prot · G609118 · 1982-12-31 00:00:00 — Det gäller den del av villaägarna som beräknas utgöra omkringen fjärdedel av dessa men som tillgodogör sig tre fjärdedelar av villaägarnasskattesubventioner på totalt f. n. Den hyreshusavgift som beslutade om den 16september 1982 kan - om de medel som staten får in i sin helhet användas tilldetta - avsevärt begränsa nya hyreshöjningar. Avdragsbegränsningar i de nyaskattebestämmelserna kommer vidare att fä viss effekt fr. o. m. , meni allt väsentligt kvarstår orättvisorna mellan olika upplåtelse- ochboendeformer. Betydligt snabbare och effektivare åtgärder måste till än de somblir följden av hyreshusavgiften och vissa avdragsbegränsningar. När diskuterade och beslutadeom vissa stödåtgärder då det gällde bostadsförsörjningen avvisades tyvärrvpk-förslagen om stödåtgärder till landets hyresgäster. Resultatet av de hyresuppgörelser som gäller från den 1januari 1983 visar, att om följt vpk-förslagen i anslutning tillregeringens "krisproposition", hade hyreshöjningar kunnat undvikasunder för alla landets hyresgäster. Vpk:s förslag om ränte- ochamorteringsfria lan till de allmännyttiga bostadsföretagen, finansierade med enhusavgift, var fullt realistiskt. Hundratusentals hushåll, som får det extra svårt, jakanske omöjligt att klara nya hyreshöjningar med . eller mer,hade mycket väl behövt utan höjda hyror. För dessa hyresgäster blir detnu ofta fråga om skillnaden mellan en dålig och en hygglig levnadsstandard,mellan att tvingas avstå från mycket väsentliga ting och kunna unna sigexempelvis nya kläder, vissa nöjen och fritidsintressen. Stora hyreshöjningar, devalveringseffekter, olikaprishöjningar och en fortsatt reallöneförsämring gör det nödvändigt medstödinsatser från staten för att stoppa hyresutvecklingen och pressa nerboendekostnaderna. 1984 måste bli det år då man sätter stopp förhyresutplundringen. i avvaktan på förslag om en annan, rättvisare bostadspolitikmed en kostnadsutjämning och en omfördelning mellan olika boende- ochupplåtelseformer. Vpk återkommer därför nu med våra tidigare förslag om ettökat statligt stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen som den endarealistiska vägen att snabbt åstadkomma ett stopp för nya hyreshöjningar ochökad rättvisa på bostadsmarknaden. Regeringen har tillsatt en kommittéför översyn av bostadspolitiken. Denna övergripande översyn skall bl. stödet iform av räntebidrag och finansieringsvillkor, de allmännyttigabostadsföretagens verksamhet och roll i den sociala bostadsförsörjningen ochhyresgästinflytandet. Då det förutsätts att kommitténs förslag i huvudsak skallkunna redovisas och det tar ytterligare tid innanremissbehandling gjorts och regeringen lagt fram förslag, måste ytterligaretemporära åtgärder i hyressänkande syfte vidtas. Man kan inte avvakta till dessallt detta arbete slutförts. a. måste, som vpk tidigare anfört, de medelsom staten tar in i hyreshusavgift i sin helhet användas som stöd till deallmännyttiga hyreshusen. Den omfördelning och kostnadsutjämning mellan olikabesittningsformer som det råder en bred enighet om - det sägs så i vart fall -måste nu förberedas och genomföras. Beslut måste fattas av regering och riksdag i så god tidatt hänsyn kan tas till dem vid hyresförhandlingar , och stödet tillallmännyttan måste utformas så att hyreshöjningar för kan undvikas.Ränte- och amorteringsfria lån måste medges till allmännyttiga bostadsföretag -lån av en storleksordning som täcker det medelsbehov som kvarstår efterslutförda hyresförhandlingar. Ränte- och amorteringsfria lån kan stoppa kostnadsökningarnai såväl nybyggda som äldre lägenheter. Förhandlingsrätt och förhandlingsrutineräventyras inte om vpk-förslaget genomförs. Efter en särskild ansökan medredovisning av förhandlingsöverenskommelsen skall man kunna erhålla lån för attundvika hyreshöjningar. Lånen kan påföras företagen som en skuld men t. v. inteavbetalas och kunna avskrivas. Träffad överenskommelse med hyresgästförening skall varaen förutsättning för lån, och