prot · G609106 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta skänker enligt vårt förmenande arbetsglädjeoch tilltro till näringens framtid - en av de förnämsta av de drivfjädrar somen närirtg alltid är beroende äv. För att detta skall vara möjligt måsteemellertid avsättningsskapande åtgärder vidtas. Således vägrar vi i moderatasamlingspartiet att acceptera att inte svenska jordbruksprodukter, gärnahögförädlade, skall kunna avsättas på exportmarknaden. Vi hyser vidare tilltrotill att alternativ odling - om än i början på marginella arealer - ocksåskulle kunna förbättra situationen. är som bekant sedan längestorimportör av protein till foderblandningar. Vissa arealer torde med fördelkunna ha en odling av högvärdigt protein, som på en gång har två värdefullaeffekter, nämligen att dels undanta dessa arealer från konventionell odling,dels minska vårt köpfoderbehov. I samband med denrta utskottsbehandhng har vi haft att ta ställningtill några motioner. Jag kan inte underlåta att uttrycka en viss förvåning övercenterpartiets ställningstagande i detta sammanhang. Där har man, såsom framgårav betänkartdet, i ett särskilt yttrande gjort en bekännelse till den mera långtgåendeåtgärd som etableringskontroll utgör, och har man motionsvägen yrkatpå större möjligheter för dispenser i anslutningtill det nu föreliggande regeringsförslaget, som man i övrigt ansluter sigtill. Detta är enligt min mening en alldeles obegriplig pohtisk ståndpunkt, somrimligen inte kan föra jordbrukets situation framåt. Det skulle säkerligen varabra för kammaren, om vi kunde få en upplysning från om hur manser på de grundläggande frågorna. Hur ser man på jordbrukets framtid? Är detstaterts tunga hand som skall vila över jordbruket, eller tilltror man faktisktjordbruket att kunna verka inom så pass fria ramar som över huvud taget ärmöjliga inom en tämligen hårt reglerad näring? Jag vill med detta yrka bifall till de reservationer som är fogade tilldetta betänkande. Förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 152 (): Torka ger hungerkatastrof i - ungefär så föll orden i Dagenseko . Bränninte havren i provugnarna i Studsvik! ropade en samfälld svensk opinion för envecka sedan. Och efterdynirtgarrta av den opinionsyttringen märks fortfarande.Förhoppningsvis finns den i bakhuvudet på många svenskar när riksdagenbehandlar svensk jordbruksnärings produktionsresultat och förädling. Det kange en måttlig dimension åt uttrycket överproduktion. Samtidigtsom de två uttalanden jag nämnde hksom hänger i luften säger socialdemokrateroch centerpartister i ett riksdagsbeslut : Lägg byggförbud på nybygge ochmoderniseringar av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä. Avsiktenär att motverka produktionen av kött, fläsk, ägg och mjölk. Byggförbudet skallträda i kraft omgående och gälla till . Byggförbudsivrarnaförväntar sig att livsmedelspolitiska utredningen har lagtfram förslag som motsvarar byggförbudet. Avsikten kan inte gärna vara annan änatt skall ha fattat beslut om en fortsatt hård regleringav nybyggen och moderniseringar av stallbyggnader inom det svenska jordbruket. Folkpartietyrkar avslag på regeringsförslaget. är av princip motståndare tillstatliga etablerings- och investeringskontroller. Att använda sådana medel ärenligt vår uppfattning inte förenligt med principerna för ett fritt näringsliv.Lösningen av problem av ekonomisk art ligger inte i flera regleringar,införandet av mer statlig kontroll, byråkrati och centralisering. Nej,lösningen kan Ugga i motsatsen till regleringar, nämligen i vitalisering ochutveckling av näringslivet. Detta gäller också jordbruksnäringen. Vimedger att svensk jordbruksnäring av och till har problem med avsättningen avvissa av sina produkter. Men är det verkligen klarlagt att det finns ett sådirekt samband mellan s. k. överproduktion och pågående Förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, m. m. byggnatiorter ochmoderniseringar inom svenskt jordbruk?' svarar nej på den