prot · G60926 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag kan likväl inte förebrå den nuvarande budgetministern försommarens broschyr i annan mån än att han tycks solidarisera sig med dettauttryck för def sedvanliga, ganska nonchalanta myndighetssamhällef - för def ärju faktiskt de enskilda personerna som deklarerar, inte myndigheterna ochorganisationerna. är däremot själv ansvarig för en annanbroschyr om förhållandena vid taxering som, enligt hans egen uppgift,"sedan andra halvan av oktober funnits tillgänglig hosskattemyndigheterna". Tack för den upplysningen, här och ! Jag undrarhur man annars skulle ha fått reda på def! Därmed anser tydligen budgefministern allan rättfärdighetvara uppfylld. Men så är det naturligtvis inte. Saker och ting ser nämligenväldigt olika ut beroende på def håll, från vilket man ser dem - om det ärovanifrån eller underifrån. - eller den som författat hanssvar - har sett saken ur det översåtliga myndighetsperspektivet. Jag harförsökt se def underifrån, som en vanlig, enkel, hunsad deklarant. Om är nådig kommer jag förmodligen överbrytpunkten och drar väl då även hustru min med mig, om jag förståttsaken rätt. Men trots ansträngningar har min begåvningsreserv infe räckt tillför att bilda mig en föreställning om vad de nya reglerna, transponerade tillett antal imaginära deklarafionsblanketter, i verkligheten skuUe komma attinnebära för oss. I min interpellation försökte jag konkretisera situationer avdetta slag i mera generella termer. Jag såg då också framför mig bilden avKjell-Olof iblå snickarbyxor framför villan i , med sin statsrådslön, en bunt förfillfället oskadliggjorda aktier och med sin informationssekreterare - varsspänst många av oss avundas henne - vid sin sida. Kort sagt, medinterpellationens ord: "två makar som var för sig har inkomster såväl avtjänst som av kapital och/eller rörelse och som bebor en av dem ägdfastighet". En sak är att läsa broschyrer, en annan att fylla i rättarader och kolumner och sedan flytta summor fram och tillbaka mellanblanketterna, under iakttagande av något hundratal finstilta anmärkningar ividhängande bruksanvisningar. Det är sådana svårigheter som rimligtvis kommeraft drabba även åtskilliga riksdagsmän, av vilka flertalet, om är god,också kommer att, med eller utan äkta hälfter, passera brytpunkten . För att sådana personer skall kunna bedöma vad de självaeller deras huvudarbetsgivare skall leverera i skaft är det nognödvändigt att de får vad jag kallat en modellblankeft av 1984 årsmodell, där de kan plocka in sina egna siffror i de nya kolumnerna och se vadsummorna till slut ungefär kommer att bli. Detta, , är faktisktbara en smula praktisk psykologi och pedagogik och ingenfing annat. Det är klart att för den som själv stått för utformningenav den nya skattereformen kan det hela kanske tyckas enkelt, särskilt om man ärpol.mag. i nationalekonomi och dessutom kan vara hjärfiigt tacksamför att ha två departement till sitt förfogande. Men för oss vanliga dödliga ärdet fakfiskt inte lika enkelt. Inte desto mindre vore det intressant att vetaom budgetministern själv ägnat en tanke åt hur deklaration kommer attse ut för den egna familjens del. Om jag inte minns alldeles fel var det en gammal skånskbondeförbunds-hövding här i som brukade bedöma föreslagna reformermed utgångspunkt i hur det skulle te sig på hans egen gård. "Det tål atttänka på", som sade, också i det här sammanhanget, sä att man inteoförhappandes drar på sig "vårt hela långa levernes elände". Det ärfaktiskt inget orätt i att planera familjens ekonomi sä länge det sker, som detheter i regeringsformen, "under lagarna". Visserligen har jag inte nåtts av någon av de broschyrerKjell-Olof nämnde, men en vänlig själ har lånat mig några av deinformations- och utbildningsböcker som distribuerat till sinpersonal. Efter att ha försökt fillgodogöra mig innehållet i den nära 2 kgtunga bibban måste jag likväl, med begagnande av en numera i umgänget medmyndigheter inte helt ovanlig fras, vitsorda att jag