prot · G60989 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:89 1 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr. o. m. sedan () avsagt sig sittuppdrag. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts AndersAndersson, , och , (båda m). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Jag har mottagit protokoll från medbeslut att utse mig till ledamot av fr. o. m. efterTage . Sedan jag erhöll beskedet om oväntadeentledigande har jag förgäves försökt finna ersättare för mig imin läkarpraktik. Då detta misslyckats nödgas jag hemställa att riksdagenentledigar mig från uppdraget som riksdagsledamot. den 23 februari 1983Eva Omekonomiska garantier för Styrgruppen för vattenbruk Kammarenbeslöt att entlediga från uppdraget som riksdagsledamot. 3§ Svar på fråga 1982/83:269 om ekonomiska garantier för Styrgruppen förvattenbruk har frågat mig om jag kommer att tillse att ekonomiskagarantier lämnas för att säkra Styrgruppens för vattenbruk fortsattaverksamhet under professor ledning efter . 1980presenterade forskningsrådsnämnden rapporten förframtida försörjning och sysselsättning. Rapporten behandlar möjligheterna attkommersiellt odla fisk, skaldjur och alger i . Föratt närmare utreda förutsättningarna för att utveckla denna nya näringsgrentillsatte forskningsrådsnämndens naturresursdelegation och delegationen församordning av havsresursverksamheten en särskild styrgruppför vattenbruk under ordförandeskap av professor . Styrgruppenoch dess arbetsgrupper har bestått av representanter från myndigheter,fiskeriorganisationer, näringsliv och universitet. Totalt har ett 70-talpersoner medverkat. Ekonomisktstöd för utredningsarbetet har erhållits av forskningsrådsnämnden ochhavsresursdelegationen samt även från skogs- och jordbrukets forskningsråd. Styrgruppenhar publicerat ett antal delrapporter för att beskriva vattenbrukets nuvarandestruktur och utvecklingsmöjligheter. Styrgruppen har presenterat sina förslag islutrapporten för , som överlämnades i november 1982.1rapporten konstaterades att det finns goda möjligheter att etablera ett svensktvattenbruk. Detta kräver enligt rapporten en rad insatser av olika slag. Rapportenremissbehandlas f. n. Jag avser att efter genomförd remissbehandling taställning till gruppens förslag. Iavvaktan på kommande ställningstaganden från statsmakternas sida i denna frågaankommer det på de organ som tillsatt Styrgruppen för vattenbruk att övervägabehovet av ytterligare insatser från gruppen och hur sådana insatser skallfinansieras. 2 (): Först ett tackför svaret - men det gav sannerligen ingen mättnadskänsla för den hungrande ochtörstande. Svaret innehåller ju i sak inte någonting annat än en beskrivning avhur det gick till att ta fram slutrapporten för ochupplysningen att den är under remiss. Såvitt jag vet går interemisstiden ut förrän . jordbruksministerborde det gamla ordspråket vara känt: Medan gräset växer dör kon. Det är precisdet som hotar att ske. Professor , som varit ledare för styrgruppen,måste ha ett besked nu huruvida han kan påräkna ett fortsattengagemang under kommande budgetår eller inte. Om han inte får detta beskedmåste han uppenbarligen återgå till sin ordinarie gärning. Därmed splittrasstyrgruppen, och därmed tappar vi tempo i denna viktiga verksamhet, som såvittjag kan bedöma har stora möjligheter att ge vårt land betydande inkomster ochkanske också sysselsättning för ett par tusen personer . Att hänvisatill att det ankommer "på de organ som tillsatt Styrgruppen för vattenbrukatt överväga behovet av ytterligare insatser från gruppen" uppfattar jagnärmast som ett slag under bältet, om jag skall vara ärlig. Jag sitter i styrelsen för delegationen för samordning avhavsresurser. Vi vet ännu inte vilka medel vi förfogar över från ,och vi kan alltså inte lämna några garantier för någonting förrän det är klart.Vi kanske får besked om någon månad eller två, och det är . Om vi skallkunna säkerställa en fortsatt verksamhet för