frågan. Intensifieringoch ökad effektivitet i jordbruksdriften - en koplats mer i befintlig byggnad,en kraftfodergiva extra, en intensiv avelsverksamhet för högproducerande djur,några tiotals kilo mera av gödningsmedel eller ökad kemikalieanvändning ochbättre förädhng av utsäde - allt detta är saker som har gett utslag i eu ökadproduktion. Till det skall läggas att den enskilde jordbrukaren i en hårdnandeekortomi har ökat sin arbetsinsats. Jordbrukarna har helt enkelt gett avkallpå berättigad fritid och semestrar. Detta kan exempelvis spåras i ett minskandeuttag av den service som avbytartjänsten utgör. Enviss nedgång i konsumtionen inom landet medverkar givetvis till en förstärkttendens att svenskt jordbruk producerar för mycket. Men det är inte allfid så,och inte för samma livsmedel . Importinskränkningar vidmul- och klövsjukeepizooti i ger utslag och avslöjar atttalet om överproduktion förmodUgen är betydligt överdrivet. Ingen vill hellerprofetera om rekordskördar varje höst åren framöver, som vi exempelvis hade1982. Kostnadernaför näringen att konkurrera på världsmarknaden framhålls ofta med en kraft ochintensitet som inte alls är påkallad i sammanhanget, tycker jag. Menregeringen får sin vilja igenom . majoritet kommer attfå gehör för en ny reglering inom en redan hårt reglerad näring. Idet beslutet bortser man ifrån att det naturligert finns ett ständigt behov avförbättringar, underhåll och moderniseringar av byggnader för djurhållningeninom jordbruksnäringen. Byggförbudetkommer också att mycket hårt drabba de byggnads- och verkstadsföretag som harhela eller stora delar av sin verksamhet f. n. inriktad på byggande ellerinredning av djurstallar. Vid en uppvaktning i jordbruksutskottet avrepresentanter för ifrågavarande branschorganisationer klarlades med alltydlighet att lagen om byggförbud på jordbruksfastigheter får till följd enbrutal nedgång i sysselsättningen i dessa serviceföretag. Detär förvånartsvärt att inte ens representanter tog något somhelst intryck av den redovisningert. Det kan ju inte vara så att det ärfärdigbyggt på svenska jordbruk. Tvärtom är det så att det finrts ettkontinueriigt behov av ny- och ombyggnader av djurstallar. Vissa uppgiftertyder på att omloppstiden för ny- och ombyggnad i fråga om jordbruketsinvesteringar är och att denna omloppstid förskjutits uppåt i antalår. Det är knappast rimligt, om man skall ställa krav på någorlunda godarbetsmiljö för jordbrukarens-djurhållarens del att ha en sä lång omloppstidoch lägga hinder i vägert för rationella förbättringar. Vidare är djurmiljön avbetydelse för bra livsmedel. Denkonfinuerhga ny- och ombyggnadsverksamheten på svensktjordbruk vill nuregeringen och bryta. Det är närmast obegripligt. Förbud och reglering avbyggverksamheten i fråga kommer sannohkt att medföra utslagning av en delserviceföretag. Jag frågar mig: Ligger det också en sådan avsikt i förslaget ombyggförbud? I så fall är det cyniskt i överkant. Dedispensmöjligheter som antyds i regeringsförslaget kommer att ge ökat arbete pålantbruksnämnderna. Jag är inte helt säker på att man där hoppar högt av glädjeöver den omläggrting av sin verksamhet som man kommer att tvingas till närbyggförbudet skall föras ut i verkligheten. Anf.153 (): I det betänkande som föreligger har jordbruksutskottet behandlatregeringens proposition angående förbud mot nybyggnad av vissa djurstallar. Medtanke på de problem som f. n. präglar jordbruket är det nödvändigt att riktauppmärksamheten på jordbruksnäringen och ta inifiativ fill att försöka bemästraproblemen. Därför vill jag lovorda regeringens beslut om tillsättande av enlivsmedelsutredning. På grund av att den förra regeringen avvisade detsocialdemokratiska förslaget om att en ny jordbruks-politisk utredning skullefilisättas tvingas nu hvsmedelsutredningen att arbeta under stark tidspress. Problemenär f. ö. inte nya. Genast jordbrukspolitiska beslut ändradesförutsättnirtgarna inom jordbruket så markant att tillfälliga åtgärdertvingades vidtas