visserligen "tagitdel, men ej förstått". Def kan möjligen till någon del bero på att inteheller myndigheten förstått. Men i de där häftena finns faktiskt också någraprov- och modelldeklarafionsblan-ketfer, speciellt avpassade för redovisningenav filläggsbelopp. Det borde därför infe varafekniskt omöjligt förriksskatteverket och RS-sysfemet aft låta datorerna distribuera sådanamodelldeklarationer - om de nu är rikfiga -till alla som på basen av 1982 årsdeklarafioner kan beräknas ha intresse av att veta vilka spelregler som ipraktiken kommer att gälla för just deras ekonomi . Detta vore,enligt mitt sätt att se, en naturligt serviceåtgärd -ehuru tanken på service åtmedborgarna och inte bara åt myndigheterna 2 protokoll 1982/83:26-30 Om deklarationsr blanketterna taxering förmodligenär ännu mera främmande för än t. o. m. förbudgefdeparfementet. Budgetministerns omedelbara, negativa svar måste bero påantingen allmän oginhef - men det vill jag inte i första hand frö - eller -vilket väl är både mest sannolikt och mest oroväckande - på att varkenregeringen eller egentligen ännu har klarf för sig hur dedeklarationsblanketter fill sist skall se ut som skall kunna safisfiera deekvationer som den slufiiga versionen av den famösa skatteöverenskommelseninrymmer. Det skulle vara av intresse att höra vilken av dessa förklaringarbudgetministern vill fy sig till i försvaret av attityden att ingenting göra. Jag skall inte i den här omgången besvärabudgefministern med fler frågor. Som det nu är riskerar ett stort antalmänniskor att överraskas av att deras ekonomi, sådan den varit1982 och kanske fortsatt att vara 1983, drabbas av en väsentligt höjd skattgenom ändringar i avdrags- och särbeskattningsreglerna samt införandet avtilläggsbelopp. Det är ganska nostalgiskt att tänka på att om inte låfit sig förföras under den underbara natten, så hade denborgerliga regeringen stått fast vid sina ursprungUga skatteplaner och då hademedborgarna kommit i åtnjutande av en marginalskattesänkning utan aftsamtidigt drabbas av några tillkrånglade tilläggsskatter ovanför en godtyckligtvald "brytpunkt". Def kan vara skäl för väljare över brytpunkten runtom i vårt land aft komma ihåg den saken, när de , i februari1983, gör sin sista "vanUga" deklarafion. 1984 behövs nog ingenpåminnelse. Då är loppet redan kört. AnL 11Ekonomi- och budgefministern : Herr falman! I och för sig kandet ju alltid finnas skäl aft med krifiska ögon granska de broschyrer och detinformationsmaterial som våra myndigheter lämnar. Def är säkert viktigt att manbedömer defta material från flera utgångspunkter, inte bara från myndigheternasutan också från deras utgångspunkter som skall använda sig av materialet. HadeGunnar i lagt upp sin interpellafion ufifrån utgångspunkten kunde förbättra, utvidga eller mer effektivt distribuera detinformationsmaterial som finns, skulle jag nog kunna tänka mig att det funnitsutrymme för en debatt om sådana åtgärder. Men gällde hans fråga huruvida manskulle införa något nytt i sammanhanget, nämligen att de skaftskyldiga, var ochen tydligen, skulle få en särskild deklarafionsblankett som avser dendeklaration de skall utföra . Jag frågar mig hur en sådan blarikeft skulle förbättrasituationen för den enskilde skattskyldige. Jag undrar om det är lättare att tareda på huruvida ens skatteförhållanden väsentligt förändras med ensådan blankett än med det material som jag talade om . Det ärnämligen så aft de som kan antas ha intresse av att , elleri varje fall , veta något om hur skatterna slår med avseende på1983 års inkomster, är de som har att utgå från att de behöver begära jämkningav sin preliminärskatf. De som inte tror att de behöver begära jämkning eller som harsådana skatteförhållanden att de någorlunda enkelt kan ta reda på huruvidadetta är fallet, behöver inte heller ha så väldigt noggranna kalkyler. Jagvet infe om har sett den broschyr som delas ut till dem som troratt de kan behöva begära jämkning av sin preliminärskatf, till dem som redanhar jämkning eller som