Styrgruppen för vattenbruk, krävsdet initiativ och ett uttalande från det ansvariga statsrådets sida om att mananser att detta är en så väsentlig fråga för landet att gruppen måste få deminimiresurser som krävs för att kunna fungera, kanske på en ganska lågverksamhetsnivå, under det kommande budgetåret, innan man har utvärderatremissinstansernas ställningstagande till hur det skall bli i fortsättningen. Den fråga som måste lösas och som ingen annan änjordbruksministern kan lösa är: Kan och styrgruppen räkna medåtminstone vissa anslag, så att de kan hålla verksamheten i gång under detkommande budgetåret? Om ekonomiska garantier för Styrgruppen för vattenbruk Jag delar uppfattning att detarbete som har lagts ned på dessa uppgifter har redovisat möjligheter till ennäring som ter sig mycket intressant för sysselsättningen i kanske främst vårakust- och skärgårdsområden. Jag anser också att vattenbruk kan bli ettvärdefullt komplement för yrkesfiskare som av olika skäl inte får entillräcklig utkomst. Jag misstänker att , som också har långerfarenhet av riksdagsarbetet, är medveten om att vi måste respektera denordning som gäller när det är fråga om att hantera utredningsförslag av olikadignitet. Detta utredningsförslag är alltså under remissbehandling, och jagtycker att det är riktigt att jag avvaktar resultatet av den remissbehandlingeninnan jag gör stora utfästelser om vad som skall hända i fortsättningen. Jag kan emellertid inse att forskningsrådsnämndensnaturresursdelegation och delegationen för samordning av havsresursverksamhetenhar hamnat i det trångmålet att de just nu inte har resurser att ställa tillförfogande som ligger framför oss. Då tycker jag att man frånhavsresursdelegationens sida skall anmäla detta till departementet, så att vifår tillfälle att pröva det problem som föreligger. Omåtgärder för att säkra skogsindustrins behov av returpapper 4 RUNETORWALD (c): Jag vill med engång säga att jag är ytterligt tacksam för denna komplettering. Såvitt jag vethar man redan under hand från delegationen för samordning av havsresurserframfört just synpunkterna att vi måste få en snabb lösning på problemen. Jagdeltog i ett styrelsesammanträde , och hade maninte fått sådana utfästelser från regeringens sida att vi kunde ta något beslutom att ställa pengar till förfogande. Jagär som sagt tacksam för kompletteringen, eftersom frågesvaret egentligen inteinnehöll några besked av den här typen. Det är tydhgt att jordbruksministerntrots allt är medveten om att det krävs litet "informell" aktivitetför att styrgruppen skall kunna bedriva en viss verksamhet under det kommandebudgetåret i avvaktan på utvärderingen av remissinstansernas synpunkter och deslutgiltiga förslag man därefter skall lägga fram. Mot den bakgrunden utgår jagifrån att vad jordbruksministern här har sagt innebär att om delegationen församordning av havsresursverksamheten tar kontakt med departementet ochredovisar vilka behov man har för här aktuell verksamhet, så kommer enframställning från delegationen att få en positiv behandling. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1982/83:279 om åtgärder för att säkra skogsindustrins behov avreturpapper har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för attsäkra skogsindustrins behov av returpapper. Fråganär ställd med erinran om att pappersavfall kan bli åtråvärt som bränsle ikommunala värmeanläggningar. Riksdagensbeslut 1975 innebar bl. a. att insamHng av hushållenstidningar och tidskrifter skulle genomföras i hela landet och att ansvaret förinsamlingen lades på kommunerna. Pappersavfallet skulle återanvändas somfiberråvara i pappersindustrin och inte brännas upp i värmeanläggningar. Dettabeslut avser regeringen att fullfölja. Detåterstår fortfarande en del att göra för att vi skall kunna säkrapappersindustrins behov av returpapper som råvara på . Jag hardärför haft överläggningar med företrädare förkommunerna, pappersindustrin och andra berörda och