prot · G609160 · 1982-12-31 00:00:00 — "Konkurrensen får inte snedvridas ochkapitalmarknaden inte snedbelas-tas." Man måste ha "en positiv syn påförnyelse och strukturomvandling". Det härvar huvuddragen i reservation nr 1. De kamrater i utskottet som har reserverat sig vet mycketväl atf vi delar -och i vissa fall bryter mark för - dessa uppfattningar. Men ireservationen fär man det aff framstå som om vi socialdemokrater vore densvenska företagsamhetens fiender. Här har utan tvivel partistrategerna segratöver utskotfskamrafernås bättre vetande. Det sade i sitt anförande lät som enanklagelse mot socialdemokrafin, men han var minst lika krifisk mot de sexborgerliga regeringsåren. I reservation 3 talas under liknande former som ireservation 1 om främjandet av serviceföretagen och behovet av bättre stöd tillsmå och medelstora företag. Främst moderater talar numera ofta om marknadsekonomi,men vi har hört ordet nämnas även av andra borgerliga talare . Begreppetslår igenom främst i reservation 1. Sannolikt vill man med ordet marknadsekonomi markera enhögervrid-ning i förhällande till det vedertagna begreppet biandekonomi. Men nuär det biandekonomi vi har. Även moderater godtar det lilla socialistiskainslaget av trygghet i vår ekonomi - atf ingen skall behöva svälta eller frysaihjäl här i landet. Detta må fill sin lilla del vara ett svar till HansPetersson i . Marknadsekonomi däremot finns inte, åtminstone inte i dengamla liberala meningen atf konsumentens fria val styr marknaden. Eftersommarknadsföring förekommer lönar den sig; och marknadsföring innebär atttillverkare och distributörer styr konsumentens val. Bättresfödtill små och medelstora företag-ja, det vill alla i utskottet som demedvetna industripolitiker de är. Men hur gör vi det bäst? Eirefelthar antytt en del, men detta bör vara ett ämne för en måldiskussion, 20 Reservafionerna 5 och 6 bör närmast föranleda en mälprövning i Fonderna har redan depåtalade möjligheterna. efterlyser i reservation 2 ett långsikfigareperspekfiv i näringspolitiken, och den synpunkten är naturligtvis helt rikfig.Men man kan inte genom ett tillkännagivande i hänskjuta en sådan frågatill en regering som är vald pä . Här måste ufskottsledamöterna tainitiafiv i sina partier, så att en bestämd politisk vilja utformas i allaparfier som är företrädda i utskottet. Även reservation 10 om indusfriplanering förGöteborgsregionen har anknytning till defta resonemang. Men innehållet ärintressant och ger ett stimulerande perspekfiv infe bara på. I näringsufskottet har vi redan börjat förbereda oss infören proposition, väntad under nästa budgetår, med anledning av kooperafionsutredningen.Vi har varit i och i och tagit del avhur löntagarkooperativer kan byggas upp. Dä nedläggning av ett företag hotar är det naturligt atfbåde de anställda och samhället sätter sitt hopp till att ettlöntagarkooperativ kan bildas. De företagsekonomiska förutsättningarna förkooperativet är ofta dåliga, särskilt om man övertar företaget utan enföregående sanering, som t. ex. en konkurs kan ha inneburit. En jämförelse mellan de stora kooperativa organisationerna.ochbolagen visar aff trots upprepade förlustbokslut har man vanligen infe haftkraften inom kooperationen att byta ut styrelse och VD. Det leder till tankenatt löntagarkooperativet som en demokratisk förening nog bör äga ett akfiebolagsom driver rörelsen - ett aktiebolag där VD och styrelsen rekryteras utifrån. En annan fråga är hembudsskyldigheten. Kan den fillgodosesmed en stiftelse fill vilken andelar kan säljas vid frånfälle? Vad jag antytt visar att en serie frågor finns atfdiskutera vid sidan av kapitalförsörjningen, t. ex. företräde vid övertagandeo. d., i anslutning fill kooperafionsutredningen och proposifionen nästabudgetär. Detta är sagt med anledning av reservationerna 7, 8 och 9om kooperation. Naturligtvis slår det igenom i utskottet att det ocksåfinns vissa ideologiska motsättningar, omöjliga,att överbrygga. En sådan ärgrunden fill reservation 11 om förstatligande av läkemedelsindustrin. Deborgerliga partiernas företrädare meriar som bekant att staten infe skall drivasådan verksamhet som är lönsam. När