kommunerna bör lämna sin aktiva medverkan. Stat,kommun, bostadsföretag och hyresgäster har ett starkt intresse av att motverkanya kostnadsstegringar och begränsa utgifter, inte minst för att hålla denallmänna hyresnivån nere, bekämpa inflationen och få ett hyresstopp pä helahyresmarknaden. Avgörande härvidlag är naturligtvis inte de tekniskalösningarna, utan avgörande är att man verkligen tar itu med det här och sätterin de insatser som behövs. Privata bostadsföretag och hyreshusägare som - genombruksvärdebestämmelser och jämförelsehyror - tämligen automatiskt erhållermotsvarande hyreshöjningar som allmännyttan skall inte, enligt våruppfattning, ha samma lånemöjligheter. De får själva ta stöten av de uteblivnahyreshöjningar som blir resultatet av ett riktat statligt stöd till deallmännyttiga hyreshusen. De allmännyttiga bostadsföretagens karaktär, uppgifter ochverksamhet samt deras allmänna och sociala merkostnader motiverar ett särskiltstöd från stat och kommun. Ett kraftigt stöd till hyresgästerna, stopp förhyreshöjningar och rättvisa i boendet är, herr talman, de krav somhundratusentals hyresgäster ställer och som de hoppas och förväntar sig att dennya regeringen och riksdagsmajoriteten skall tillmötesgå. Vpk har även tidigare, liksom . föreslagit att någonextra upptrappning av de garanterade räntorna inte skall göras för deallmännyttiga bostadsfö- Anslag till bostadsförsörjning m. m. Nr 118 retagen. Den frågan tas upp även idet här betänkandet. Motiven för detta är bl. a. att ettsådant beslut om undantag från extra 13- 11QS3 upptrappning skulle innebärabetydande kostnadssänkningar och lägre hyror för stora delar av dessa företags lägenhetsbestånd. .,, politiska som bostadspolitiskautgångspunkter är det också angeläget att på , f f............ olika sätt ge ett ökat stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen. Vpk:s förslag i denna motion ligger i linje medgrundtanken om ett riktat statligt stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen.Avsikten är dels att sänka boendekostnaderna för alla hyresgäster, eftersombruksvärdebestämmelserna i hyreslagen då ger lägre hyror även för boende hosprivata hyresvärdar, dels att hindra privata husägare att göra ökade vinster påhyresgästernas bekostnad. De av en borgerlig riksdagsmajoritetbeslutade försämringarna av räntestödet föranledde kritik och andra förslag ävenfrän socialdemokraterna, men i regeringsställning har man inte följt upp detta.De beslutade extra upptrappningarna, både de som beslutats och de somtidigare beslutats, beräknas enligt budgetpropositionen innebära minskadeutgifter om totalt 930 milj. kr. nästa budgetår, medan de årliga normalaupptrappningarna beräknas ge minskade utgifter om 520 milj. kr., dvs.tillsammans 1 450 milj. kr. Detta betyder att dessa minskade utgifter i ställetger ökade boendekostnader, och det motiverar ytterligare förslaget ivpk-motionen nr 669. En översyn av bostadsbidragen tillbarnfamiljer och hushåll utan barn har gjorts av bostadsbidragskommittén ibetänkandet Bostadsbidragen (SOU 1982:52). Iavvaktan på att beredningen av betänkandet avslutas och att förslag i frågankan föreläggas bör reformerna inom bostadsbidragssystemet ske inomramen för nuvarande regelsystem. kommunisterna har under en lång följd av årkrävt att bostadsbidragen i första hand utformas så att hushåll med storförsörjningsbörda och/eller låg inkomst ges möjlighet att behålla en godbostad och efterfråga en bättre. I budgetpropositionen ger bostadsministern nuuttryck församma uppfattning. Regeringen föreslår inga förändringar utanförordar att bostadsbidragen för utgår enligt samma regler som f. n.,trots att man tidigare ansett att de bostadsbidragen var för låga. I anslagsframställning lämnas vissaförslag till utformning av reglerna för bostadsbidragen för . a. att bostadsbidragensvärde realt skall behållas för alla hushållsgrupper genom uppräkning av inkomst- och hyresgränser samt av beloppet per barn. Vidare föreslår styrelsen att de övre hyresgränserna skall