poängterat att det måste blibättre fart på pappersinsamlingen. Jag räknar nu med att diskussioner kommeratt tas upp mellan kommunerna och pappersindustrin som kan leda fram tillsådana överenskommelser att pappersindustrins behov av inhemskt returpapperlångsiktigt tryggas under sådana förutsättningar för insamHngsarbetet som kanaccepteras av kommunerna. Anf.6 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på minfråga. Bakgrundentill frågan är följande: I kommunerna pågår ett intensivt arbete medenergiplanering. har man i många kommuner inte löst problemen medhanteringen av avfall. Så är fallet bl. a. i mitt hemlän, län.Avfallet innehåller ting som har ett högt energivärde, bl. a. papper. Detligger då nära till hands för kommunerna att utnyttja detta ienergiproduktionen. Även privata tillverkare av pellets och briketter förfastbränsleeldning funderar, efter vad jag har hört, på att utnyttja papperetsom råvara. är det nödvändigt att förse pappersindustrin medråvara. Returpapperet är därvid en inte oväsentlig del av denna råvara - viimporterar ju t. o. m. returpapper. Jag uppfattar jordbruksministerns svar som mycketpositivt. Det är bra att beslutet står fast. Det är givetvis önskvärtoch angeläget att de överläggningar som pågår skall ge ett bra resultat. Såvittjag förstår finns det tre problem i det här sammanhanget: För det första är det för kommunernas del angeläget attindustrin tar emot det returpapper som levereras. Trots bristen på papper finnsdet exempel på att stora mängder har måst lagras upp, eftersomdet inte har funnits köpare. Det är för det andra också viktigt att prisnivån bUr sådanatt kommunernas kostnader täcks. För det tredje är det å andra sidan nödvändigt attkommunerna kan garantera industrin en viss leverans, så att den inte en vackerdag står utan råvara. , Jagskulle vilja fråga jordbruksministern om dessa bekymmer kommer att undanröjas iförhandlingarna mellan kommunerna och industrin. Uppgifterna om hur mycket papper det är praktiskt möjligtatt återvinna varierar. Enligt uppgifter från Svenska renhållningsverksföreningenskulle vi vara uppe i en återvinningsgrad av räknat på den mängd som ärpraktiskt möjlig att återvinna . Andra hävdar att mycket återstår attgöra. Sätten för hur insamlingen av returpapper går tillvarierar också mellan kommunerna. Vissa kommuner sköter det i egen regi, andraanlitar entreprenörer. På många håll har själva insamlingsarbetet överlåtitstill föreningar och organisationer. Hur bedömer jordbruksministern möjligheterna att ökaåtervinningen av papper? Om åtgärder för att säkra skogsindustrins behov avreturpapper Man kan rent allmänt säga att vi i och försig har fått en relativt hög återvinningsgrad men att mer återstår att göra. Det som är viktigt i sammanhanget och som understryker, är att man skall kunna skapa en större säkerhet. Om etableringen av privata akutmottagningar bådeinsamlingsarbetet, vilket i sin tur skall garantera att papper kommer framkontinuerligt till industrin, och kommunernas möjligheter att sälja det pappersom samlas in och minst få täckning för sina kostnader. I de samtal som jag hade med representanter för såvälindustrin som framgick klart att bägge parter på denna punkthade goda insikter rörande vad den andra parten önskade sig. Det borde alltsåvid de samtal som skall komma till stånd föreligga möjligheter att komma framtill sådana överenskommelser som i detta sammanhang ansåg varaönskvärda, och som jag betraktar som förutsättningen för att detta skallfungera bra i fortsättningen. Det är alltså min förhoppning att de överläggningarsom skall ske mellan och pappersindustrin skall ge dettaresultat. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på frågorna 1982/83:286, 289 och 296 ometableringen av privata akutmottagningar har frågat om jag avser attstoppa ytterligare etablering av privatläkarmottagningar och om jag anser attett sådant beslut skulle ge större möjlighet för alla medborgare att fåtillgång till god sjukvård. har frågat om jag har för avsikt att vidtanågon åtgärd när det gäller etablering av privata akutmottagningar. har frågat om jag är beredd att medverkatill att förbättra möjligheterna för privata alternativ inom sjukvården. