prot · G609139 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommunerna utefter västerdalsbanans sträckning - ,och - har framfört sitt stora intresse för att banan får varakvar och rustas upp. Likaså har representanter för kommun uttrycktsitt intresse för att banan borde förlängas och bli till stor nytta förkommunens stora turistverksamhet. Tar ingen annan initiativ till upprustning avvästerdalsbanan, hoppas jag regeringen gör det - om inte annat somberedskapsarbete. Jag hoppas på snara åtgärder och vill ineddet jag här anfört yrka bifall till mofionen 1982/83:615. Statens järnvägars verksamhet, m. m. 83 () replik; Det finns ett gammalt ordspråk som säger; Försent skall syndaren vakna. och hans medmotionärer begär nu enelektrifiering av västerdalsbanan upp till Salen. Det finns emellertid ingenräls från till Salen, och då är det svårt att elektrifiera. Vi var emot beslutet att riva upp rälsen på denna sträckai slutet av och , eftersom vi ansåg att det varsamhällsekonomiskt oförsvarbart att inom detta område riva upp en kommunikationsledsom skulle ha stor betydelse för turistnäringen . Det har ju ocksåvisat sig att vägarna inte kan suga upp det trafikbortfallfrån järnvägen som nedläggningen åstadkommit. Därför hälsar vi nu medtillfredsställelse att ni slutit upp bakom kravet att återställa rälsen upptill och sent omsider anser detta samhällsekonomisktförsvarbart. Sedan är det också så, OveKarlsson, att det under den borgerliga regeringstiden beställdes ett antalmoderna bussar, som gjorde det möjligt att få en bättre service för människornainom detta område. Därmed har också resandefrekvensen ökat. Det är en följd avde åtgärder som de borgerliga regeringarna vidtog. 84OVE () replik; Jag har i mitt anförande inte nämnt Saleneller . Jag har bara sagt att vi bör rusta upp banan och förlänga den, såatt vi täcker in trafiken till den sydliga fjällvärlden. I och för sig är detdå riktigt att banan borde förlängas till Salen och . Sedan borde vi det satt borgerligaregeringar ha kunnat förvänta oss de initiativ som nu kräver attden socialdemo- Statens järnvägars verksamhet, m. m. kratiska regeringen snabbt skall ta. Vi har under den tidsom det suttit borgerliga regeringar haft krav på en förbättrad standard påvästerdalsbanan och på en förlängning av banan. Att för dagen bara skylla påvad socialdemokraterna gjort eller inte gjort rimmar illa med att det under sexår tidigare suttit borgerliga regeringar, som inte heller vidtagit dessa åtgärder. 85 () replik; Jag konstaterade här, , attfaktum är att man rivit upp rälsen till detta viktiga område och att det underde borgerliga regeringarnas tid åstadkoms en renässans när det gällertågtrafiken och persontrafiken över huvud taget genom en bättrekostnadsfördelning och billigare alternativ för resenärerna. gjordeman beställningar på vagnssidan som möjliggjorde en bättre service. Det har nuockså visat sig att folk i större utsträckning än tidigare tar den modernarälsbussen upp till . Det är en följd av de investeringar som deborgerliga regeringarna gjorde. Det kan man inte komma ifrån. Sedan är det helt klart att vi också tycker att man härborde ha satsat hårdare. Det var ju skillnad i förhållande till det läge sområder , då det är fråga om en nedläggning och en prövning av om bananskall föras över till ersättningsnätet. Med reservafion 7 tillgodoses kravet i motionen av OveKarlsson m. fl. Därför tycker jag att det vore rimligt att röstadeför den reservationen. 86 () replik: Satsningarna på bättre järnvägsmateriel harvi varit överens om, och där har ni haft vårt stöd - i vissa stycken harsocialdemokraterna t. o. m. velat gå längre än den borgerliga regeringen. Detförslag till trafikpolitiskt beslut som lades fram hade väl förberetts avden socialdemokratiska regering som avgick 1976. Det finns därför ingenanledning för att göra sig alltför bred i det stycket. 