tror att de behöver begära det . Jag vet inte omGunnar tycker att den inte duger för det ändamål som den är avsedd aftha. Jag har tittat på den. Jag är väl miljöskadad efter aft ha sysslat medskatter och tycker att saker är enklare än vad de i själva verketär. Jag har gjort ett försök att prova denna broschyr på några personer sominte är så förtrogna med just denna skattereform. Jag tycker mig ha förståttatt det inte är helt omöjligt att på grundval av denna broschyr i grova dragräkna ut vad skatten skulle kunna bU. Somjag sade finns det alltid anledning att ställa frågan om myndigheter informerarpå ett sätt som är ändamålsenligt. Men jag vill ändå i just detta fallifrågasätta om utbyte av material, en övergång till en modellblankett, skulleförbättra situafionen. Skulle det sedan visa sig, och def är väl långt ifrånotroligt, att ett antal skaftskyldiga behöver mer informafion än vad somhittills har kunnat gå ut, så skall sådan naturligtvis ställas till förfogande.Men debatten oss emellan skulle i så fall gälla formen för detta. Sedanvill jag lägga fill att den här skattereformen beslöts av i våras.Det kommer att ske vissa ändringar i den genom ett beslut som tas av riksdageni december. Det är i varje fall infe möjligt för skattemyndigheterna att idetalj utforma vare sig blanketter eller tillämpningsföreskrifter förränriksdagen har slutbehandlat reformen. Därför är det kanske inte så väldigtvänligt av att antyda aft def är någon försumlighet frånriksskatteverkets sida om def inte finns deklarationsblanketter färdigaför den deklarafion som skall äga rum om . Något utrymme förarbete efter riksdagsbeslutet måste fakfiskt finnas. Jag tycker att man också spårar en mindre vällovlig avsikt bakom detinlägg som gjorde. kampanj har ju gått ut på aftskrämma folk för den här skaftereformen. Man började i stor stil att säga att istort sett skulle landets samtliga villaägare få frånträda sina fastigheter ochstörtas i ekonomisk ruin. Det har man tvingats överge därför aft verklighetenär en .annan. Nugår tydligen kampanjen ut på att skrämma folk för att skattesystemet blir såotroligt krångligt och att def snart kommer att vara i stort sett omöjligt förnågon aft fullgöra sin deklarationsskyldighet. Jag vill bara påminna om att deffaktiskt också sker förenklingar i deklarationsblanketten som för mångaskaftskyldiga kommer aft innebära att de behöver uträtta väsentligt mindrearbete. Framför allt gäller det schablonavdraget vad gäller kostnader förinkomst av tjänst. Det är klart att de som har väldigt avancerade avdrags- ochinkomstförhållanden också i framfiden liksom nu kommer aft ha kompliceradedeklarafioner. Till slut, herr falman,förstår jag infe vad min husfrus inkomster har med den härfrågan att göra. Vi har särbeskattning i det här landet sedan lång tidfillbaka. AnL 12 i (m): Jag tackar också för de här synpunkterna, ochjag skall försöka att ta upp dem en efter en. Vad budgetministern varken i sitt ursprungliga svar ellernu i sin replik egentligen har observerat är aft jag har talat om en mycketspeciell grupp av personer, en grupp där, så vitt jag förstår-jag kan ha felberoende på att jag inte förstår det - makars inkomster kommer att ömsesidigtpåverka varandra när def gäller filläggsbeloppsberäkningen. Har jag fel därvore def mycket viktigt och önskvärt aft budgefministern klart deklarerade attdet inte kommer aft bli - vare sig i fråga om avdrag eller tilläggsskatfeberäkning-någon inferferens av den andra partens ekonomiska förhållanden. Jag harnämligen fått den uppfattningen att man infört strängare bestämmelser när detgäller kvittning mellan makars inkomster och avdrag i olika inkomstkällor. Omdef likväl är så måste def vara svårt aft bara av en broschyr kunna utläsa huri en situafion, där båda makarna har vad budgefministern här kallade förkomplicerade deklarationer, dessa kommer att interferera med varandra. Då ärdef infe bara nyfikenhet som gör att man kan ha intresse av aft veta hur detkommer att slå. Det här med jämkning har jag över huvud