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. överlämnade en arbetsgrupp inomsocialdepartementet ett betänkande Nyrekrytering av privatläkare (1982:9).Arbetsgruppens förslag gäller endast heltidsarbetande privatpraktiserandeläkare. det har remissbehandlats. Ärendet bereds f. n. inomregeringskansliet. får offentligt anställda läkare sombedriver fritidspraktik vid sidan om heltidstjänstgöring i offentlig vårdansluta sig till sjukförsäkringen (prop. 1976/77:116, SfU 28, rskr 297). Vidriksdagsbehandlingen uttalade socialförsäkringsutskottet att man utgick frånatt anslutningsreglerna skulle komma att omprövas, om förslaget skulle fåandra effekter än som förutsatts, dvs. om antalet besök skulle komma attöverstiga ca 300 000 . Är 1981 fanns ca 700 fritidspraktiker med sammanlagt ca280 000 besök. Därefter har antalet fritidspraktiker ökat kraftigt. Underperioden till anmälde närmare 1 000läkare att de skulle öppna fritidspraktik. Ur finansieringssynpunkt är försäkringsanslutnaprivatläkare att jämföra med offentligt anställda läkare. Huvuddelen avläkarens arvode betalas av försäkringen.Det finns därför anledning att ta in även de privatpraktiserande läkarna i desamhällsekonomiska övervägandena och i planering av de totalasjukvårdsresurserna i landet. Jag kommer att ha överläggningar medriksförsäkringsverket och om bl. a. omfattningen ochkostnaderna för denna verksamhet. Med hänsyn till att olika frågor beträffande deförsäkringsanslutna privatpraktiserande läkarna f. n. behandlas inomsocialdepartementet är jag inte beredd att här ange vilka åtgärder som kankomma att vidtas från regeringens sida. Som svar på fråga vill jag tillfogaföljande. Huvuddelen av de privata läkarmottagningarna finns istorstadsområdena. Det är också i dessa områden läkarnas intresse förnyetableringar är störst. I många delar av landet är långt ifrån allaläkartjänster i primärvården besatta. En ökad etablering av privatamottagningar i läkartäta områden ger enligt min uppfattning inte störremöjligheter för alla medborgare att få tillgång till en god sjukvård. Om etableringen av privata akutmottagningar 9KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar för svaret. Jag ställde den här frågan när jag hade läst i en tidningatt tyckte att det var osolidariskt med en ny akutmottagningi . Jag uppfattade det som så att hälsovårdsministern och detsocialdemokratiska partiet fruktar alla privata initiativ som pesten, omuttrycket tillåts. Men det som är intressant och som vi som sysslar med politikborde tänka på är att människorna i - medborgarna - inte gör det.Sällan har ett privat initiativ varit så populärt och uppskattat som den nyaakutmottagningen i . Jag vill nämna att ett liknande initiativ - en privatjouri , där läkarna t. o. m. åker hem till sjuka patienter - är GertrudSigurdsens partivänner där nere lika rädda för. i harnyligen förbjudit alarmeringscentralen att larma privat jouren, även närläkaren finns alldeles i närheten av en olycksplats. Om jag kallar ett sådantförfarande för cyniskt, så är det ett lindrigt uttryck. Jag kan också säga attdet är skrämmande. Det är så mycket mer allvarligt som det finns få samhällsområden,där vi är så beroende av trygghet som just i sjukvården. Det skapar intetrygghet för medborgarna när de får veta att sjukvårdshuvudmännen inte villtillåta att vi använder den snabbaste möjligheten till vård. 1 är vi ense med om att allamedborgare skall ha tillgång till god sjukvård och att huvudansvaret ligger pålandstingen. Men det kan inte behöva betyda att alla som blir hastigt sjukaskall tvingas gå till akutmottagningen på ett sjukhus, där väntetiderna ofta ärorimliga. De vårdcentraler som tillkommit har ocksåvisat att det faktiskt går att