prot · G609139 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:139 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; partigrupp har som suppleant iutrikesutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i ittrikesiuskottet () 2§ Justerades protokollen för . 3 § Meddelande om svar på interpellationerna 1982/83:110,122, 130 och 132 har framställt eninterpellation, 1982/83:110, om användning av flis som bränsle. har framställt en interpellation,1982/83:122, om ökad användningav solenergi. har vidare iinterpellation 1982/83:130 tagit upp frågan om en ökad satsning på etanolbaserad på inhemska råvaror. har i en interpellation tillindustriministern, 1982/83:132, väckt frågan om en anläggning för utvinning avetanol i . Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 § får jagmeddela att jag på grund av arbetsbelastningen inte är i tillfälle att besvaradessa interpellationer inom föreskriven tid. Jag har överenskommit medinterpel- Om investeringsfonder för marknadsfrämjande åtgärder påhemmamarknaden Om åtgärder för att i vissa fall mildra effekterna avfastigh etstaxerin -gen lanterna att de skall besvaras den 30 maj 1983.Interpellationerna 110 och 122 kommer att besvaras i ett sammanhang, och likasåinterpellationerna 130 och 132. 4 § Meddelande om svar på interpellation 1982/83:129 Jag ber att få meddela att interpellation1982/83:129 av Per Stenmarck om den skattefria försäljningen på fartyg somtrafikerar kommer att besvaras . 5 § Svar på fråga 1982/83:414 om investeringsfonder förmarknadsfrämjande åtgärder på hemmamarknaden har frågat mig om regeringen - isyfte att stimulera produktionen och därmed sysselsättningen - överväger attlåta företagen använda investeringsfonder för marknadsfrämjande åtgärder ävenpå hemmamarknaden. Några sådana överväganden pågår inte. Användningen avinvesteringsfonder kommer dock att ses över i samband med att regeringen tarställning fill frågan om införande av ett vinstdelningssystem. Jag vill också i sammanhanget påpeka att behoyet av attanvända investeringsfonder för marknadsfrämjande åtgärder är begränsat,eftersom kostnader för dessa är avdragsgilla. t-örste vice talmannen konstateradeatt frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 6 § Svar på fråga 1982/83:424 om åtgärder för att \ vissafall mildra effekterna av fastighetstaxeringen har ställt följande frågor till mig: Är regeringenberedd att vidta några åtgärder för att mildra effekterna avfastighetstaxeringen för den bofasta skärgårdsbefolkningen? Är regeringenberedd att vidta några åtgärder för att informera om de-möjligheter tillanstånd med inbetalning av kvarskatt som finns när besvär anförts överfastighetstaxeringen? Mitt svar på den första frågan är att reglerna somriksdagen föreskrev års allmänna fastighetstaxering skall liggafast. Dessa regler innebär att taxeringsvärdet skall bestämmas med utgångspunkti fastigheternas allmänna marknadsvärde. Med hänsyn främst till de förväntadehöjningarna av taxeringsvärdenabeslutade emellertid om flera åtgärder. a. jämkadesvillabeskattningen, det s. k. repartitionstalet sänktes och nya skalor förförmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen fastställdes. Även reglerna om extraavdrag för nedsatt skatteförmåga för folkpensionärer och om kommunalabostadstillägg ändrades. I fråga om kapitalbeskattningen vidtogs ytterligareändringar, bl. a. infördes skattelättnader för vissa byggnader och tomter somhyrs ut för fritidsändamål. En anpassning till de nya värdena har alltså skett.Några särskilda åtgärder är inte aktuella för dagen. Beträffande den andra frågan vill jag nämna att det, eftervad jag har erfarit, inte har visat sig föreligga något egentligt behov avspeciella anståndsregler för de fall en fastighetstaxering har överklagats.Gällande regler om anstånd synes vara till fyllest. Några särskilda åtgärderfrån regeringens sida är enligt min mening inte påkallade. Om åtgärder för att i vissa fall mildra effekterna avfastighetstaxeringen 