87JOHN (vpk): Man brukar ju säga att SJ är hela folketsjärnväg. Detta är väl litet svårt att tro, när man ser mängden av motioner somberör bandelar av vårt järnvägsnät vilka hotas av nedläggningar ochneddragningar. Det är nog på många håll i landet som man framöver kommer attgöra en annan tolkning av bokstäverna SJ än , om inte enförändring sker i trafikpolitiken. Jag har i en motion aktualiserat det s. k.Västerbottenpaketet. I en annan motion har socialdemokratiskaledamöter berört en del av detta paket, nämligen upprustning av järnvägslinjenHällnäs-Lycksele-Stor-uman. Det är min mening att i första hand uppehålla migvid dessa två motioner, och jag hade tänkt börja med den sistnämnda. Motionärernakonstaterar att denna tvärbana är av stor betydelse för inland, i första hand för tungagodstransporter, men att även persontrafiken har ökat i betydelse under desenaste åren. Med hänvisning till den näringspolitiska ochregionalpolitiska betydelse som nämnda järnväg har, anser motionärerna detsynnerligen oroande att nedslitningen har fått fortgå utan attåtgärder för en rejäl upprustning har kommit till stånd. Motionärerna anser attomedelbara insatser måste vidtas för att förbättra dess standard. Därför ansermotionärerna att bör uttala sig för att en upprustning av järnvägenHällnäs-Lycksele-Storuman kommer till stånd. Jag vill verkligen understryka det allvarliga i debedömanden som görs om konsekvenserna av ett upphörande av personbefordran påt. Enligt den senaste trafikräkningen på denbandelen, vilken gjordes , blev resultatet 223 resande per dag. Omman skall bedöma möjligheterna för en sådan bandel, är det ju inte till fyllestatt enbart undersöka antalet resande. Man bör ju också undersöka vilkamöjligheter som kan finnas för att öka underlaget. Här finns det, enligt minmening, vissa möjligheter om bara viljan finns. Exempelvis går en landsvägsbussparallellt med järnvägen sträckan med gymnasieelever somresenärer. Det handlar om 120 elever, och skillnaden i avgångstid buss-järnvägär . Det finns alltså möjligheter till en bättre samordning avpersontransporterna, och detta då till den spårbundna trafikens fördel. Det handlar till mycket stor del om att på ett riktigtsätt marknadsföra trafiktjänsterna och att organisera ett vettigt trafiksystem. Jag vill i det här sammanhanget visa en bild övertrafikutvecklingen på dessa tvärbanor. hade man där . är man uppe i på tvärbanornaArvidsjaur-Jörn, . Då det gäller bandelen Hoting-Fors-mo är densista delen av kurvan på bilden uppgjord efter vad man anser kommer attöverföras i form av timmertransporter. Det känns litet underligt att diskutera frågor om prövningarav järnvägslinjer, när man ser en sådan kurva. Vilket företag skulle börjadiskutera en nedläggning, om man hade en motsvarande kurva på väggen? Som jag förut nämnde innefattas bandelen Hällnäs-Storumani det s. k. Västerbottenpaketet, vilket jag i min motion mycket kort harredogjort för. Detta borde rimligen medföra att åtgärder omgående kom tillstånd. Inte minst borde detta bli fallet med hänsyn till vad som sagts frånsocialdemokraternas sida och det ställningstagande som då gjordes.Detta skall jag avslutningsvis återkomma till. I min motion refererar jag till enarbetsgrupp inom , sektion järnväg, i Västerbotten.Denna arbetsgrupp har arbetat med frågor rörande "SJ:s framtida utvecklingoch verksamhet i ". Målsättningen var att utarbeta ettmaterial för förslag till sysselsättningsfrämjande åtgärder inom Västerbottenslän, ett s. k. Västerbottenpaket. Förebilden för gruppens arbete var detNorrbottenpaket som SJ tilldelades 1979 för att stimulera sysselsättningen iNorrbotten. Statens järnvägars verksamhet, m. m. Statens järnvägars verksamhet, m. m. Effekterna av detta Norrbottenpaket har varit mycketpositiva, vilket arbetsgruppen i kan intyga. Det kan nämnas att förutomatt SJ förrekryterade 116 personer, har de olika objekten gett många sysselsättning.Arbetsuppgifterna har varit av skilda slag, och sysselsättningen har haft ettbrett spektrum vad beträffar yrkeskategorier. Slutsatser som kan dras av dettaNorrbottenpaket är att det är mycket