organisera den offentliga vården, så att maninte behöver vänta i veckor eller månader innan man kommer till. Det är ettsteg i rätt riktning. Men det finns ännu inte vårdcentraler överallt. Då bordevi vara lika tacksamma som patienterna alldeles tydligt är för att detfortfarande finns Om etableringen av privata akutmottagningar någonprivat initiativkraft kvar inom sjukvården. Det viktiga är ju inte vem sombetalar läkarens lön, utan det viktiga är att patienten snabbt får träffa honomeller henne. Det handlar om trygghet, och det handlar om pengar. Blirman hastigt sjuk, blir man orolig. Ju förr den oron kan stillas, dess bättre.Korta väntetider är dessutom faktiskt en samhällsekonomisk besparing;patientens tid är nämligen också dyr. sade att ni skulle ta in även deprivatpraktiserande läkarna i de samhällsekonomiska övervägandena. Jag behöverfå litet närmare förklaring: I vilket syfte och i vilken, riktning? Är avsiktenatt förbjuda dem eller inte? Jag vet, , att det är ont omläkare i vissa delar av landet. Men menar att eftersom dettar tid att få vård i vissa delar av landet, måste det också ta extra lång tidi ? Är det samhällssolidariskt? 10ANITA (): Först vill jag tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag tycker att det är viktigt att vi får veta hur det ansvarigastatsrådet ser på den alltmer utbredda etableringen av privatsjukvården. Landstingen har lagfäst skyldighet att planera allsjukvård i länen, även den privata. Därför måste det vara politikerna sombestämmer var nyetableringar skall ske. av kostnaderna täcks ju medskattemedel. Det finns inga restriktioner mot etableringför privata läkare. Jag och många med mig, bl. a. ,ordförande, är oroade över och vill se åtgärder mot densnabba etableringen av de s. k. fritidspraktikerna, dvs. offentligt anställdaläkare som på sin fritid har privat mottagning. Sådana restriktioner fanns framtill 1977, då avskaffade dem. Men sades det attutvecklingen noga måste följas och åtgärder vidtas, om det blev en mycket snabbetablering. Jag tycker att tidpunkten härför är inne . Skälet till mångas oro är att den omfattandenyetableringen snedvrider läkarförsörjningen. De orter som har svårt att fåläkare kommer att få det ännu svårare. Men ingen har motsatt sig etablering avheltidspraktiserande privatläkare. City Akuten - belägen på i innerstaden -startade sin mottagningsverksamhet . Verksamheten haralltså pågått . Följande uppgifter om City Akuten grundarsig därför nästan uteslutande på publicerade uppgifter. Enligt dessa planerasverksambeten omfatta enklare akutsjukvård, t. ex. behandling av infektioner,frakturer eller allergier. Personer som behöver sluten vård omhändertas inte. Mottagningen har kapacitet att ta emot 100-150 besök perdag, med en planerad maximal väntetid . Enligt uppgift ärväntetiden betydligt längre. I Stockholms-Tidningen i går stod att läsa attväntetiden var på City Akuten, medan akutmottagningen på Kostnaderna för mottagningens verksamhetfinansieras genom patientavgifter om . Försäkringskassansersättning uppgår totalt till . Ytterligare etablering avmotsvarande verksamhet planeras. akutintag är öppna dygnet runt. tjänstgör t. ex. mer vårdpersonal änunder natten. Strävan är naturligtvis att anpassa bemanningen efter behovet. Enviss grad av beredskap måste dock finnas dygnet runt, vilket naturligtvis göratt denna verksamhet är dyrare än City Akutens. Jag tycker att offentligt anställda läkareborde ägna sig mera åt att göra landstingens vård effektiv i stället för attöppna privata mottagningar. Om etableringen av privata akutmottagningar IlGUNNAR (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Tyvärr tycker jag inte att svaret säger särskilt mycket,vilket jag tror beror på - milt sagt - en viss skepsis från statsrådets sidagentemot privata initiativ inom sjukvården. Detta uttalande gäller inte barahenne själv utan även vad partifränder anser. Det är synd att man har en sådanuppfattning, för här har vi i en