prot · G60964 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:64 Om stadiga insatser till stöd åt rederier med mindrefartyg 1 §Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:56 Jag vill anmäla att interpellation 1982/83:56 om registreringsskyltarnaför motorfordon på grund av utlandsresa inte kommer att besvaras inom stipulerad tid.Jag har kommit överens med om att interpellationen skall 3 § Svar på fråga 1982/83:152 om statliga insatser tillstöd åt rederier med mindre fartyg har frågat mig vilka åtgärdersom kan komma i fråga för att underlätta för rederier med mindre fartyg attbättre konkurrera inom sjöfarten. Så sent som beslöt att svenskarederier skall få statligt ekonomiskt stöd . Det ekonomiskastödet är särskilt förmånligt för mindre fartyg. I enlighet med regeringens förslag har nyligenbeslutat att tidigarelägga stödet för de mindre fartygen, s. k.kustsjöfartsfartyg. Jag kan också nämna att förslag om vissa ändringar av deombordanställ-das beskattningsvillkor f. n. är föremål för remissbehandling. Några ytterligare åtgärder till stöd för rederier medmindre fartyg är f. n. inte planerade. Om statliga insatser till stöd åt rederier med mindrefartyg 3KERSTIN (): Jag tackar kommunikationsministern så mycketför svaret. Frågan är framsprungen ur oron för bl. a. den svenskakustsjöfarten. Den mycket utsatta position som den svenska kustflottan befannsig i har ytterligare försämrats pågrund av två av varandra oberoende händelser: den närmast totala stiltjen påfraktmarknaden och devalveringen . Vill ha en egen kustflotta måste kraftfullaåtgärder sättas in - och tiden är knapp. I min fråga tog jag bl. a. upp ett enskilt exempel,nämligen de spannmålstransporter till som vållade diskussion i höstas.Oro finns för att vi skall förlora den del av transporterna som skett påsvenska kölar. förefaller det som om det inte blir så många transporter somman räknat med. Jag hoppas att kommunikationsministern, om frågan blir aktuelligen, bevakar de svenska redarnas möjligheter och följer den internationellautvecklingen. Jag hoppas också att han i den mån det är möjligt i deinternationella diskussionerna för fram de svenska intressena beträffandeexempelvis den nämnda frågan. Det kan t. ex. gälla överläggningar medryssarna om bättre lastageplatser. Det har gjorts en utredning om konkurrensenmellan sjöfart, järnväg och landsvägstransporter. Den visar att sjöfarten underlång tid förlorat marknadsandelar till järnvägen och lastbilstrafiken, medförsämrad lönsamhet inom sjöfartsnäringen, minskad sysselsättning och avyttringav fartyg som följd. Vad rhan efterlyser från de svenska redarna är kostnadsneutralitetmellan sjö-, järnvägs- och landtransporter. Så drabbas t. ex. sjötransporterna av avgifter i hamnarnavid lastning och lossning som järnvägs- och landsvägstransporterna inte behöverbesväras av. Även om detta i stort sett är en angelägenhet, vore detönskvärt att kommunikationsministern fick detta belyst och granskade eventuellamöjligheter till ändringar. Detta innebär en genomgång av fyravgifter,hamnavgifter, avgifter till stuveri osv. uppvaktade kommunikationsministern förejul. Man hoppades då på åtgärder i budgetpropositionen, men där finns inga. Detär nu risk för att vi får en ytterligare snedvridning. Jag anser att man medallvar måste belysa konsekvenserna av detta och följa frågorna. 4Kommunikationsministern : Herr talman! Jag kan säga till KerstinEkman att när det gäller frågan om kostnadsneutralitet mellan olikatransportmetoder framgår det av budgetpropositionen att vi på departementetskall undersöka om det förefinns snedhet vad beträffar kostnadsförhållandena mellanolika transportmetoder. Just denna fråga skall utvärderas och därmed vilkaåtgärder man måste fillgripa. När det sedan gäller sjöfarten kan jag omnämna att det iden regionalpolitiska utredning som har tillsatts, där man har att se påfraktstödet i dess helhet,kommer att ingå uppgiften att närmare undersöka huruvida man Nr 64 också skall tänka sig ett sjötransportstöd. Detta skersåledes utifrån att man den också från sjöfartens sida har framfört sådana önskemål. 