väl använda pengar och att det har varittill stor nytta. SJ har i sin strukturplan, som fastställdes av riksdageni , antagit ett investeringsprogram som innebär attinvesteringarna skall öka i fast pris, t. o. m. budgetåret1985/86. För verksamheten inom innebär strukturplanen mycketbegränsade insatser . Även för perioden /86 kan nuföreliggande planer inte betraktas som speciellt offensiva. En grundläggande förutsättning för varje region som villsatsa på industriell förnyelse och utveckling är att infrastrukturen hållergodtagbar standard. Strukturförändringen beträffande råvaruförsörjningen förVästerbottens näringsliv, speciellt för skogsråvaran, när flottningen harupphört, ställer stora krav på ett väl fungerande transportsystem. Med tanke påden strategiska betydelse som järnvägen har i detta system, innebär förslagen idet här Västerbottenpaketet dels förbättringar i länets infrastruktur, dels enökning av sysselsättningen inom länet. Jag vill också i detta sammanhang understryka det vettigai att våra järnvägar används, dels för godstransporter, dels förpersonbefordran. De planer som finns på att skilja dessa åt måste medbestämdhet tillbakavisas. Enligt min mening kan ett sådant system endast sessom ett första steg mot en nedläggning och som ett slöseri med samhälleligaresurser. Åtgärdspaketet från SJ-facken i aktualiserades iriksdagen även under förra , genom motioner från socialdemokraternaoch vpk. iiwi.wi ....,., . ,1..»..ou.>...i.>.,,A..f jL..,......j o_.,., .. i-,.. ......... om dettaåtgärdspaket och det arbete som SJ-facken har gjort. Jag vill gärna citera vaddåvarande riksdagman sade vid sitt besök i iförra året: "är som sagt intressant och myckettilltalande i alla dess enskildheter och påminner till en del om en tidigarelyckad satsning på vägbyggnadssidan. Vännäsförslaget borde kunna bli politiskt gångbart, då detinnehåller många.kvalitativt goda effekter, såväl på SJ;s egen sysselsättningsom för entreprenadföretags sysselsättning, och därtill leder det fram tillmånga transportekonomiska fördelar, inte minst för industrin. Alltsammans ärgoda argument för att.det här är ett förslag som vi måste ge en politiskprövning." Vid förra årets kammarbehandling av anslaget tilljärnvägar m. in. gjordes en uppföljning genom en socialdemokratisk reservation.Jag vill också här citera vad som sades i reservationen om Västerbottenpaketet: "Såsom i motionen anförts har SJ-personalen iVästerbottens län gjort en grundlig inventering av möjliga investeringsobjekt.Med utgångspunkt i järnvägens strategiska betydelse i länets transportsystemhar de bl. a. lagt fram förslag till sysselsättningsfrämjande åtgärder påjärnvägsområdet inom länet. I detta 'Västerbottenpaket' finns en radintressanta investeringsobjekt, bl. a. förslag till upprustning och omläggningav bandelar som i första hand tar sikte på skogsindustrins transportbehov.Regeringen bör se till att utredningsmaterialet gås igenom inom SJ så att detkan ligga till grund för statsmakternas bedömningar av framtidainvesteringsbehov. Vidare bör den arbetsmetod som använts av de SJ-anställdakunna tjäna som modell för liknande inventeringar i andra delar av landet.Regeringen bör uppdra åt SJ att tillsammas med de anställda vidareutveckla detbeslutsunderlag som tagits fram inom ." Denna reservation stöddes av vårt parti i omröstningen,vilket betydde att frågan avgjordes med den då vanliga enda borgerliga rösten.Den här omröstningen blev flitigt omnämnd i valrörelsen i . Detskedde i artiklar, i valprogram och på otaliga valmöten, där de borgerligaledamöterna i länet pressades för att de inte röstade med reservationen. Ja,agitationen fördes så intensivt att många människor fick den uppfattningen atten seger för reservationen skulle betyda att detta åtgärdspaket omedelbartskulle kunna startas. har vi en ny majoritet här i kammaren, vilket rimligenborde ha betytt att frågan om detta åtgärdspaket förts ett stycke framåt. Menså blir det tydligen inte. Utskottsmajoriteten - vilket är alla