6 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Den första delen, som är en redogörelse för vad sompasserade här i när besluten om fastighetstaxeringen togs, innehållerbara kända fakta. Jag har inte med min fråga avsett att man skall behöva göranågra förändringar i dessa. Men många människor landet över har verkligen fåtterfara att tillämpningen av dessa beslut får sådana följder attmånga människor ute i våra skärgårdar faktiskt kommer på obestånd. Inte minstär det fallet när det gäller överklagandeärenden, som min andra fråga avsåg. Det finns faktiskt fall där den som har anfört besvär övertaxeringen har fått vänta ett och ett innan de har fått sittärende prövat. har de haft mycket svårt att planera sinekonomi, eftersom de inte har vetat vad det slutliga resultatet skulle kunnabli. Vi känner till att det här rör sig om stora tal. Jag har exempel frånStockholms skärgård där fastighetens taxeringsvärde har höjts från 500 000 tillöver 2 miljoner. Då dessa familjer de facto inte har fått några ökadeinkomster, begriper var och en att detta försätter familjerna i en fruktansvärtbesvärlig situation. Det har också hänt, vilket har framgått av diskussionen ipressen, att människor som tidigare - på grund av att det finns så fåutkomstmöjligheter i skärgården - har haft så låg inkomst att de har fåttbostadsbidrag och annan hjälp har förlorat dessa bidrag på grund av taxeringen. Detta är oacceptabla förhållanden, och vi har sompolitiker ett ansvar att försöka rätta till det här. Därför är det mycketangeläget att besvärsärendena kommer fram snabbt i processen och inte liggeroch vilar. Jag vill inte påstå att så är fallet, men vissa tecken från andradelar av landet än det område som jag representerar tyder på att det tar mycketlång tid innan den som har besvärat sig får sitt ärende prövat. Det åstadkommermycket stor osäkerhet för dessa människor. När det gäller fastighetstaxeringen generellt är detmycket betydelsefullt att den sköts på ett sådant sätt att vi verkligen inteundanröjer möjligheterna Om skattemässiga följder av renovering av egen bostad att ha enlevande skärgård. De bofasta lever ju inte på en vacker utsikt, utan av fiskeoch i viss utsträckning av jordbruk. Det är detta som måste varautgångspunkten. Det var också avsikt när besluten togs att manskulle kunna göra en prövning av skäligheten i taxeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1982/83:431 om skattemässiga följder avrenovering av egen bostad har med anledning av uppgifter ipressen frågat mig om jag anser att sänkta boendekostnader beroende på atthyresgästen själv renoverat bostaden under några förhållanden kan vara attlikställa med inkomst. Mitt svar är att om en hyresgäst åtar sig att själv svaraför underhållet av sin egen lägenhet mot sänkt hyra så är detta inget som kanleda till att hyresgästen skall inkomstbeskattas. 8 (): Jag tackar finansministern för svaret. Jag hade faktiskt väntat mig ett sådant svar. Men jagställde frågan när jag läste en tidningsrubrik: "Sänkt hyra för renoveringkan beskattas! har ännu inte tagit ställning." Eftersom varje politiker med någon erfarenhet vet atttidningsrubriker inte alltid ger hela sanningen, lindrigt uttryckt, läste jaghela artikeln mycket noga. Jag upptäckte att rubriksättaren inte var ute ochreste , utan att funderar på om. systemet m.edhyressänkningar på grund av hyresgästernas egen renovering skulle bliskattepliktig inkomst eller inte. "har tittat på de olika alternativsom är tänkbara. Tillvägagångssätten kan vara många och några klara svar kaningen lämna." Så står det i denna tidning efter en intervju med entjänsteman på . Det enda råd man får är att kontakta verketinnan hyresgästen gör någon överenskommelse med hyresvärden så att det intekommer tråkigheter i efterhand. Låt mig erkänna att jag ömsom tog mig förpannan, ömsom gnuggade ögonen. Jag trodde nämligen länge att jag läste fel. Jagbörjade undra om menar att jag skall skatta för inkomst ifalljag flyttar