5KERSTIN (): Jag tackar för detta och hoppas attutvecklingen skall bli bättre i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. Om säkerhetsbestämmelserna för transporter på järnväg avhögexplosiva varor 4§ Svar på fråga 1982/83:175 om säkerhetsbestämmelserna för transporter på järnväg av högexplosiva varor har frågat mig om jag anser attde säkerhetsbestämmelser som gäller för vid transport avhögexplosiva varor samt av mycket giftiga ämnen genom tättbefolkade områden ärtillräckliga. Säkerhetsbestämmelserna vid transport av farligt gods påjärnväg bygger på internationella regler och är anpassade till svenskproduktlagstiftning. Bestämmelserna följs löpande upp och kompletteras utifråninhemska och utländska erfarenheter. För farliga godsslag finnsdetaljerade föreskrifter om emballering, inskränkningar i transportsättet,särskilda uppgifter i fraktsedeln, särskilda krav på transportmateriel ochtransportredskap, märkning av och vagnar, tillåten samlastning, tömdaemballage, rapportering i förväg av transport, uppställning av vagnar samtplacering av vagnar i tåg. Genom reglerna skapas enligt min meningförutsättningar för säkra järnvägstransporter också genom tättbefolkadeområden. Anf.7 (): Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Anledningen till min fråga är ett flertal järnvägsolyckorsom har ägt rum . Den allra senaste hände i , där ettgodståg som innehöll flera vagnar med högexplosiva produkter spårade ur och därman tvingades spärra av ett stort område under bärgningen. Vi hade en olycka iFalkenbergs centrum , där de urspårade godsvagnarna hamnadeblott från intilliggande fastigheter. Ännu allvarligare varurspårningen i , då en gasolvagn ramlade ner i en ravin.Under bärgningen av denna gasolvagn fick man stänga av strömförsörjningen ihela samhället, därför att man var tvungen att tömma vagnen på dess innehåll.Ingen som helst gnistbildningfick nämligen äga rum, därför att explosionsriskenvar så stor. Kommunikationsministern läser nu upp de olika bestämmelserman har inom SJ. Det är klart att man har ett antal bestämmelser, men det helt Om säkerhetsbestämmelserna för transporter på järnväg avhögexplosiva varor avgörandeär ju om de är tillräckliga. Kommunikationsministern säger i den sista meningenav svaret: "Genom reglerna skapas enligt min mening förutsättningar försäkra järnvägstransporter också genom tättbefolkade områden." Min fråga ärom kommunikationsministern verkligen anser att de förutsättningarna ärtillräckliga för säkra järnvägstransporter också genom tättbefolkade områden. Jag kan nämna att det till min stora förvåning inte ärnågon speciell hastighetsbegränsning för godståg som för vagnar medhögexplosiva varor jämfört med för övriga godståg. En hastighetsbegränsningtill gäller för alla godståg, oavsett vad de är lastade med. Men när dethänder en olycka kan den lätt få katastrofala följder, med hänsyn till deoerhörda krafter som är i rörelse. Det oroar mig och många andra, som har hörtav sig med anledning av de här senaste olyckorna, att godståg ändå får passeratättbefolkade samhällen med så pass höga hastigheter oavsett vad vagnarnainnehåller. 8 Kommunikationsministern : Herr talman!Jag har inte kunnat finna skäl till att de nuvarande föreskrifterna förtransport av farligt gods på järnväg, vilka, som jag framhöll i svaret,fortlöpande kompletteras utifrån inhemska och utländska erfarenheter, skullevara otillräckliga. Denna bedömning gäller även utifrån de påpekanden som HugoHegeland här gjorde, att transporterna går genom tättbefolkade områden, och denstyrks i och för sig av det förhållandet att olyckor med farligt gods underjärnvägstransport inte har haft så allvarliga konsekvenser. Det harvarit en av anledningarna till att någon omprövning av säkerhetsföreskrifterna intehar gjorts. Jag kan också påminna om attriksdagen antog regeringens förslag till en ny lag och en nymyndighetsorganisation för transport av farligt gods. Den nya lagen trädde ikraft . med att denna lag fastställdes inrättadesen myndighet just med uppgift att bl. a. meddela föreskrifter om säkerheten.Denna nya myndighet kommer att ha mycket nära kontakter med SJ i frågor om hurfarligt gods skall transporteras. 