anpassas bättre till hushållens utrymmesbehov genom att gränsen höjs för varje barn i familjer upp till fem barn samt att den av statsmakterna i princip beslutade reala ökningen av bostadsbidragen skall disponeras för en förstärkning av bidragen till barnfamiljer med stora bostadsutgifter, främst för familjer med två barn. 204 Vpk har i allt väsentligtaccepterat förslag, eftersom det ligger i linje med de principer som vpk tidigare uttalat sigför och som jag i korthet har refererat. Vi vill emellertid inte accepteraförslaget i den del det avser en höjning av den nedre hyresgränsen. Denna gränshar under en följd av är höjts. höjdes den med 100kr. En höjning av den nedre hyresgränsen innebär nämligen en ökningav boendekostnaderna för inkomstsvaga hushall. I budgetpropositionen föreslåsnu inte heller någon höjning av den nedre hyresgränsen. Vpk upprepar vidaresitt förslag om att studiemedel inte skall läggas till den bidragsgrundandeinkomsten. F. n. gäller att till den bidragsgrundande inkomsten skall läggasäven hälften av studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. Vpk haralltsedan denna regel infördes varit emot att studielånbetraktas som en inkomst. Och som vi fidigare anfört innebär den nuvaranderegeln att lånade pengar betraktas som inkomst om lånet är ett studielån, medant. ex. lån i bank inte behandlas pä det sättet. De studerande som för sittuppehälle är beroende av studiemedel får därför lägre bostadsbidrag än andrastuderande vid i övrigt lika förutsättningar. Detta är stötande, och dennuvarande ordningen bör avskaffas. I detta hänseende saknas det enligtvår uppfattning skäl att vänta på regeringens förslag om ett reformeratbostadsbidragssystem. I vpk-motionens förslag beträffandebostadsbidragen är ökningen störst för hushåll med två eller fyra barn. Det ärväl motiverat, eftersom anpassningen av bostadsutgiften är sämst för tvåbarnsfamiljerna.Sålunda hade av dessa familjer bostadsutgifter utöver den övrehyresgränsen, utgifter som de inte kan fä täckning för i bostadsbidrag. Denhöjning av den övre hyresgränsen som gjorts kan enligtbostadsstyrelsen i varje fall inte för familjer med ett eller tvä barn antasminska denna andel. Förutom att det maximala bidraget ökar innebär vårt förslagom höjda inkomstgränser att flera hushåll kommer att erhålla bostadsbidrag. I bostadsbidragskommitténs tidigare nämnda betänkande harvpk:s representant bl. a. framhållit dels vikten av att även i ett nytt systembostadsbidrag kan utgå också till hushåll utan barn. dels att kostnaderna förbidragen bör ändras så att staten betalar minst hälften av kostnaderna. Vidarehar betonats vikten av kraftigt ökade resurser avseende bostadsbidragen. Medtanke på att bostadsbidragskommitténs förslag är under beredning har viemellertid avstått från att nu föra fram dessa förslag. De förslag som vpk lägger fram i olika motionergällande område kostar naturligtvis pengar. De ökade kostnadernai vpk-förslagen om ett hyresstopp genom statligt stöd till allmännyttan, omatt undanta allmännyttan frän hyreshusavgift, om att undanta allmännyttan frånextra upptrappning av garanterade räntor, om föreslagna förbättringar avbostadsbidragen och om ökade satsningar på kollektivhus och kollektivaboendeformer skulle kosta omkring 980 milj. kr. - och det är mycket pengar. Men sedan budgetpropositionen lades fram har det sketträntesänkningar två gånger, dels för sedan , dels helt nyligenmed en halv Anslag tid bostadsförsörjn ing m. m. Detta får självfalletbetydelse för statens utgifter för räntebidrag. Onsdaeenden Sålunda innebär räntesänkning -enligt budgetpropositionen, bil. 13 aoril1983 s- '' ] stycket nedifrån - enändring av anslagsbelastningen med ca 800 för ett budgetår. Här finns det alltså på Anslås till område800 milj. kr.