möjlighet att spara sommedborgarna erbjuds något bättre. Privata initiativ inom sjukvården är billigare. a. dendepartementspromemoria som själv hänvisade till visar ju attskillnaden är avsevärd. Resurser frigörs nämligen. Bortsett från detförhållandet att människor måste åka till , om de inte får iStockholm, är det att notera att privata mottagningar frigör resurser inom denoffentliga sjukvården, vilka i stället kan användas för att hjälpa andramänniskor som är i behov av den offentliga sjukvården. Det finns en inte ringa faktor i detta sammanhang,nämligen att människorna vill ha denna sjukvård. På sätt och vis är detbesynnerligt att stå här i kammaren och diskutera om människor skall få loveller inte att anlita privat sjukvård. Det vore rätt rimligt att inte vägrasjuka människor möjlighet att välja mellan olika alternativ. Det finns ju enfördel i den privata sjukvården som alternativ till den offentliga, och det äratt människorna kan välja. Jag skulle vilja fråga statsrådet : Vad är detför fel i att sjuka människor själva kan få välja vart de skall gå med sinsjukdom? Är möjligtvis det som oroar och många andrasocialdemokrater det faktum att människor, när de får välja, väljer fel enligtsocialdemokratisk mening? I så fall bör ni vara medvetna om att vad niattackerar egentligen är sjuka människors rättighet och möjlighet att självavälja vart de skall gå med sin sjukdom. Konformism och likformighet går igen i fråga efter fråga.Vi diskuterade i den här kammaren fristående skolor. Därvar det samma skepsis från socialdemokratisk sida. Vi har diskuterat en radandra områden i . Och gång på gång slår socialdemokraterna vakt om Om etableringen av privata akutmottagningar deoffentliga institutionernas monopol, över rättigheten och skyldigheten atthjälpa människor, och gång på gång förnekar man människors möjlighet att självavälja. Jag skulle vilja fråga statsrådet : Är de privataalternativen bättre eller sämre än offentlig sjukvård? Jag frågar detta motbakgrund av att de människor som berörs, patienterna, uppenbarligen anser attde privata alternativen är bättre. Är det bra att människor får välja? Är denhär privatsjukvården billigare eller dyrare? Jag tycker att man bor kunnadiskutera de frågorna i ett land som har stora ekonomiska problem och dessutomlånga köer till sjukvården. Vi har fått en ny hälso- och sjukvårdslag,som trädde i kraft . Jag tillåter mig att citera några rader urpropositionen med det lagförslaget, som har skrivit under: "Jag anser att uttrycket totalplanering bör kunnaanvändas för att beskriva dels landstingskommunens planering av hälso- och sjukvården inom sitt område, dels systemet av olika plandokument, avtal och andra överenskom melser -------------------------- ." Det är alltså landstingens skyldighet att ha en planeringav hälso- och sjukvården. Det står också i propositionen, likaväl somsocialutskottet har poängterat det, att det finns ett ömsesidigt åliggande närdet gäller de andra alternativen och när det gäller landstingens sjukvård. Samhället har det övervägande ansvaret, sade tycker. Men jag vill också peka på vad som mycket kraftigt ståri den här propositionen, som alla i står bakom - även moderatasamlingspartiet, även om kanske inte var medlem i den härförsamlingen då. Det är inte någon avsikt att förbjuda privatläkarna. Men omman ser till det ersättningssystem som vi har, där ersättningen till kommer från samhället, tycker jag ändå att det ärrimligtatt samhället har ett inflytande över privatläkarnas verksamhet. Jag har sagt att jag skall diskutera med socialstyrelsenoch för att se vad man kan göra. Det är kanske så somAnita säger, att tiden är inne för en omprövning, precis somriksdagen har antytt när man tog beslutet . tar upp(costnaderna. Men det går inte att jämföra kostnaderna mellan privat ochoffentlig vård. Det är som att jämföra päron och äpplen. Det är skillnadbeträffande öppethållandetider mellan den offentliga vården och privataakutmottagningar.