för att man kortsiktigt skulle lösa problemen. Vad som främstförorsakat problemen är stigande kostnader för räntor och produktionsmedel,som försämrade reallöner har inneburit att hvsmedelskonsumfionenminskat. Detta har i sin tur medfört att överskottet, som tidigare utgjordes avspannmål, numera omfattar nära nog samtliga produkter inom jordbruketsregleringsområde. Idirektiven till livsmedelsutredningen pekar jordbruksministern på en radområden där överväganden bör göras för att hitta lösningar på problemen med detalltmer stigande livsmedelsöverskottet. Med tanke på detta är det viktigt attinte nu via ytterligare investeringar i utökade djurstallar bygga fast sig vidproduktionsinriktningar som redan nu har stora problem. I avvaktan på ettställningstagande från utredningen har en majoritet i utskottet ställt sigbakom regeringsförslaget i propositionert om förbud mot utbyggnad av vissadjurstallar fram till . IUkhet med vad som framförs i propositionen anser utskottet att det främst avregionalpolitiska skäl bör finnas dispensmöjligheter inom prisstödsområ-derta 1och 2 enligt förordningen om prisstöd till vissa jordbruk. Men inom utskottetanser vi att det även i intilliggande områden kan råda förhållanden som ärhkartade dem som är gällande inom prisstödsområdena 1 och 2, och då bör endispertsmöjlighet på samma grund som inom nämnda områden finnas. F. ö. kan detäven inom andra områden finnas skäl till dispens utöver vad som anges ipropositionen. Inomjordbruket finns självfallet vissa djurstallar som ur miljösynpunkt knappastuppfyller de krav som kan anses vara erforderUga. De kan vara såväl urarbetsmiljö- som ur djurhälsosynpunkt direkt olämpliga. Förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, m. m. Förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, m. m. fallanser utskottet att dispenser bör kunna ges för nybyggnad. Av praktiska skälkan i vissa fall disperts ges också för viss utbyggnad. Jag vill dock påpekaatt dispensförfarandet bör ske mycket restriktivt. Meddetta uttalande angående dispenser från utskottets sida anser vi att demotioner som har väckts med anledning av proposifionen och som framför krav påutökade dispensmöjligheter kan lämnas utan åtgärd. Frånmoderata samlingspartiets och sida har motioner väckts med yrkandeom avslag på propositionen, vilket har följts upp i den reservation som fogatstill utskottets betänkande. Jag vill dock med tillfredsställelse konstatera attvarken eller kommunisterna har anslutit sig tillreservatiouen med krav på avslag på propositionen. Det är således en bredmajoritet inom utskottet som avvisar kravet från och omatt propositionens förslag skall avslås. Attde nu föreslagna åtgärderna skulle lösa problemert med överskottet är det ingensom har påstått. Men de ger ett bättre handlingsutrymme för att i framtidenlösa problemen. Vidareframhålls i reservationen att överskottet skall mötas med andra åtgärder,exempelvis odUng av proteinrika grödor och grödor för energiändamål samthögförädlade livsmedel för export. Deförslag till åtgärder för att minska överskottet som föreslås i dennareservation ingår emellertid i vad utredningen enligt direktiven skall tittapå. Och det skulle väl vara olyckligt att - utan att först göra en översyn avtänkbara åtgärder - bara besluta om att de skall genomföras. Inomjordbruket löser man inte kriser på samma sätt som man ofta försöker lösa dempå inom näringslivet i övrigt, genom att öka investeringarna. Den enskildalantbrukaren kan i många fall lösa sina egna problem genom en utbyggnad ochökade investeringar; Men eftersom avsättningsutrymmet är begränsat ökasproblemen totalt inom hela näringen i och med prisregleringssystemet. Omman, som föreslås i reservationen, skulle avslå propositionen, skulle destörsta problemen uppkomma där vi inte vill att de skall uppstå, nämligen hosde unga lantbrukarna. De har i de flesta fall inköpt lantbruk därinvesteringarna varit eftersatta. Genom dyra investeringar och ökat produktionsöverskott,där lantbrukarna under vissa tider tvingas avsätta en viss del avproduktionspriset till regleringskassan, hamnar dessa unga lantbrukare i enmycket brydsam ekonomisk situation och tvingas ibland lämna sitt företag. Detär för att skydda den enskilda lantbrukaren från att dras in i problem som hansedan inte kan klara sig ur som vi inom majoriteten i utskottet har ställt ossbakom regeringens förslag och anser det vara nödvändigt att somutredningen arbetar stoppa utbyggnaden av vissa djurstallar. Därför, herr talman, yrkarjag bifall till utskottets hemställan. 