taget inte tänktpå, utan vad som föresvävat mig är möjligheten att verkställa sådana ekonomiskadispositioner att man får en bättre kongmens mellan inkomster och avdrag iolika förvärvskällor. Av den debatt som förevarit har jag fått def intrycketatt den nya skattereformen medför betydligt svårare komplikafioner än dethittillsvarande systemet. Har jag fel är jag tacksam om budgefministern klararut hur det i själva verket förhåller sig med detta. Jag tycker infe själv att def är svårt att förstå att manhelst vill kunna beräkna skillnaden mellan den skatt som man får påinkomster som har deklarerats på hittillsvarande sätt, enligt nu gällandelagsfiftning, och den skatt som man får om man räknar på basis av en helt nylagstiftning och en helt annan deklarationsuppsfällning. Som jag sade i mittförsta anförande tror jag infe att det skulle vara omöjligt förriksskatteverket att med den datautrustning som verket har klara ut vilkapersoner som kan tänkas få sina inkomst- och skafteförhållanden starktomkastade och i så fall tillsfälla dem en broschyr med bilder på hur självadeklarationsblanketten kommer aft se ut, så att de vet hur de olika posterna i fortsättningenkommer att förhålla sig fill varandra. 13Ekonomi- och budgetministern : Herr falman! Oin hela den stortupplagda debatten från i sida egentligen handlar omhuruvida en redan utdelad blankett är användbar för de syften han anger ellerom vi skulle behöva få en ny blankett, kanske saken har fått litet rimUgareproportiorier. Jag har gjort den bedömningen, och det har andra ocksågjort, att för dem som redan fr. o. m. januari vill vidta åtgärder som har attgöra med jämkning av deras preliminärskatt borde def material som har delats uträcka fill. Det är möjligt att vi har fel på den punkten. Skulle det visa sigatt svårigheter uppstår, får skattemyndigheterna naturligtvis hjälpa fiU. Detär möjligt att vi också får utforma nya omgångar av materialet som ger bättreupplysning. Men jag börjar förstå att vad vill diskuteraär någonfing annat. Han vill diskutera dem som vill skatteplanera för 1983års inkomst och för inkomster på . Def är möjligt att det är därkonsfigheterna med makars inkomster kommer in. Om det är så, vilket det i ochför sig ligger något i, att möjligheterna aft flytta avdrag mellan makar blirnågot mindre, minskar också det ömsesidiga beroendet mellan makar och derasinkomster. De behöver då inte ha så stora bekymmer för vad deri andra maken harför inkomst- och skatteförhållanden och blir därmed mera självständiga iförhållande till varandra. Människor med inkomst av rörelse, inkomst av annanfasfighet än villafasfighef osv. - det är tydligen framför allt dem som GunnarBiörck bekymrar sig för- behöver helt andra resurser. Och def har de i allmänheti form av jurister och skatterådgivare, som de redan nu använder och som dealltid har använt för att minimera skaften på sina inkomster. Att just denkategorin skulle vara särskilt hjälpt av en deklarationsblankett tror jaginte.. Men faktum kvarstår. Vi har delat ut - eller ställt tillförfogande, skall jag snarare säga - ett material som vi tror räcker fill förskattebetalarna för att göra de bedömningar som i vissa fall kan behöva göras.Skulle def visa sig att def finns ett legitimt intresse av att förbättrainformafionssifuafionen skall vi göra det. Men det var val avform som jag tyckte var mindre välbetänkt, och jag tror inte heller att den ärsärskilt effektiv. Om vi hade tvä deklarationsblanketter avseendetvå olika inkomstår kunde det skapa problem, och def tror jag att man bör tahänsyn till. AnL 14GUNNAR i (m): verkar det som om budgefministern och jaghar kommit varandra litet närmare, alldeles speciellt sedan budgefministern isitt senaste anförande har ändrat sig och inte längre talar om en redan utdeladblankett utan om en blankett som har ställts till förfogande. Några utdeladeblanketter har jag nämligen inte på något sätt fått kännedom om. fillhör jaginte heller dem som brukar begära jämkning. Jag kan tänka mig aft mängder avmänniskor