från den lägenhet där jag nu bor till en mindre och billigare, föratt på det sättet sänka min hyra. Skall jag skatta om jag för att spara pengarbörjar odla tomater och äter dem billigare än om jag köper dem? Vi har ofta märkt en negativ inställning från olikafackföreningar till frivilliga insatser, alltifrån föräldramedverkan på dagistill protester mot möjligheter för hyresgästerna att självasvara för underhåll av Men en sak är att fackföreningar i ovist nit slår vakt om sinarevir, en annan sak är att en statlig myndighet i ovist nit sitter ochfunderar' på om vi skall betala högre skatt för att vi är sparsamma med vårautgifter. Det är bra att jag har kunnat få det svar jag har fåttfrån finansministern. Jag hoppas att det sätter stopp för några fortsattafunderingar i . I så fall är det att börja använda de 50miljoner som vill spara på onödig byråkrati i budgeten i detdepartementet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1982/83:433 om bestämmelserna omundantag från mervärdeskatt för vissa periodiska publikationer har frågat mig om jag anseratt bestämmelserna om undantag från mervärdeskatt för religiösa tidningarbehöver förtydligas. Det nu gällande undantaget från mervärdeskatt för enperiodisk publikation som framstår som organ för en sammanslutning medhuvudsakligt syfte att verka för religiöst ändamål har funnits sedanmervärdeskatten infördes . Ett motsvarande undantag från allmänvaruskatt hade då gällt . Undantaget har alltså gällt i mer än 20år. Under den tiden har några sådana tillämpningssvårigheter som gett anledningatt överväga en lagändring inte framkommit. Jag anser inte heller nu att lagstiftningenbehöver förtydligas på denna punkt. Om bestämmelserna om undantag från mervärdeskatt förvissa periodiska publikationer 10 (); Jag tackar finansministern för svaret. Inte heller jag har förrän på den allra hört att det skullevara svårigheter med tillämpningen av denna bestämmelse, men så är detuppenbarligen. Min fråga gäller skattemyndigheternas bedömning av vad sommenas med att "verka för religöst ändamål". Detta är ett avkriterierna för momsbefrielse. En skatteexpert vid en viss länsstyrelse har itvå aktuella fall hävdat att "hjälpverksamhet" är det huvudsakligasyftet. Det ena fallet gäller , det andra StiftelsenSvenskt internationellt hjälparbete - Våra bröder. Var och en som känner till dessa organisationer insersjälvfallet deras kristna bakgrund och karaktär. När det gäller Stockholmsstadsmission behöver jag bara påminna kammaren om den mångårige ledamoten avriksdagen, den legendariske J. W. , som under några decennier förestodStadsmissionen. Att säga om , som alltid har letts av präster isvenska kyrkan, att den inte är en religiös sammanslutning vittnar om enotrolig brist på kunskap. I styrelsen för Våra bröder finns några av pastorer och ett stort antal lekmän som är Om åtgärder för att förkorta utredningstiderna vid riksfö rsäkringsver-ket Skulle inte heller den organisationen ha religiöskaraktär? Det är riktigt att både och Våra brödersysslar med socialt internationellt hjälparbete. Men detta gör de därför attdet är en självklar del av den kristna uppgiften. gör, som vialla känner till, sina insatser främst i här i . Vårabröder satsar på hjälparbete i det vars borgmästare var här påinbjudan av . a. om de svårigheterhan har att klara finansieringen av den sociala omsorgen i födelsestad.Han själv och många av invånarna är kristna. De får inget stöd från arabiskastater eller muslimska sammanslutningar, och de hålls kort av de judiskagrupperna. Om man skulle berätta för att skattemyndigheterna iSverige anser att det kristna hjälparbetet i bland handikappadepalestinska barn inte kan ses som en religiöst betingad verksamhet, skulle haninte tro att vi är riktigt kloka, Självfallet kan inte finansministern lastas för ett sådant synsätt. Men manundrar om inte skattemyndigheterna, om de nu är alldeles obekanta med detkyrkliga livet i , skulle kunna ta kontakt med någon som har sådanakunskaper och som kan verifiera att och Våra bröderfaktiskt är kristna organisationer. En av dessa har retroaktivt krävts på momsför med , vilket blir en årlig kostnad av ca 60 000-75 000kr. Självfallet är det alldeles främmande för dessa organisationer att smitafrån skatt. Men frågan gäller alltså om deras verksamhet inte har religiöskaraktär. Jag vill hävda detta, och jag tror inte att någon med kunskaper påområdet bestrider det. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1982/83:417 om åtgärder för att förkorta utredningstiderna vidriksförsäkringsverket har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att förkorta utredningstiderna vidriksförsäkringsverket i bullerska-deärenden enligt lagen omyrkesskadeförsäkring. De långa utredningstiderna för denna typ avyrkesskadeärenden beror främst på att det är långa väntetider för att fänödvändiga undersökningar gjorda vid öronklinikerna. Däremot tar det iallmänhet högst för att skaffa in deuppgifter som behövs utöver den rent medicinska bedömningen av bullerskadansomfattning. Det är naturligtvis angeläget att få ner väntetiderna ochskapa möjligheter för en snabb och effektiv handläggning av sådana här ärendenhos myndigheterna. Ansvaret för vilka resurser som finns vid öronkliniker ochandra former av specialistvård åvilar emellerfid landstingen i egenskap avsjukvårdshuvudmän, och de har att avväga sina åtgärder till olika vårdbehov. Väntetidernaär dessutom väldigt olika i olika delar av landet. harpåpekat de långa väntetiderna hos berörda landsting för att förbättrasituationen. Jag har full förståelse för att det kan vara svårt attsväva i ovisshet om hur ersättningsfrågan kommer att bedömas. Denomständigheten att den skadade får vänta på besked i ersättningsfrågan innebäremellertid inte att han eller hon gör några ekonomiska förluster. Avgörande förrätten till ersättning och ersättningens omfattning är när anmälan omyrkesskadan gjordes - inte tidpunkten för beslutet. Tilläggas kan attriksförsäkringsverkets handläggning avenskilda ärenden gäller enbart skadefall som skall prövas enligt denyrkesskadelagstiftning som gällde före . Dessa ärenden avtarsnabbt i antal. Om åtgärder för att förkorta utredningstiderna vidriksförsäkringsverket 12 (): Jag vill först tacka socialministern försvaret. Den fråga jag ställt gäller människor som erhållit bullerskador pågrund av dålig arbetsmiljö och att tiden för att fastställa sådana bullerskadorkan uppgå till . Det gläder mig att socialministern delar minabekymmer för dessa människor. De långa utredningstiderna beror på en mycket långhandläggningstid på både försäkringskassorna och riksförsäkringsverketsyrkesskadeavdelning. Därtill kommer bl. a. undersökningar vid de audiologiskaavdelningarna. Det har visat sig att det där är mycket långa väntetider,beroende på att det finns för få audiologer. Självfallet uppskattarhörselskadade människor att det görs en noggrann utredning, men de har mycketsvårt att acceptera den långa väntetiden. Det är naturligtvis väldigtpåfrestande att leva i ovisshet . Man gör faktiskt också en ekonmiskförlust, för även om man får ersättning i efterhand får man ändå vänta påden. Vi vet ju att större delen av livräntan är ATP-grundande, så väntetidenkan ha negativa effekter senare i livet också. Jag tackar än en gång för svaretoch hoppas att socialministern, i den mån han har möjligheter att göranågonting för att ändra på rutinerna, verkligen vill försöka göra det. Det ärfaktiskt ingen tröst för dem som drabbas att de är färre i antal genom delagändringar som skett-det är den enskildes lidande vi får se till. Det var inte min mening att det skulle framståsom att jag betraktar det som någon tröst att antalet människor i den härsituationen var litet. Som jag sade i mitt svar berörde långa väntetiderna inte iförsta hand på att drar ut i sin prövning, utande beror på att man har så liten kapacitet i vissa landsting då det gälleröronkliniker. har varit i kontakt med dels