154 iLjung (m) replik: Herr talman! Utskottets vice ordförande ärortekligen en generös natur - det vill jag hålla honom räkning för. Men det ärutan tvivel ett medgivande som vi tarfasta på då han konstaterar att man inte skall räkna med att det nuföreliggande förslaget löser de problem som finns inom jordbruket. Detta ärfaktiskt, , ett av de skäl som vi anför för att detta förslag avmycket kortsiktig natur bör avvisas. Vitar fasta på vad jordbruksministern har skrivit tiU hvsmedelsutredningen,nämligen att frågan om produktionsobalansen är ett så pass allvarligt problematt det bör behandlas med förtur inom utredningen. Och jordbruksministern harockså gett utredningen en påfallande kort fidsmar-ginal för att arbeta meddetta problem - fram till , med föreställningen att enriksdagsbehandlirtg skall kunna ske så att ett nytt förslag skulle kuuna trädai kraft . Vi bör hålla i minrtet attvi för dagen har sålt vår överproduktion på fläsk, och vi har väl också såltvår överprodukfion på smör till tämligen hyggliga priser. Någotakut problem som behöver lösas med en tillfäUig åtgärd föreliggeralltså egentligert inte. Med detta vill jag emellertid inte förrirtga detproblem som jordbruket har med sirt produktionsobalans. Jagär alltså obenägen att använda ordet "överproduktion". Man måste jufråga sig: I förhållande till vad? Det gäller framför allt inte i förhåUandetiU hvsmedelssituationen i världen, men väl i förhållande till vad viproducerar inom vårt land och i förhållande till vad vi konsumerar själva. jämförelsen har vi en överproduktion, men inte artnars. Vi arbetar alltsåmed ett litet, litet överskott i ett globalt perspektiv, när det saknaslivsmedel för kanske två tredjedelar av världerts befolkning. Motdenna bakgrund, herr talman, delar jag uppfattning att det nuframlagda förslaget om ett förbud som skall verka inte hadebehövt läggas fram. Dessutom betraktar vi det som en styrnirtg avlivsmedelsutredningert. Jag har svårt att tänka mig att regeringspartietsföreträdare i denna utredning kan ha en i förhållande till jordbruksministernavvikande uppfattning när det gäller den nu föreslagna åtgärden. Följaktligenuppfattar jag detta som en fingervisrtirtg från ministern om hur utredningenbör lösa sitt utredningsuppdrag. Förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, m. m. 155 () replik: Först vill jag yrka bifall fill de två reservationer som jag harundertecknat i utskottets betänkartde. Jag glömde att göra det i mitt förstaanförande. Dettalas här om överproduktion. Jag vill påstå att svenskt jordbruk totalt settinte producerar några överskott. I varje fall har vi, om vi ser till värdet,ett betydande överskott på importsidan. Som exempel kan nämnas att vi år 1980importerade livsmedel för , medan exportvärdet endast var3,. Importen motsvarade i värde räknat inte mindre än 7,1 %av vår totala varuexport. Dessafakta ger en antydan om de problem som skulle uppstå vid exempelvis enavspärrning med tanke på vilka krav som då måste ställas på det egnajordbrukets produktionsförmåga. Förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, m. m. Mankanske kan säga att det f. n. råder ett visst överskott av mjölkprodukter. Mendet kan delvis, förmodligen till största delen, sättas i samband med den godaskörden , som jag nämnde i mitt första anförande. Det är sådana här sakersom vi inte kan profetera om. Vi behöver, som jag ser det, den marginal som vikallar överproduktion