfivitet med kollektivanslutningen. De har dragit de rätta sliifsaf serna. Jagbehöver inte se västerut. Jag tycker infe aft den modell man har där är någotatt diskutera. Det är infe fråga om vad som är svart eller vitt, utan om vad viskall göra här mot den svenska storfinansen. Det är arbetarrörelsens historiskauppgift. Det är fråga om rättvisa, solidaritet, jämlikhet och gemenskap och omhur målet atf skapa dessa grundvalar skall kunna förverkligas. Jag tror infeatf en sådan organisatorisk bindning som kollektivanslutningen utgör.ärbefrämjande. Jagsäger som jag sade i går i debatten-om medbestämmande: När borgerlighetenförsöker skj uta arbetarrörelsen i sank, är det alltså vi som står i främstaledet. Men vi säger att kollektivanslutningen försvagararbetarrörelsen. Därför hamnar vi kanske i olika positioner i synen påarbetarrörelsens framtid,. Vissaförfattningsfrågor m. m. AnL 83 () replik: Jag har aldrig bestridit rätt aft ha en uppfattning ide här frågorna, absolut inte, Def har vi naturligtvis alla rätt att ha. Jaghar infe heller någonting emot att , som han antydde, åker runttill fackliga organisationer och diskuterar kollektivanslutning, Def är, somjag har sagt fidigare, bara bra, därför aft def har visat sig att när man fåren diskussion om kollektivanslutning ökar intresset från fackföreningarnas sidaatt ansluta sig på det sättet. Sedansäger atf vi borde vara ödmjuka, eftersom det iblandförekommer krifik på den punkten när def gäller anslufningsformer-na. Jag sadei mitt inledningsanförande att vi är öppna för synpunkter. Jag redovisadeockså, om lyssnade på vad jag sade, de åtgärder som vi frånpartiets sida har vidtagit för att pröva andra anslufningsformer. Jag nämndeaft frågan på nytt kommer atf diskuteras på parfikongressen 1984, Närdef gäller fri- och rätfigheter skulle jag vilja säga till attvi socialdemokrater - hela vår polifiska tradition och historia visar detta-slagits för aft fördjupa demokratin, Det fanns faktiskt företrädare iriksdagen 1941 som t, o, m, motionerade om att man skulle förbjuda det kommunisfiskaparfiet. Socialdemokraterna sin vana trogna slog vakt om fri- och rättigheternaoch naturligtvis motsatte de sig sådana förslag. På sitt sätt är det ganskafantastiskt aft delvis i vissa sakfrågor när def gällerkollektivanslutningen är allierad med dem som 1941 ville förbjuda honom aft Vissaförfattnings-frågor m. m. sittahär i kammaren, Def kan vara någonting aft tänka på där hemma i ,