berördalandsting, dels för att få dem att öka resurserna. Detta är vadman kan göra från sida. Vi får bara hoppas att det har eneffekt. Om åtgärder för att undvika vissa försäkringsprocesser 14ELLA (); Jag tackar för detta senare inlägg avsocialministern, och jag hoppas verkligen att det som socialministern sade omatt öka möjligheterna också sker framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1982/83:432 om åtgärder för att undvikavissa försäkringsprocesser har frågat mig om jag är bereddatt föreslå åtgärder för att undvika att försäkringsprocesser om indragning avbeviljat sjukbidrag oskäligt drabbar försäkringstagaren under en långhandläggningstid i försäkringsrätten. Enligt lagen om allmän försäkring skall sjukbidragbeviljas i stället för förtidspension i de fall nedsättningen av denförsäkrades arbetsförmåga inte bedöms varaktig men det kan antas att den blirbestående för avsevärd tid. Sjukbidrag skall beviljas endast . De allmänna försäkringskassorna beviljar i allmänhetsjukbidrag för ett eller i taget. Därefter måste en förnyad prövninggöras av den försäkrades arbetsförmåga. Detta innebär att en ny ansökan måstegöras och måste förutsättningslöst pröva i vilken gradarbetsförmågan är nedsatt och för hur en eventuell nedsättning kantänkas bli bestående. I de fall den sökande inte är nöjd med försäkringskassansbedömning kan beslutet överklagas hos försäkringsrätt. Försäkringsrätterna har tidigare haft en ständigt stigandemåltillströmning och växande väntetider. beslutade under förra åretom vissa åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. a. ett utökat omprövningsförfarande vid de allmännaförsäkringskassorna. Dessa åtgärder har medfört att väntetiderna iförsäkringsrätterna minskat och förväntas minskaytterligare . Till detta skall läggas att försäkringsrätterna har ettprioriteringsförfarande som innebär att förtur kan beviljas i de fallersättningsfrågan har avgörande betydelse för den försäkrades försörjning. Idessa fall kan alltså ärendet avgöras utan längre väntetid. Mot bakgrund av de förbättringar av arbetsläget hosförsäkringsrätterna som således har skett har jag inte f. n. några planer påatt föreslå nya åtgärder på detta område. 16KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar socialministern för svaret. Man kan ju ha olika skäl för att ställa frågor iriksdagen. är det fråga om att kritisera samhället eller företeelser,ibland är det fråga om att kritisera regeringen eller enskilda statsråd. Jagvill genast säga att det i detta fall inte är fråga om att jag vill kritiseraSten . Jag tror att vi har ett gemensamt intresse av ett allvarligtresonemang. Det väsentliga i den fråga jag ställde är inte hellerenbart frågan om handläggningstiden. Den är i och för sig viktig, eftersomlånga handläggningstider, som är psykiskt pressande för alla människor som detgäller, ändå måste anses vara extra pressande för människor som just på grundav handikapp har en osäkrare tillvaro än vi andra. Jag hoppas alltså attväntetiderna kommer att fortsätta att minska. Min fråga är, som nog anat, föranledd avett enskilt fall, och det kan vi inte diskutera i . Men eftersom dettyvärr säkert inte är ett unikt fall, ger det anledning till flerafrågeställningar, som åtminstone är värda att uppmärksammas. Om en människa saknar ben, har hon av fysiska skäl störresvårigheter att klara sig i den dagliga livsföringen än en person med friskaben. Det ger henne ett handikapp, och det krävs särskilda åtgärder för att honskall få en chans till samma livsvillkor som andra. Man kan med säkerhet utgåfrån att hon får betydande merutgifter för att kunna ha samma livsföring som viandra. Jag hoppas att är ense med mig om att hon bör varaberättigad till handikappersättning. Det kan av skilda skäl finnas ett visst fog för att maninte skall ha både sjukbidrag och studiemedel på samma gång, men man bordekunna ha endera plus handikappersättning. Kan vi inte vara eniga om att detinte kan vara rimligt att slentrianmässigt