för att vi skall ha en någorlunda säkerhet. Jagtror inte att det byggförbud som nu går i författning om att beslutaom kommer att ha den effekt som avses med det. Snarare har hotet om dettabyggförbud lett till att det har gjorts investerirtgar som man, med tanke påden ekonomiska situation som många jordbrukare befinner sig i, i ett normaltläge säkert hade legat lågt med. Anf.156 () replik: När börjar tala om vår Uvsmedelsimport vill jag påpekaatt denna har med konsumfionsmörtstret att göra. stod alldelesnyss i talarstolen och sade att hart var mot alla former av förbud ochregleringar. Jag förutsätter att han irtte vill gå irt och reglera konsumtionenhär i landet, bestämma vilkert typ av livsmedel som de svenska konsumenternaskall tvingas konsumera. Vikan inte blunda för att överskottet, som har utgjorts av spanrtmål, nupraktiskt taget omfattar alla livsmedelsprodukter inom regleringsområdet. ArneArtderssort i pekade på att vi nu i stort sett inte har något överskottav fläsk. Det beror på de omständigheter som framför allt har drabbat Danmarkoch som har gjort att vi, , har kunnat exportera en del avvårt fläsköverskott. Vihar aldrig, Arrte , påstått att den nu föreslagna åtgärden skallpermanerttas, utan det är en tillfällig åtgärd för att stoppa planeradeutbyggnader, som skulle ha inneburit att överskottet hade stigit ännu mer.Genom att dessa utbyggnader nu stoppas ger förbudet oss ett bättrehandlingsutrymme, för att exempelvis odla andra grödor här i landet. Det geross en möjlighet- utan att man bygger fast sig i nya investeringar för ettstort antal år framöver - till ett större handlingsutrymme. Det är ju det somvi har tagit fasta på när vi nu ställer oss bakom förslaget om ett tillfälligtstopp för nyinvesteringar inom artimalieproduktionen. 157 iLjung (m) repUk: Jag är onekligen imponerad av tal om ökathandlingsutrymme. gör sig till en skicklig talesman för detstarka samhället. Det starka samhället får genom denna regeringens åtgärd ökathandlingsutrymme, men svenskt jordbruk får det inte. Jagsade i mitt anförande sedart att ert byggnadsförändring inomjordbruket rimUgen skulle vara en affär mellan bondert, möjligert banken ochbyggmästaren. Det har tillkommit en fjärde komponent, nämhgen myndigheten, iform av lantbruksnämrtden. Med andra ord: Myndigheten skall bestämma om det ären riktig investering eller inte. Skall detta kortsiktiga, ellerväl det gällande riksdagsbeslut ha någon betydelse måste det nästanuteslutande vara fråga om ett ovillkorUgt beslut. har f. ö. ocksåbekräftat detta och sagt att dispenserna måste vara undantagsfall. Detta,äraUtså en kall, hård samhällets hand över svenskt jordbruk. Det kunde, HåkanStrömberg, i regeringens proposition ha stått bara en enda rad om att dennaåtgärd, liksom den som man förutsätter att livsmedelsutredningen skaU föreslåriksdagen att fatta beslut om, var av kortsiktig natur. Qm det hade stått härefter förutsätter att jordbruket skall kunna producera och att man skallkunna tillskapa andra åtgärder, såsom alternativ odling och export avlivsmedel, och att detta vore den intelligenta lösningen, som också regeringenföreträder, hade vi haft mycket större förutsättningar att kunna tala om saken.Men det står inte en rad om detta, utan det är en "Höga Visan" överregleringens förträffliga effekter. Detta förslag är en kall och obönhörlighand över svertskt jordbruk. Det är därför som jag uttrycker förvåning över attcenterpartiet har ställt sig bakom det.. Förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, m. m. 158 () replik: Nej, , jag vill inte att vi skall ändra på den marknadvi har. Vi är i den värld vi lever i tvingade att ha vissaimportbegränsnirtgar. Vad jag avser med min antydan om dessa pengar är ju attforskning och detta att näringen går in för en annan odling av proteinrikaregrödor kan ge till resultat att vi också minskar på importsidan, exempelvis i frågaom kraftfoder. Detär tal om en ny reglering, som - vilket antyds i propositionen - inte kommeratt