partier utomvpk - nöjer sig nu med att utskottet "förutsätter att behovet av dessainvesteringar ingående prövas och finner därför ingen anledning för riksdagenatt uttala sig härom". Vad har hänt mellan förra årets bestämdauppdrag till regeringen från reservanternas sida och årets skrivning iutskottet? Det är inte bara jag som står undrande inför detta - det gör de anställdai och de människor i som med stort intresse följde dendebatt som fördes efter förra årets behandling i kammaren. är inte ArneNygren närvarande här i kammaren. Men i centrum för denna debatt stod ArneNygren. Efter valet har jag inte lyckats se ett enda uttalande eller en endaartikel från sida i den här frågan. Jag undrar än en gång: Vad ärdet som har hänt? Har jag möjligen misstolkat innebörden av Berfil Zachrissonsuttalande att "Vännäsförslaget borde kunna bli politiskt gångbart"? har vi för sedan sett i lokaltidningen att ArneNygren skötte "försvaret" i fråga om järnvägstrafiken när denbehandlades på socialdemo-, kraternas kongress i länet. Debatten slutade medatt socialdemokraterna i skall fortsätta att arbeta för attnuvarande järnvägstrafik i länet inte bara blir kvar utan också utvecklas ochatt de fackliga kraven på en upprustning av järnvägsnätet skall drivas på. Desocialdemokratiska ledamöterna i skall också verka för att bandelarnaHällnäs-Storuman och tillförs riksnätet. Detta har desocialdemokratiska ledamöterna från möjlighet att i konkrethandling följa i den kommande omröstningen genom att rösta påvpk-reservationerna. Statens järnvägars verksamhet, m. m. Statens järnvägars verksamhet, m. m. Jag villän en gång erinra om att deras egen motion täcks in i reservation nr 10, Herrtalman! Jag vill yrka bifall till reservationerna av vpk. 88 (); Tågen är ett trevligt inslag i vår svenskaiandsbygdsbild, och det är med mycket stark känsla man konstaterar att många avvåra järnvägslinjer kommer att läggas ned . är det juså, att tågen inte bara är ett trevligt inslag i vår svenska landsbygd, utan defyller också ett stort behov i det kollektiva åkandet och som fraktforslare. De frågor som jag vill ta upp i mitt anförande gällerbandelen i , pendeltågstrafiken ochupprättande av pendeltågstrafik . Persontrafiken på bandelenLysekil-Munkedal lades ned septemberoktober 1981.Motiveringen var att banan nu skulle rustas upp med bl. 10 milj. kr. frånAMS samt lika mycket från SJ. Så håller nu också på att ske, och upprustningenskall i det närmaste vara avslutad. skall alltså bandelens öde avgöras. Mångainnevånare omkring denna bandel samt kommun- och rikspolitiker har under mångaår lagt ned mycken kraft på att få ett klart besked om hur det skall bli medderas bandel och om persontrafiken skall fortsätta att fungera. Bandelen har ett gott underlag för att även ifortsättningen få ha kvar sin status som järnväg med persontrafik - detta intebara med tanke på den ordinarie trafiken utan kanske också med tanke på denförhöjning av kollektivt åkande som ofta uppstår i samband med sommarmånadernasökande boende i dessa trakter. Banan är också elektrifierad, vilket givetvis ären stor fördel ur energisynpunkt och i miljöhänseende i förhållande till denbusstrafik som insatts som ersättning och som belastar de förut hårttrafikerade vägarna. Givetvis betvder det oerhört m.yc.ket för de kom.muncr somberörs av denna bandel att inte bara godstrafiken utan också persontrafikenfungerar väl, så att innevånarna känner att det är motiverat att åkakollektivt. Det är ju trots allt detta vi vill att de skall göra i så stor utsträckningsom möjligt. Då är det också vår skyldighet att se till att de kan åkakollektivt och att vi utnyttjar de resurser vi har för detta. Jag vill därför, herr talman, i enlighet med min motion1982/83:621, yrka att skall besluta ge regeringen till känna attpersontrafiken på järnvägslinjen bör återupptas efter slutförandet av nupågående upprustning. I motion 1982/83:1428 har vi motionärer tagit upp tankenpå pendeltågstrafik i , Vi anser att behovet av en