som inte har s. k. stående jämkning och som därför alltså inte harnåtts av besked på den här punkten kommer att få starkt ändradeskatfeförhållanden. För egen del måste jag säga, trots att jag läser ganskamycket fidningar och annat, att det helt har undgått mig att de broschyrerbudgetministern hänvisar till över huvud taget har funnits. Under allaomständigheter har de inte delats ut. Budgetministern hänvisar vidare personer som har Utetkomplicerade deklarationer, avseende fastigheter, rörelse och kapital ellernågon av dessa treingredienser, till aft de behöver helt andra resurser, i form av jurister ochskatterådgivare. Men är det inte ett slags inkompetensförklaring avmyndigheterna att säga att dessa inte kan förklara för vanliga människor hurdet är, utan att dessa människor skall behöva uppsöka advokater för att få redapå hur de skall göra sina deklarationer? Jag tycker att en sådan inställningockså innebär ett underkännande av den enskilde, och det borde riksskatteverketeller annan myndighet som skall ha hand om detta inte utgå från i sinaresonemang. Def verkar som om ironiserade litet överförekomsten av skatteplanering, men jag vill säga att det visst inte är någotorimligt i en sådan planering. Låt oss kalla def för planering avfamiljeekonomin - det är närmast def som jag har haft i tankarna. Vi har ettgrundlagsskydd mot retroaktiv beskattning, och det innebär rimligtvis att vihär i landet är överens om aft människor skall kunna planera sin ekonomi underhänsynstagande till verkningarna av beslutade skafteregler. Det är enligt minmening inget omoraliskt i att medborgarna planerar sin ekonomi med hänsyn fillskafteeffekter så länge det, som jag sade i mitt första anförande, sker inomlagarnas ram. 15 Ekonomi- och budgefministern falman! i har alldeles rätt i att def efter hand blir någotklarare vad vi egentligen diskuterar. Låt mig bara konkludera aft det ståralldeles klart att de som är bekymrad över infe är de som harjämkning av preHminär skatt på grund av att de t. ex. har villaavdrag och. kanbehöva göra mindre jämkningar efter den nu aktuella refornien. De som han ärbekymrad över är i stället de som tänker vidta dispositioner för att undgåytterligare skatt pä grund av denna reform - genom att flytta avdrag frånförvärvskällor, eller kanske fastigheter från den ena maken till den andra, ochgöra liknande arrangemang, som én del illasinnade människor kallar skatteflykt. Det är säkerUgen riktigt, GunnarBiörck, att det finns utrymme för laglig skatteplanering eller lagligskafteflykt, och jag har ingenfing aft säga om detta. Men om att vi för just denna typ av dispositioner skall ställa speciellablanketter och särskilt informafionsmaferial till förfogande, begär han välmycket av oss. Vad jag menade var att de personer som vill göra den typen avdispositioner - i allmänhet gör de redan sådana och har gjort det under långtid - inte är hjälpta av en deklarationsblankett. De kommer att behöva meraavancerade former av rådgivning, och i allmänhet skaffar de sig sådan. Det stårockså alldeles för många rådgivare redo att dela ut råd fill dem. Jag har litetsvårt att förstå den å allmänhetens och de vanliga skattebetalarnas vägnarupprörda inställning som gav uttryck för i början av dennadebatt. AnL 16GUNNAR i (m): Jag tror att det är en annan grupp medborgareän den som här antydde som kan bli tvungen fillskatteplanering och som aldriggjort def förut, eftersom den har arbetat efter ett sysfem, som man kände fill.Nu plötsligt kommer ett sysfem som dessa medborgare infe känner fill och som ärkonstruerat med "knän" och spärrar. Som jag har angett i min interpellation är det här frågaom ganska många människor vilka av olika orsaker måste upprätta kompliceradedeklarationer. Såvitt jag förstår kan man inte förebrå dem att de funderar påom har försvårat deras situation på ett sätt, som kanske riksdageninfe har avsett, men som drabbar dem i hög grad. De kan då fråga sig: Hurkommer detta att verka hemma på min gård - som den person som jag hade itankarna