hävas utan vidare utan kommer att få något slags fortsättning. Regleringarär inte bra. De gör bl. a. varorna dyrare. Riksrevisionsverkethar gjort en utredning och har bl. a. tagit fram ett exempel, som skymtade inågon av tidnirtgarna just , som visar att koplatser har blivitmångdubbelt dyrare på grund av regleringar och bestämmelser. I mänga fall kande vara bra, men i vissa fall har de en effekt som bara fördyrar. En koplatskostade exempelvis , och 1982 kostade den 45 000 kr.Bara denna summa kan innebära att många jordbrukare måste tvekainför att bygga nya ladugårdar. Jag tror att det är en tveksamhet som finns ochsom har tagit sig uttryck i ett minskat byggande. Branschorganisationerna påområdet kan vittna om det. Om utvecklingen hade fått fortsätta, hade det kanskeräckt till. Den reglering som vi nu går in med är, som sagt var, definifivtinte bra, varkert för konsumenten eller för producenten. Anf.159 () replik; Jag är en ivrig förespråkare för ett starkt samhälle. Där människornahar en stark köpkraft, där blommar också näringslivet. I ett samhälle som harsvagheter blir problemen större, i synnerhet om man i ett sådant samhälle skalllåta marknadsekonomin spela fritt. Då slås de grupper ut som jag pekade på imitt anförande och som inte borde slås ut, nämligert de urtga och nyetableradelantbrukarna, som svenskt lantbruk skall bygga sin Nr 106 framtidpå. För egen del ser de det också som en möjlighet att genom ökade den investeringarförsöka klara sig ur de svåra problem som de drabbats av. niedstörre avsättningssvårigheter och ökade avgifter till regleringskassorna drabbasde av mycket stora ekonomiska svårigheter och måste i många fall Förbud under lämnasina företag. Det är dem som vi vill skydda genom att införa det här mot ny- stoppetunder den tid som utredningen arbetar fram förslag om den framtida byggnad av djur- inriktningertav jordbruket och om hur vi skall lösa nuvaraude problem. stallar för nötkrea- trorätt detta är angeläget. Det har ju också visat sig att jordbruksnäringens tur m. m. organisationer ställt sig bakom förslaget. De harju också mycket stor kännedom öm de problem som vi f. n. har. Anf.160 (): Jag trodde att vi mer skulle diskutera investeringsstoppet och kanskemindre livsmedelspolitiken. Men jag är övertygad om att jordbrukarna inte harnågontirtg att frukta av livsmedelsutredningen. Den diskussion som följer påden utrednirtgen kan vi ju ta när kommer. Sverigehar ett av världens effektivaste jordbruk. Det är en effektivitet som haruppnåtts tack vare insatser av teknik, kapital och kunrtande hos jordbrukarna.När säger att investeringsstoppet på något sätt skulle gynna deyngre jordbrukarna betvivlar jag det. Jag tror att det är just de yngrejordbrukarna med sin utbildning, sin effektivitet och sirta satsningar som förtnärirtgen framåt. Jag tror att det skulle vara främmande för dem, om de intefick fortsätta. Om en näringsgren skall ha någon framtid, och det har onekligenjordbruket, måste kravet på effektivitet ställas väldigt högt. Låtoss konstatera att allt fler jordbrukare använder modern teknik. Låt oss ocksåkonstatera att denna utveckling måste fortgå. Ett stagnerande skulle ganskasnabbt bli förödande för näringen och för landet. Om näringen ochlandet skall utvecklas på detta område, fordras det faktiskt att möjlighetertill utveckling föreligger. Jag vill påstå att risken för ett investeringsstoppkommer att få en stagnerande effekt. Det beror bl. a. på att man kan misstänkaatt ett tillfälligt investeringsstopp kan vara början till enetableringskontroll. Vad en sådan kan innebära i form av byråkrati och godtyckevet vi inte. Det är väldigt svårt att säga. Men jag är övertygad om attjordbruket såsom näring bör värja sig mot ytterligare styrinstrument. Intebara volymen utan även lokaliseringen av produktionen kan komma att ingå i ettsådant förslag. Låt oss då konstatera att ett investeringsstopp eller enetableringskontroll på kort sikt inte har någon som helst inverkan påproduktionen.