väl fungerande och utbyggdkollektivtrafik inom storregion har blivit alltmer märkbart desenaste åren. Allt fler personer börjar återgå till att anlita den samordnadetrafik som bedriver. Antalet resande har ökat specielltfrån de yttre kommunerna, detta framför allt genom arbetsresor. Intresset för pendeltågstrafik har därigenom ökat. I en fungerande trafik mellan och , som har utvärderatsoch visat sig fungera väl trots att vagnparken är sliten. Avtalet för dennapendelsträcka utgår . Fortsatt trafik kan äventyras på grund av för storakrav från statsmakterna, vilket skulle göra att man tvingar ut resenärerna somtrafikanter på våra vägar igen. Avtalsförhandlingar håller nu på attgenomföras. Jag hoppas att resultatet skall bli så bra för kommunerna, atttrafiken kan upprätthållas på ett för de åkande fördelaktigt sätt och atttrafiken kan fortsätta efter avtalets utgång. Beträffande och Stenungsund-Göteborghar undersökningar tidigare gjorts. Tekniska svårigheter finns med nuvarandesträckning av enkelspår, men de är möjliga att klara av. Även på dessa sträckorfinns en stor skara människor, som söker sig in till storstaden föratt arbeta eller gå i skola. Vi måste se till att dessa människor får en klarförbättring i möjligheten att ta sig från och fill sin hemort - med hänsyntagen också till miljö, trafiksäkerhet och ekonomiska fördelar för både deåkande och samhället i dess helhet. Därför bör göras en utredning ochutvärdering av de stora fördelar som det innebär för samhället att upprättapendeltågstrafik på här nämnda bansträckor. Med hänvisning till vad jag anfört vill jagyrka bifall till motionerna 1982/83:621 och 1982/83:1428. Statens järnvägars verksamhet, m. m. 89ARNE i (s): a. med anledning av de beslut somriksdagen fattade 1979 har frågorna om nedläggning och förändring avjärnvägslinjers kategoritillhörighet varit föremål för omfattande intresse ochdebatt. I frågor av denna art är det lätt att känslorna upprörs.Det är också lätt att framföra kritik, och det har en del åv dagens debattvisat. De här möjligheterna utnyttjas också i den regionala och lokala debatteni sådana här frågor. Det system som fungerar när det gäller utredningar,kontakter och utvärderingar kan och bör diskuteras. Det finns säkertanledningar att företa en del förändringar bl. a. i de rutiner som gäller. Jagvill dock, herr talman, uttala mitt fulla förtroende för det arbete somtransportrådet och dess ledning fullgör i dessa mycket besvärliga frågor. Med och som första namn ochi övrigt representanter från samtliga partier i och länsom undertecknare har det väckts en motion, nr 1982/83:624, där vi yrkar attjärnvägslinjen /överförs till riksbanenätet. Jag vill,herr talman, anföra några motiv för motionärernas yrkanden. Jag vill deklarera den grundläggande inställningen attstaten måste påta sig ett ekonomiskt ansvar för järnvägstrafik. Det ärsjälvklart och naturligt att en region av storlek harjärnvägsanknytning fill stambanan och riksnätet. Om persontrafiken på bananVäxjö-Västervik nedläggs, är det Statens järnvägars verksamhet, m. m. därför ett oeftergivligt krav att järnvägenBjärka/förs till riksnätet. Bandelen ger norra delen av och södra delen av den naturliga och enda anknytningentill riksnätet. hamn är en av länets tre mera betydande hamnaroch kan ta emot fartyg på upptill ca . Hainnens möjligheterattfungera för de transportkunder som har soin närmaste hamn är beroendeav att landkommunikationerna är väl utbyggda. Även i detta sammanhang harjärnvägen Bjärka/stor betydelse. Flera av tätorterna i trafikområdet domineras av en industri. Orternafyller viktiga funktioner som serviceorter för den befolkning som bor itrafikområdet. De regionalekonomiska konsekvenserna av en eventuellnedläggning av all järnvägstrafik i området skulle -också med all sannolikhetbli mycket kännbara för samhället. Kommunens långsiktiga planering skulle försvåras av entotal järnvägsnedläggning. Västerviksregionen har ett starkt samband med ,bl. a. genom och där. Många studenter från Kalmarlän bedriver dessutom sina studier vid . 