9HUGO HEGELAND (m): Det är ju glädjande att SJ under senare tidhar skärpt bestämmelserna, men enligt min och även andras uppfattning är deinte tillräckliga. När det gäller uppställning av vagnar finns det visserligenregler om att en s. k. skyddsvagn skall finnas både före och efter en vagn medhögsexplosiv last, men i realiteten skulle det behövas en på vardera sidanockså. Då räcker det inte ens med dubbelspår. Den lösningen är alltså intepraktiskt möjlig, men man kan kompensera detta genom att dra ner hastigheten. Även experter har varit inne på den här frågan - jag äricke någon sådan -och brandchefen i sade följande med anledning aven tågolycka i , som hände och då mankoncentrerade all uppmärksamhet till de dödsoffer som så tragiskt krävdes: "- Men ingen noterade att tre tankvagnar, placerade itåget just efter de vagnar som kom att krossas, innehöll livsfarligakemikalier! Hade de också vält hade en långt större katastrof med vida högredödstal noterats. Det behövs heller ingen direkt olycka för att enkemikalietågvagn skall vara livsfarlig. - Vi har ryckt ut till vagnar som stått på rangerbangårdari solvärmen och 'plötsligt börjat pysa så konstigt'. När vi kommit fram har vifunnit en vagn lastad med gift sprickfärdig av lust att explodera. Och hurmånga gånger har inte vagnar stått och läckt på bangårdar? Jag upprepar, det ärobegripligt att vi ännu inte fått Den Stora Katastrofen." Enligt min uppfattning är en möjlig förklaring, attjärnvägsledningen kanske gör som regeringen - som skrev häromdageni en ledare att regeringen gör - nämligen ber till . Jag kan mycket vältänka mig att också järnvägsledningen gör det, för innan rasade ansågsdet mycket säkert att bygga broar på det sätt som använts för den och att detvar helt uteslutet att den bron plötsligt skulle kunna dras ner av en båt i lågfart. Om spårbunden trafik mellan och flygplats Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1982/83:176 om spårbunden trafik mellanStockholm och flygplats har, med hänvisning till ettriksdagsuttalande från socialdemokraterna i samband med riksdagsbeslutet omflyttning av flygtrafiken från till , frågat mig omsocialdemokraterna har samma uppfattning i regeringsställning som ioppositionsställning och om så är fallet vad regeringen avser att vidtaga föråtgärder. 1 det åberopade riksdagsuttalandet framhålls betydelsen aven tillfredsställande kollektivtrafik mellan och . Särskiltpekas på behovet av en bättre busstrafik samt att terminalfrågan i Stockholmblir löst. När det gäller frågan om en järnvägsförbindelse till Arlandaföreslogs att regeringen skulle ta fram ett underlag för ettriksdagsbeslut. Regeringens uppfattning ligger fast. En järnvägsförbindelsetill bör prövas. Möjligheterna att bygga ut förbindelsen beror delvispå hur spårtrafiken totalt sett ordnas i . Jag har erfaritatt alla berörda parter vill att förutsättningarna för tågtrafiken iStockholmsområdet nu klarläggs och att lösningar tas fram. Regeringen har motdenna bakgrund tillkallat en särskild utredare med uppgift attutreda och utarbeta en överenskommelse om tågtrafiken i . Iutredningsuppdraget erinras bl. a. om önskemålet om en järnvägsförbindelsetill . Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt. 4 protokoll 1982/83:63-64 Omspårbunden trafik mellan och flygplats 11WIGGO KOMSTEDT (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. När med knapp majoritetbiföll den socialdemokratiska reservationen om en utflyttning av jettrafikenfrån till , var det med ett löfte att ordna bättre ochsnabbare förbindelser mellan och . harvi kvar till flyttningen, och finns det ingenting klart om dehär åberopade förbindelserna. som flyget satsar alltmera påbekvämlighet för sina passagerare, skall tydligen problemen med att ta sig frånoch till flygplatsen kvarstå. Min fråga är baserad på de högtidliga deklarationer somsocialdemokraterna gjorde i samband med beslut. Det var löften tillalla dem ute i landsorten som hade framfört farhågor för sina regioner och försina län -inte bara från borgerligt håll, utan även socialdemokratiskalandshövdingar i , , m. fl. län framförde sinoro. Från moderat håll varnade vi för de enorma kostnader somen spårbunden trafik skulle medföra, men detta viftades bort i debatten. Detvar ingen hejd på storleken av de spenderskor som man vid det tillfället hadepå socialdemokratiskt håll. har vi bakom oss valet , som har förändrat dethela. har vi som ansvarig för att infria de löften som hanspartivänner så högtidligt gav i oppositionsställning. Kommunikationsministernhänvisar i sitt svar till den utredning som har fått somansvarig. Vi har stor respekt för äldste ledamot, men vet ju averfarenhet att han brukar sitta ovanligt länge på sina uppdrag. Vad talet omskyndsamhet innebär vet därför inte jag. Men innan vi vet vad hartänkt ut att regeringen skall tycka, måste någonting ske . Jag trorinte att kommunikationsministern eller någon annan ansvarig tycker att det ärrimligt att tusentals personer skall stå ute i ur och skur och väntapå flygbussen, utan att veta om någon lösning är på gång. Bussen är ett bra transportmedel, och jag tror nu somtidigare att det är den bästa och framför allt den billigaste lösningen. Menförbindelserna måste göras snabbare och bekvämare. Efter det svar som jag har fått , måste jag frågakommunikationsministern: åtgärder tänker kommunikationsministern vidtanu för att det skall skapas drägliga kommunikationermellan innerstaden och ? Den frågan är också baserad på de socialdemokratiskareservationerna i samband med frågans tidigare behandling i kammaren. Jag instämmer i påstående,att det nu är ungefär kvar tills man flyttar ut till Arianda. Menhär vill jag gärna erinra om att den socialdemokratiska regeringen mycketsnabbt tog sig an frågan om kollektivtrafiken i över huvud taget. Idetta ingår Arlandaförbindelserna. Vi har tidigare i våra motioner pekat på att det vorerimligt att man redan förut hade satt i gång med det här arbetet frånregeringens sida. Vi kan inte annat än beklaga att all har gått utanatt någonting har gjorts. Vi har således med denna åtgärd varit beredda att såsnabbt som möjligt försöka få fram ett underlag för att man skall kunna taställning fil) frågan. När det gäller vad som skall göras i vad avserförbindelserna ut till är problemet såsom jag, som ganska flitigresenär ut till , upplever det, att det i huvudsak är trafiken genomstadskärnan fram till Hagaterminalen som innebär ett tidshinder. Jag har vidare erfarit att man från avser att vidta de åtgärder som är möjliga - nämligen när det gällerbusstrafikfil osv. Jag hoppas att det ändå skall vara möjligt att förkortarestiden ut till . Restiden från Hagaterminalen och ut till självaflygplatsen har i varje fall jag personligen inte upplevt som något specielltstort problem. Inte heller tror jag att man kan vidta speciellt många åtgärderför att förbättra den förbindelsen. Om spårbunden trafik mellan och 13WIGGO KOMSTEDT (m): Att det inte har hänt någonting är jag denförste att beklaga. Från moderat håll har vi tidigare påtalat det här, och itrafikutskottet var vi t. o. m. beredda att gå så långt att det påbörjadearbetet i Arianda stoppades, när man inte kunde visa upp det avtal som skullefinnas mellan staten, och . Vi är således oroliga över att ingenting har hänt. Inteheller som gått sedan vi fick ny kommunikationsminister harnågonting gjorts. Jag skall be att få citera vad som står i enreservation°av socialdemokraterna, vilken är fogad vid trafikutskottetsbetänkande i samband med behandlingen av det aktuella ärendet: "Även enligt utskottets uppfattning är en absolutförutsättning för att linjetrafiken skall kunna flyttas över frän Brommaflygplats till att