-och ytteriigäre ca 400 milj. kr. till följd av den senaste bostadsförsörjnins räntesänkningen - som bör kunna användas till insatser för att exempelvis stoppa hyreshöjningarna. I så fallkostar vpk-förslagen ingenting utöver Tvärtom blir det enligt våra beräkningar ett visst överskott,förutsatt att de minskade utgifterna - jämfört med dem som beräknats ibudgetpropositionen - används på område. Jag yrkar, herr talman, bifall till vpk-reservationerna icivilutskottets betänkande nr 22. Jag har i det här anförandet tagit ganska mycket tid ianspråk. Det beror, som jag inledningsvis sade, på den omdisponering som skett.Jag vill ändå fresta kammarens tålamod med att göra en kommentar till denborgerliga reservationen nr 8, som har berörts. Reservationengäller upphävande av tillfälliga stimulanser i form av hyresrabatt ochhyresförlustgaranti. I reservationen sägs bl. a. att det mest angelägna nu äratt bibehålla och rusta upp det existerande äldre bostadsbeståndet. ,framhålls det, behövs det en ökning av nybyggandet på ett mindre antal orter.Vidare bör, menar man, sådan nyproduktion inte få några stimulanser i form avhyresrabatt och hyresförlustgaranti. Utgångspunkten skall enligt reservanternavara de boendes behov och den efterfrågan som finns. En fråga i detta sammanhang är: Hur skall de boendes behovoch efterfrågan kunna tillgodoses utan åtgärder för att begränsa hyreshöjningarna?Hur skall sådant stöd få, som det heter i reservationen, en motsatt verkan? Hurkan de av utskottsmajoriteten förordade stimulansåtgärderna konservera bristeroch förhindra en anpassning till efterfrågan? Jag får inte det här att gå ihop och skulle gärna vilja hasvar pä frågorna. Den anpassning till verklig efterfrågan som det talas om ireservationen skulle, herr talman, bli en anpassning till en fortsatt ökadtrångboddhet och till sämre och dyrare bostäder för dem som bäst behöver enförbättring, dvs. en fortsatt och ökad segregation. Är det det som ni vill påborgerligt häll? 101 (): Socialdemokratin har alltid ansett attbostadspolitiken skall präglas av solidaritet. En bra bostad till rimliga kostnader som grund för trivsel och utveckling är också en bra målsättning i det arbete som förestår. I den ekonomi som vi lever i och påverkas av kan det tyckas som om bostadsmarjcnaden skulle-må bra av en vilopaus. Detta tycks också ha varit den borgerliga regeringens inställning, eftersom de senaste årens bostads politik i alltför hög grad har kännetecknats av passivitet. Uppenbarligen blev bostadsfrågan en alltför svår nöt för den borgerliga regeringen när det gällde 206 att åstadkomma de riktiga politiskalösningarna. har den socialdemokratiska regeringen gettbostadsmarknaden nya impulser, som bådar gott. En ny plan- och bygglag kommeratt läggas fram . Lagen skall bl. a. ersätta nuvarandebyggnadslag och byggnadsstadga samt den s. k. svartbyggelagen. Den nya PBL-lagen syftar också till att decentralisera meransvar till kommunerna och bredda medborgarnas deltagande i planeringen. Genomlagreformen skall det bli lättare att anpassa inaktuella planer till samhällsutvecklingen,sä att de nuvarande, mycket omfattande byggnadsförbuden kan avvecklas. Avsiktenär vidare att åstadkomma vissa förenklingar i bygglovsprövningen. Lagförslagetskall efter behandling i lagrådet föreläggas . Till bilden av nyare tag för en aktivare bostadsmarknadhör att fattade en rad beslut i samband medkrispropositionen. Det infördes hyresrabatter, hyresförlustgarantier,stödåtgärder för områden med stor andel tomma lägenheter, stöd till de värstdrabbade företagen, lån till underhåll, bidrag till bättre boendemiljö och tillenergibesparingar. Alla dessa åtgärder är nu tillgängliga och kommer att geett lyft för viktiga delar av såväl nyproduktion som befintligt bostadsbestånd.Dessa åtgärder är övergångsvisa i väntan på mer permanenta åtgärder. har det närmaste året fullt upp att göra med att draupp riktlinjer för en mer längtsyftande bostadspolitik. Det gersocialdemokratin möjligheter att på basis av ett seriöst sakunderlag förriksdagen presentera förslag till åtgärder som ger bättre rättvisa påbostadsområdet. Det är ett program som både har tyngd och är utvecklande i ettframtidsperspektiv. Just nu pågår ett intensivt arbete för att