'V'ästerviksområdet är dessutom ett attraktivtfritidsområde, som skapar resor från hela . Det är också ett avlandets särskilt utpekade priinära rekreationsområden, dit statliga insatserskall prioriteras enligt tidigare riksdagsbeslut. är här att vänta enbetydande ökning i resandet. För och för kustområdet är turisttrafiken avväsentlig betydelse. Järnvägstrafiken, som i denna del består av långväga interregio-naltresande, bidrar väsentligt till den färjetrafik som bedrivs mellan Västervikoch . En förutsättmn* för att om.rådet skall kunna ta emotturister från övriga delar äv landet är att kommunikationerna är väl utbyggda.Järnvägen Bjärka/fyller också i detta sammanhang en viktig funktion. Om såväl linjen som linjenBjärkå/lades ned, skulle Västerviksområdet isoleras i enutsträckning som ej kan accepteras, vare sig från trafikmässiga eller andra samhälleligautgångspunkter. En annan faktor som talar för ett bibehållande avjärnvägen Bjärka/ är att banans standard är mycket god och intekräver några större investeringar för fortsatt drift. Däremot bör SJ undersökamöjligheterna till rationaliseringar längs banan i syfte att minskadriftkostnaderna. Jag noterar att regeringen i budgetpropositionen säger:"Föredraganden bortser inte från möjligheten att transportrådets beredningav dessa frågor kan resultera i förslag från rådet att ytterligare någon bandelbör överföras till riksnätet." har i sin behandling av ärendetunderstrukit denna passus i propositionen. Utskottetavstyrker inte motionerna som behandlar eventuellt överföran- Nr 139 de tillriksbanenätet utan föreslår i stället att motionerna lämnas utan Torsdaeen den När detgäller bandelen Bjärka/pågår f. n. utredningar. Jaghyser tillförsikt när det gäller bandelens möjlighet att hänföras till Meddelande om riksbanenätet. De motiv som jag anfört och en rad andra faktorer - ickeminst försvars-och beredskapsmässiga - är av sådan art att jag tror att mintillförsikt är välgrundad. Med hänvisning till min redovisade övertygelse yrkar jaghärmed bifall, herr talman, till motion 1982/83:624. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 15 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:481 av () tillkommunikationsministern oin planerade sjöräddningsövningar med sovjetiskamyndigheter: Enligt uppgift beslutadesjöfartsverket att en planerad sjöräddningskall genomföras i tillsammans med motsvarande sovjetiskamyndigheter. Övningen avses således genomföras endast efter att dens. k. ubåtsskyddskommittén redovisat att otillåten sovjetisk marin aktivitetnyligen varit för handen inom vårt lands territorialgräns. Likaså pågår f. n.jakt efter ännu icke identifierade undervattensfartyg i svenska farvatten. Vill statsrådet medverka till att dessa övningar medfrämmande makt, som belagts med att kränka våra farvatten, skjuts påframtiden? 1982/83:482 av () till finansministern omförtydligande i visst fall av lagen om vinstskatt; I 10 § lagen om tillfälligvinstskatt heter det bl. a. att om ett bolag . Vill finansministern medverka till att lagen förtydligasså att av densamma framgår om en kraftig lönehöjning är en sådan otillbörligåtgärd varom det talas i 10 §? 1982/83:483 av () till utbildningsministernom ändrade regler för intagning till gymnasieskolan: Det nya systemet för intagning tillgymnasieskolan innebär bl. a. att till betygspoängen läggs tilläggspoäng förförstahands- resp. andrahandsval. Många studiemotiverade elever med goda betyghar genom det nya systemet berövats den gymnasieplats de skulle ha fått enligtde gamla reglerna. Det nya systemet leder uppenbarligen till taktikval ochorättvisor. Är utbildningsministern beredd att verka för att reglernaför intagning ändras, så att kunskap och kompetens blir de enda kriterierna förurval av elever till gymnasieskolan? 1982/83:484av () till utbildningsministern om det statliga anslaget tillmusikhögskolan i : Statsanslaget till iGöteborg föreslås minska med 1,4 milj. kr.