KabiVitrum nu visar lönsamhet, vill mansälja det på börsen, som sade här. I reservafion 12 gär vpk längre än vi åtminstone f. n.finner möjligt i fråga om konkurrenslagen. I reservafion 13 om menarreservanterna: "Villkoren för kapitaltillskott till bolaget bör i enlighethärmed inte framstå som vare sig alltför förmånliga eller alltför oförmånliga ijämförelse med de villkor andra företag av motsvarande slag kan erhålla. "Därmed uttrycker man precis vad utskoffsmajoriteten menat. Näringspolitik, m. m. Nr 160 för att man där uttrycker saken bättre, dä kan den möjligen vara 31 mai1983 långt näringsutskoftets betänkande35 om näringspolitiken. Vitsen med gemensam debatt bör infe missas. Näringspolitik övergår jag nu fill betänkande 34.Där behandlas det som gäller kortsiktigt fjj fjj inom näringspolitiken, nämligenanslag för kommande budgetår. 23reservationer, som jag något skall beröra. Utskottet har genomgående biträtt proposifionens förslag.Det är lätt atf allmänt säga atf vi måste spara på statens utgifter. Det ärbetydligt svårare atf peka ut något bestämt område där besparingarna verkligenkan göras. Till de borgerliga ufskotfsledamöfernas heder må sägas att de gjortbetydande försök. I ett läge då det är just till vår industripolitik somsamhällets ansträngningar bör knytas kan det dock enligt utskottsmajoriteteninte vara särskilt välbetänkt att avveckla branschråden av kostnadsskäl, somman vill i reservation 1, eller aff vara alltför njugg med anslag tillkommittéer, som i reservationerna 2 och 3. Dessutom är det just i utredningaroch kommittéer som näringslivet genom sina företrädare kan komma till tals medstatsmakterna. De regionala utvecklingsfonderna är ett resultat av deborgerliga regeringsåren. Det hindrar infe att uttrycka sigkritiskt om dem och föreslå nedskärningar i reservafion 4. Folkparfiet ochcenterparfiet biträder proposifionens anslagskrav, men i reservafion 5 anger desynpunkter inför kommande förslag från regeringen. Utvecklingsfondernas styrelser har ägnats uppmärksamhet avnäringsutskoftef, som inför regeringens behandling av frågan riktatuppmärksamhet på att styrelserna bör få företrädare för näringsliv och fackligaorganisationer fastare knutna till sig. Då menar de borgerliga ufskottsledamöternaenligt reservation 6 atf några korporativa inslag i styrelserna infe bör kommai fråga. Ordet korporativism klingar dåligt. Det påminner om fascism. Det ärverkligen inte väl formulerat när man uttalar att SHIO, hantverks-ochindustriorganisafion, och SIF, , bör kunnabli representerade. I reservation 7 om kombinafion av olika former avindustristöd föreslär "atf med anledning avmofion 1982/83:2035 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört". Övriga ledamöter anser utskottets skrivning vara tillräcklig. En staflig hantverksnämnd vill och folkpartietinrätta enligt reservation 8. vill också ha etttillkännagivande enligt reservation 9 om utvecklingsfondernas insatser förhantverk och hemslöjd. kosfar 4,2 miljoner - pengarsom utskottsma-joriteten inte anser sig kunna uppbringa. Anslagsfrågorna i övrigt leder till reservationer, 10-18,20, 21 och 23, där genomgående föreslår besparingar. I reservation19 vill behålla datorforskningen på oförändrad nivå. Ireservation 22 vill de borgerliga ufskotfsledamöferna inte inrätta ett mät- ochprovcent- 22 rum som föreslagits. Jag yrkar bifall fillutskottets hemställan i betänkandena 34 och 35. 12 () replik: Enligt näringsutskoftets värderade ordförandeNils är det väldigt mycket som är självklart i den här debatten. Manbehöver infe fa upp exempelvis frågan om löntagarfonder eller nämna den,eftersom den inte tillhör de frågor som näringsufskottet behandlar. Jag vill påstå atf frågan är sä avgörande förnäringslivets utveckling atf den mäste tas med i ett sådant här sammanhang.Skulle man, som socialdemokraterna nu vill, införa löntagarfonder mot viljanhos majoriteten av svenska folket, undanröjer man också marknadsekonomin. Dåges väldigt få möjligheter för enskild företagsamhet och privat äganderätt atffungera. Därför har vi tagit oss friheten att även nämna begreppetlöntagarfonder i den här debatten. Det är många