få fram ettunderlag för stimulerandet av kommunernas ombyggnads- och saneringsverksamhet.1 det befintliga bostadsbeståndet finns det enorma värden att bevara. Men detförutsätter en rad stimulansåtgärder, som kommer att innebära en ökning avantalet verksamma inom hela bostadssektorn. har enregeringsproposition aviserats på detta viktiga område inom bostadssektorn.Boendeområdet kan ta i anspråk en stor del av vår byggkapacitet. Man kan förden återstående delen av förutse att kostnaderna för reparationer,tillbyggnader och ombyggnader kommer att bli betydligt större än satsningarnapä nybyggande. har den s. k. rotsektorn med bred marginal gåttom nybyggandet, och den trenden kommer att kraftigt förstärkas under 1983.Denna utveckling ger inte bara bättre bostäder. Den ger också ett växandeutrymme för nya jobb, liksom för hela byggbranschen. Det är förvisso trångt närdet gäller att skapa nya resurser för kraftigt ökade aktiviteter. Menåtgärderna är nödvändiga på ett sådant viktigt samhällsområde sombostadsmarknaden. Denna beskrivning ger klart besked på en viktig punkt. Denbygger på förutsättningar som sä långt som möjligt skall ge alla medborgarechans att efterfråga en lämplig bostad. Den här politiken ger inget ökatsvängrum för marknadskrafterna. Om vi flyttar över vara jämförelser till det nu aktuellabetänkandet, nr 22 frän civilutskottet, så finner man att vill haen utredning om Anslag till bostadsförsörjning m. m. Anslag till bostadsförsörjning m. m. avvecklingav de generella subventionerna, och att de generella subventionerna skallreduceras genom minskade räntebidrag. I ett flertal motioner och reservationer från moderaternaåterfinns orden "sänkning", "reducering",'"avveckling". Alla dessa ändringar har ett gemensamt syfte, nämligenatt öka boendekostnaderna för människor som exempelvis pensionärer,flerbarnsfamiljer, handikappade, folk utan arbete, som utan stödåtgärder inteskulle ha råd att bo i en modern bostad. Många av våra ungdomar - det finns över 40 000 anmälda ibostadskön i - skulle få det ännu besvärligare i starten ominte kostnadsnivån låg på en rimlig nivå i förhållande till en normalinkomst. Jag har därmed inte sagt att bostadsområdet har att emotsesamhällsstöd utan begränsningar-att så inte blir fallet ser samhällsekonomin inuläget till. Det är också möjligt att man inom ramen för starkt begränsaderesurser måste finfördela de stödåtgärder som finns. Men denna omfördelning fåricke ske till förmån för grupper i bra inkomstlägen. En huvuduppgift för socialdemokratin är att bromsa upp denmoderata bostadspolitiken, vars mål är en marknadsanpassning utan påtagligkänsla förde ekonomiskt svaga i samhället. Denna grundsyn försöker moderaternadölja i sitt allmänna uppträdande utåt. Men här i kan de inte gärnasmita runt hörnet. Ett exempel på att bostadspolitiska filosofiinte alltid tas upp som ett trumfkort skall jag anföra. fick jag ett brev. "Käre vän", stoddet som inledning på brevet. Av de första raderna framgick det att det varskrivet av en gammal man, som hade varit med . Han hade lämnatpartiledarskapet i moderata samlingspartiet och sina aktivare uppgifter ipartiet. Tydligen räknas inte ett ledamotskap i som"aktivt" i moderata samlingspartiet. Självfallet tycker jag det var kul att bli uppmärksammadav -fattas bara annat! Jag visste ju inte att jagen gång, t. o. m.i skrift, skulle få uppleva denna uppmärksamhet från efter mer än20 års närhet till varandra i . När jag kom till ordalydelsen "innerst inne ärmajoriteten av svenska folket moderater", tänkte jag: Kör i vind! skalljag äntligen få svart på vitt på bostadspolitik. Fast jag vissteju ändå en hel del förut. Ordet "bostad" nämns över huvud tagetinte i detta brev. som man ändå torde ha lagt ned så mycken möda på. Men här och har vi kvitto på sätt atthandskas med bostadsfrågorna. Jag tycker att det är beklagligt att inågra uppmärksammade reservationer gjort sällskap med moderata samlingspartiet.Centern borde noga betänka sig innan man gör något sådant. I en reservafion