kanske skulle ha uttryckt def. Jag skall infe längre uppta kammarens tid. Trots allt harnog frågan fått en nytfig genomlysning i denna debatt. Jag passerade på vägenned till kammaren, herr talman, den mycket intressanta utställning som finnsuppe på "hyllan" över de svenska skatternas historia. Där nämns bl.a. att bönderna på hade skyldighet att till leverera bl.a. 516 gäddor, 1 och 13 harar. De hade också skyldighet aft göradagsverken och bygga vägar. Dessa s. k. allmänna besvär blev allt kännbarareoch ledde slutligen till uppror mot skattetrycket. Jag är tacksam för att jag inte behöver göra dagsverken päVärmdöleden, och jag tänker därför infe heller göra uppror mot Kjell-OlofFeldt, utan nöjer mig - för dagen åtminstone - med att tacka honom för hansdebattinlägg. Jag undrar ändå om han inte borde gä hem och fundera på saken ochtänka om litet grand. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1982/83:6 om arbetsmarknadssituationenStockholmsregionen har frågat mig vilka åtgärdersom kommer att vidtas för att motverka den allvarliga försämringen avarbetsmarknadssituationen i . När den socialdemokratiska regeringen flyttade in iregeringskansliet stod vi inför en situation med rekordstora budget- ochbytesbalansunderskott och en arbetslöshet som saknar sitt motstrycke underefterkrigstiden. Det var arvet efter den borgerliga regeringen. Regeringen vidtog nödvändiga åtgärder för attkomma fill rätta med krisen. Kronan devalverades , och omfattandeinvesteringsprogram och sysselsättningspaket har lagts fram. Devalveringen tillsammans med en restrikfiv utgiftspolitikfrån statens sida kommer att sänka industrins kostnader i relafion fill andraländer. innebär detta ökad produktion, ökade investeringar och ökadsysselsättning i såväl som landet i övrigt. Investeringsprogrammetpå ca skall bidra till att Om arbetsmark- nadssituationen i begränsaenergiimporfen och underlätta industrins kommande expansion. Detta sker genomatt infrastrukturen byggs ut och moderniseras. Vidare hejdas utslagningen avbranscher som behövs . a. startar arbetena med ettnytt dubbelspår mellan och , och påbörjas. Sysselsättningspaketet pä kommer attmotverka den väntade arbetslöshetsökningen . I läntidigareläggs statliga investeringar för 42 milj. kr. Jag kan nämna bl. a.ombyggnad av kvarteret och Hessensteinska huset i depå byggs i åt . startar vägbyggen för 10 milj.kr. Tidigareläggningarna skapar inte bara direkta arbetstillfällen förbygg-och anläggningsarbetare. Även de indirekta effekterna är omfattande ochtill gagn för sysselsättning och näringsliv. har också tilldelats ytterligare 100 milj.kr. Det betyder aft 5 000 människor kommer att ha ettberedskapsarbete . Detta gynnar särskiltungdomarna. Det är ytterst angeläget att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Denhittillsvarande utvecklingen, med ständigt ökat antal arbetslösa ungdomar ochallt längre arbetslöshefstider, får inte fortsätta. Långtidsarbetslösheten blandungdomarna skapar speciella problem. Def är lätt hänt att de börjar missbrukaalkohol och narkotika, vilket medför stora sociala svårigheter. Det föreliggeräven risk för att ungdomarna förlorar tron på samhället om de inte kan få ettarbete eller utbildning. Jag skall också nämna de övriga åtgärderna isysselsättningspaketet. Ytterligare 90 milj. kr. har avsatts tillungdomsplatser. Arbetsmarknadsutbildningen utökas med 15 000 platser. Den s.k. 20-kronan höjs till . inom tillverkningsindustrin.Arbetsförmedlingens personal förstärks. Omfattande offentligaindustribesfällningar kommer att genomföras. Platslistan förbättras iStockholm. Mer pengar har avsatts för lönebidrag för personer med nedsattarbetsförmåga. Samhällsföretag får ökade resurser. Ytterligare 2 000gymnasieplatser kommer att inrättas fr. o. m. genom en extravårinfagning. Slufiigen vill jag påpeka att arbetsmarknadssituationentidigare varit ganska stabil i i jämförelse med våra övriga län. Attden nu är vikande visar lägets allvar inte bara i detta län, utan i helalandet. AnL 18 ():