kollektivtrafikförbindelserna mellan cityoch förbättras. har uttalat att det behövskraftfulla åtgärder för att uppnå en tillfredsställande standard förkommunikationerna mellan och Arianda (/78:3, rskr1977/78:37). Detta arbete skulle med hänsyn inte minst till behovet av en snarlösning av terminalfrågan i - bedrivas med skyndsamhet. , länslandsting, och finansborgarrådet , , har ibrev till trafikutskottet meddelat att AB () har en sådan planering, att de ökade krav på kollektivförbindelsermellan och , som en överflyttning av flyglinjetrafikentill leder till, kommer att tillgodoses. Kommunen och ärockså beredda att tillsammans med staten medverka till att skapaförutsättningar för en förbättrad in- och utrikesterminal i centralt läge iStockholm. På kort sikt kan med ganska enklaåtgärder de kollekfiva transporterna till göras snabbare genom att dennuvarande busstrafiken ges en smidigare utformning, innebärande attkollektivfält anläggs och Hagaterminalen stängs." Såvitt mig är bekant är möjligen något på gång när detgäller kollektivtrafiken mellan och , men inget annatdärutöver. Det är det som gör mig fundersam. I kommunikationsministerns svarkan inte något som helst löfte skönjas och inte heller något framtidshopp. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1982/83:192 om förbättrad vägskyltning har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder för att förbättra skyltningen längs våra vägar. Enligt har den skyltning längs riks- ochlänsvägarna som utvisar avstånd till olika orter blivitbristfällig. Föreskrifter för vägvisning meddelas avtrafiksäkerhetsverket med utgångspunkt i vägmärkesförordningen (1978:1001). föreskrifter för den allmänna vägvisningen har trafiksäkerhetsverketangett bl. a. var skyltar bör sättas upp och till vilken typ av ortervägvisning bör ske. Föreskrifterna grundas bl. a. på principen att en långvägatrafikant inte skall behöva använda karta annat än i början och i slutet av sinresa. En annan nog så viktig grundtanke är att utmärkningen skall vara enhetligoch enkel. De nuvarande principerna för vägvisning har varit oförändrade sedanbörjan av . Vägvisningen vid våra riks- och länsvägar sköts avvägverket. För arbetet med vägvisningen har utarbetat envägvisningsplan. Denna plan bygger på trafiksäkerhetsverkets föreskrifter.Vägverket överväger att utöka skyltningen något vid den revision av planen somskall göras . Lokaliseringsmärken av olika slag-pilar, ortnamnsskyltar, avståndsskyltar - har till uppgift att hjälpa trafikanternaatt orientera sig. Jag håller med om att detta är en viktiguppgift. Trafikanternas förmåga att uppfatta skyltar är emellertid begränsad.Av trafiksäkerhetsskäl är det därför viktigt att antalet skyltar kan hållasnere, liksom att skyltarna inte innehåller för mycket text. Detta är ocksåväsentligt av kostnadsskäl. Jag anser att den vägvisning vi nu har vid riks-och länsvägarna väl fullgör sin uppgift. Jag ser därför ingen anledning attvidta några åtgärder för att förändra principerna för vägvisningen. 15MARIANNE (): Jag tackar kommunikationsministern försvaret,även om det inte var så värst positivt. Anledningen till min fråga är att jag har funnit vägskyltningen mycket förvånande. Ett tag var man benägenatt tro att det skulle stå på alla skyltar i vårt land, för alla vägar lärju bära till . Men så helt plötsligt började skyltningen utföras på ett nyttsätt, och det kom in en mängd byanamn i stället. Jag menar nog att någontingmitt emellan skulle vara det allra bästa, och när jag harresonerat mycket med mina kolleger här i , har jag funnit att mångahar samma uppfattning som jag. Det som kom mig att reagera var när vår köpmannaförening iSkänninge kontaktade för att försöka få en skylt mednamnet vid avfarten från E 4-än vid . Där står endast angivetVadstena, och det kan anses vara en slutort på denna väg, men när man far tillVadstena passerar man alltså . är en urgammal stad med långa traditioner ochmånga sevärdheter, och den besöks av ett stort antal