går och exempelvisemot den utskottsskrivning där majoriteten vill göra ett tillkännagivande somgäller ungdomens bostadsfråga. Ungdomen råkar oftast illa ut när byggandetminskar och kostnaderna ökar, och särskilt då i orter med bostadsbrist. Jag seratt , för att påminna om sin existens, ställt upp i det borgerliga laget iden här frågan. I en annan reservation uttalar sig ochmoderaterna för bättre förutsättningar för fle generationsboende, och det ärförvisso en viktig fråga. Men det finns inga hmder för sådant boende, inte enslånemässiga, vilket tycks föresväva reservanterna. I reservation 8 finner vi krav frän , centernoch om upphävande av de tillfälliga stimulansåtgärderna i form avhyresrabatt och hyresförlustgaranti. Det är ca sedan riksdagenfattade beslut om att vidta dessa åtgärderi syfte att övergångsvis stimulerabyggverksamheten, framför allt . i väntan pa ett mer långsiktigtprogram. Det skulle väl te sig märkligt om nu fattade ett annatbeslut, eller om verkan av riksdagsbeslut bara skulle gälla från kvartal tillkvartal. Reservation 13 med yrkande om avslag pä förslaget omkommunalt förlustansvar för bostadslån till småhus, reservation 14 med krav påatt köpeskillingskontrollen på småhus avskaffas och reservation 15 om avskrivningav bostadslån och hyresförlustlån står moderater och centerpartister bakom. Jagkan inte påminna mig att moderater och centerpartister gemensamt har ställt sigbakom så många reservationer som just . Det är inte bra för centernsanseende att alltför ofta bli sedda i sällskap. Men kanske tala om ifall detta är en synvilla eller en verklighet som vi skallvänja oss vid. Övriga reservationer, förutom vpk;s, står med någraundantag bakom. Låt mig säga några ord om reservation 3. som har undertecknat. Hon har fått för sig att socialdemokraterna ärointresserade av stadsförnyelsefrågorna. Hon saknar, säger hon,stadsförnyelsebegreppet i regeringens bostadspolitiska dokument, och idirektiven för bostadspolitiska kommittén spelar enligt en underordnad roll. Av hennes anförande framgick ocksåatt hon är missnöjd med stadsförnyelsefrägornas hantering. Men det skall inteKerstin vara. Hon har nämligen möjlighet att påverka dessa frågor ibostadspolitiska kommittén. Kommittén har rätt att ta egna initiativ utöver demsom anges i direktiven. Inom finns dessutom en särskildstadsförnyelsegrupp, som har till uppgift att , dvs. ,framlägga en rapport. Vidare pågår arbetet med en ny plan-'och bygglag. Ingen,inte ens innerst inne , gissar jag, tror att densocialdemokratiska regeringen är ointresserad av stadsförnyelsefrågorna.Tvärton-i är det arbete som bedrivs en garanti för att något kommer att händapå detta mycket viktiga område. När jag lyssnade till fick jagför mig att hon är mest missnöjd nVed att något nu äntligen sker i fråga omstadsförnyelsefrågorna. Det grämer henne litet grand, därför att hanteringenav dessa frågor nu ligger utom räckhåll.. Beträffande kravet i reservation 9 gör folkpartietsällskap med när man vill upphäva de beslutadestinuilansåtgär- Anslag till bostadsförsörjning m. m. 14 protokoll 1982/83:116-118 Anslag till bostadsförsörjn ing derna iform av stöd till de av uthyrningssvårigheter värst drabbade företagen. Övriga reservationer i detta betänkande gerså den traditionella helhetsbilden av ett sparande moderatparti, där sparandetsätts in på grupper, som för ett boende av någorlunda modernt snitt är beroende- i många fall helt beroende - av stödåtgärder för att kunna klara boendekostnaderna.Det är nu en gång för alla profil, och mot den borde ochfolkpartiet slå följe med socialdemokratin. Det är bra om vi kan återgå tillden tid i svensk politik, då folk kunde lita på partiernas försäkran om sittansvar för en solidarisk och oavsett upplåtelseformen rättvis bostadspolitik. Får jag så, herr talman, innan jag lämnar talarstolen säganågra ord med anledning av de inlägg som gjorts . sitt anförande med en kaskad av beskyllningar mot socialdemokraterna.Han menade att vi hade svikit våra.löftentill väljarna.