begära av en ung människa medhandikapp att hon efter slut bör ha skaffat sig enlämplig yrkesutbildning? Är vi inte ense om att handikapp inte skall hindraunga människor från att få den utbildning de vill ha på samma villkor somandra? , fru talman! Jag ställde frågan såsom jag gjordedärför att jag tror att det trots allt kan påskynda en process. Jag tror attvarje belysning av sådana här frågor kan hjälpa till så att vi får rimligareoch snabbare beslut i många enskilda ärenden. Om åtgärder för att undvika vissa försäkringsprocesser Jag tror att och jag i alltväsentligt är överens. sade att vi inte kan diskutera ett enskiltärende, och sedan gick hon över till att göra det. Jag vill bara säga att jagträffade den flickan som måste ha åsyftat och hennes föräldrar, somsökte upp mig . Jag är alltså ganska väl insatt i ärendet. Jag harockså en bestämd personlig uppfattning, som jag emellertid inte skall geuttryck åt. prövas detta ärende. Det gäller inte handikappersättningen - Nr 139 indragningen av denna har vederbörande inte besväratsig över - utan det Torsdaeenden gäller sjukbidraget. Frågan kommerupp i försäkringsrätten i den 20 5 mai 1983 'h och då får vi se hur det går. Om åtgärder för nf. 18 (): attundvika utnvtt- talman! Jag hoppas att StenAnderssons personliga uppfattning, som lande av sjukoen- '''"'"' ' e uttryck för här, stämmer överens med min, som jag får ge ninsförsäkrinsen utfyck för här. Jag tycker alltså att detta är etttråkigt fall i svensk vid fackliga strids- socialhistoria. Det borde rättastill. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1982/83:463 om åtgärder för att undvikautnyttjande av sjukpenningförsäkringeh vid fackliga stridsåtgärder Per har frågat mig vilka förändringar ilagen om allmän försäkring jag anser påkallade för att undvika attsjukpenningförsäkringen utnyttjas för att finansiera fackliga stridsåtgärder. En förutsättning för rätt till sjukpenning enligt lagen omallmän försäkring är att arbetsförmågan på grund av sjukdom är nedsatt medminst hälften. Lagreglerna är helt klara på den punkten och medger alltså inteatt sjukpenningförsäkringen utnyttjas i andra sammanhang. Några lagändringarbehövs därför inte. Vid varje sjukdomsfall måste den som gör anspråk påsjukpenning avlämna en försäkran till angående sin frånvarofrån arbetet och sjukdomens art. Det är sedan kassans uppgift att införskaffaden utredning som eventuellt ytterligare behövs för att kunna bedöma rättentill sjukpenning. 20 PER (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Får jag för egen del säga följande. Den konflikt som pågår på DN och är enligtmin mening ett otillständigt övergrepp på DN:s och läsares rätt tillinformation. I grunden hotar sådana aktioner en av demokratins hörnpelare. I strid med gällande fredsavtal går grafiker ut i enkonflikt som man inte ens vågar kalla vid dess rätta namn. Dessa grafikersaktion står i djupaste kontrast med den tradition som under årens lopputvecklats på svensk arbetsmarknad och som i stort förmått att förena deanställdas rätt till konflikt för bättre löner och arbetsvillkor medallmänhetens och konsumenternas intresse att kunna köpa billiga produkter, påtid och plats som man själv bestämmer. De s. k. sjuka grafikernas övergrepp förstärks av att detbekostas med 14 allmänna medel. I dåsamhällsekonomin kräver extrem återhållsamhet och dåallehanda besparingar också inom sjukförsäkringssystemet diskuteras, finnervissa DN-grafiker tydligen det förenligt med sina intressen att tära påsjukvårdsresurserna genom att via dessa finansiera sin egen avtalsstridiga konflikt.Det är, fru talman, osolidariskt gentemot dem som verkligen behöver detallmännas bistånd och f. ö. inte minst mot de grafiker som verkligen är ellerkan komma att bli sjuka. Staten kan rimligen inte stillatigande åse hur socialaskyddsanordningar missbrukas. Ett markerat och personligt avståndstagande frånsocialministerns sida nu här i kammaren från vad som sker på DN borde vara ettminimum.