människor. Förstatorsdagen har vi dessutom marknad, sombesöks.av 80 000 till 100 000 människor. De besökande kommer från olika delarav vårt land och måste finna det mycket märkligt att det inte finns en endaskylt med namnet vid avfarten från E 4 när man kommer norrifrån, frånStockholmshållet. Jag har ett annat exempel på det motsatta förhållandet.När man åker från mot , en mindre väg över Fågelsta, finns detmitt emellan orterna en skylt med namnet Lagmansberga. Eftersom jag själv ärlagmansbergabo är jag mycket stolt över att det står Lagmansberga på skylten,men det är till ingen nytta för dem som åker på vägen, för de flesta skall tillSkänninge. Det vore alltså bättre att det stod på skylten. Det är svårt att stå och prata om detta här i kammaren,och man kan ha olika uppfattningar om antalet skyltar och hur skyltningen skallgöras. Men de flesta trafikanter på våra vägar skall till varken ,eller , utan de skall förmodligen ta av från exempelvis E4-an och åka till en mindre ort. Därför anser jag att det vid avfarterna börfinnas skyltar med namn på de tätorter som är så pass stora som . Det är också viktigt att vi behåller våra ortnamn ochgärna präntar in dem i minnet. Man behöver inte göra några nya tavlor utan endast sättanya skyltar på de tavlor som redan finns i de flesta av de fall som jag talarom. Jag måste säga att jag tycker det var tråkigt attkommunikationsministern inte vill se över den här frågan. Anserkommunikationsministern verkligen att vi skall utesluta så pass stora orter somSkänninge från att finnas med på skyltarna vid avfarterna från E 4? Det står också i svaret att man inte skall behöva kartanågon gång under sin resa. Men så blir fallet som det är . Anser intekommunikationsministern att det kan innebära en olycksrisk att man måste stannavid avfarten från E 4 för att hitta ? Man måste nämligen titta på enkarta. Jag kan naturligtvis inte ta ställning tillom det är speciellt angeläget att finns med i vägvisningen på detsätt som här angav. Ett av skälen till att skyltningen begränsas ärtrafiksäkerhetsskäl. Jag är övertygad om att många av oss har varit med om attkunna notera alltför många skyltar utefter vägarna som har irriterat sä att mankan utgå ifrån att de innebär en trafiksäkerhetsrisk. Om man är tvungen att läsa kartan för att lokalisera sigoch stanna upp på vägen kan det givetvis utgöra ett problem. Men min bedömningär den som jaghar angivit i mitt svar, att jag inte ser något skäl för enomprövning. Vi får väl också se vad utifrån sin revision kan kommafram med i den här frågan. 17 (): Jag nämnde för att ge en anvisningom hur det är i vårt område, men skyltningen är lika underlig i hela landet.Under lunchen fick jag reda på att det också utanför finnsmånga underliga skyltar. Jag tycker därför att det verkligen behövs en översyn. Enligt min mening kan bilisterna bli minst lika irriteradeav att det inte finns någon skylt med anvisning om den ort de är på väg tillsom av att det förekommer någon skylt för mycket. Jag har också denuppfattningen att om man skall köra till en plats och namnet på den finns på enskylt med kanske fem sex namn, så uppmärksammar man lätt just namnet på den söker. Jag tror att kommunikationsministern överdriver när han talar ombilisternas dåliga förmåga att uppfatta skyltar. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1982/83:209 om AMU-verksamheten i har frågat mig omAMU-verksamheten i kommer att vara kvar och i så fall i vilkenomfattning. Som själv nämner i sin fråga ligger ärendethos . Ansvaret för lokaliseringen och omfattningen avarbetsmarknadsutbildning vilar på , medan genomförandetav utbildningen, i vilket bl. a. ingår anskaffning av lokaler, sköts avskolöverstyrelsen. Jag anser det dock väsentligt att resurserna förarbetsmarknadsutbildning i kan utökas och förläggas så att de kanutnyttjas effektivt. Statistiken visar att arbetsmarknadsutbildningen i daginte används i lika hög grad i som genomsnittligt i riket, trotsatt beläggningen vid centren f. n. är hög.