frågor som vi far upp ireservation nr 1 till betänkande nr 35. Betänkande nr 34 kommer andra kollegerfrän att beröra. Därför skall jag inte gå in på det här. När det gäller inriktningen av den allmännanäringspolifiken - och det är den som utgör grunden för företagsamheten i vårtland - har vi exempelvis sagt att vi vill ha generella medel, inte selektiva.Jag har noterat atf generella medel i större omfattning än vad som är falletmed selekfiva skulle gynna speciellt de mindre och medelstora företagen. Vi har också sagt att vi i har en alltför storoffentlig sektor. Den far ju av BNP. I denna sektor skulle företagenenligt vår mening fritt få konkurrera med egenregiverksamheten. Vi har kunnatvisa att man, om sådan konkurrens äger rum, får fram betydligt förmånligarevaror och tjänster än när det offenfliga självt skall handlägga denna verksamhet.Det har gjorts en hel del undersökningar, som jag infe behöver gå in på,vilka tydligt markerar atf det här finns stora pengar att förtjäna. 'V'i har den målsättningen att det i värt land skall förasen politik som är företagsvänlig. Det ärden inte med alla de pålagor som densocialdemokratiska regeringen undan för undan lägger pä näringslivet och somspeciellt drabbar de mindre och medelstora företagen. Näringspolitik, m. m. 13TAGE () replik: Det är ett par frågor i som jag vill kommentera. Först frågan om löntagarfonder. konstateraratf det är en fråga som inte hör fill dagens ärende, näringsutskottetsämnesområde eller näringspolitiken i ordets egentliga bemärkelse. Det kan händaatf det som på denna punkt säger är helt korrekt, men man kanändå inte komma ifrån atf ett införande av löntagarfonder kommer att påverkaindustrin, företagen, ja hela näringslivet i så stor utsträckning att man heltenkelt inte kan gä förbi den frågan om man över huvud taget skall diskuteranäringspolifik. Socialdemokraternahar fidigare gått i filttofflorna när det har gällt frågan Näringspolitik, m. m. I veckoslutet sparkade de emellerfid avsig dessa filttofflor. har de tagit pä sig storstövlarna och talar omatf det kommer atf bli löntagarfonder och atf vi skall få ett förslag tillsädana fonder. När man diskuterar näringspolitiken är det naturligt att manomnämner detta faktum. Hur socialdemokraterna än lägger upp dessa löntagarfonder,kommer de att få en enormt stor påverkan på näringslivet - påägarförhållandena, styrningen och investeringsviljan. Det kommer alldelessäkert att sätta sina spår. Den andra frågan som jag vill ta upp gäller kooperationoch en utredning om möjligheterna för kooperativa företag atf ordna sinkapitalbildning pä samma sätt som andra företag. Jag är tacksam för atf det nuredovisas att det kommer en proposition. Det är bara det aff denna proposifionkommer att vara försenad . Den skulle mycket väl ha kunnatläggas fram fidigare, om man hade velat. När det gäller de arbefskooperativa företagen vet vimycket väl - det har också utskotfsmajoritefen skrivit i sitt betänkande - attdet finns en delegation som bevakar detta område. Den skall egentligen göra deti fid. Det är kvar av . Vi menar att det ärangelägnare än sä atf vi får fill stånd en utvärdering. Det är därför som vi ivår motion har krävt, och sä småningom också reserverat oss för, att det skallgöras en utvärdering snabbare. Det är riktigt, som här sade, att utskottetredan har börjat studera dessa frågor. Om jag är litet värdslös, kanske jag kantolka på det sättet atf han ingalunda har för avsikt att vänta ifre är. Då kan vi närma oss varandra rätt betydligt på den punkten. 14CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Jag skall försöka tillgodoseutskotfsordförandens önskan och infe tala om löntagarfonder, även om deotvetydigt skulle få en avgörande negafiv inverkan på det näringsliv som vi ärsafta atf främja. Sä visst hör frågan hit. Utöver frågan om kollekfiva löntagarfonder är det tydligtatt en av de mest påtagliga skillnaderna i värt sätt att se på näringspolitikengäller just generellt stöd kontra selektivt stöd. Jag tycker för min del attindustrisfödsutredning-ens kartläggning verkligen manar fill eftertanke för osslitet var, och borde göra det också bland socialdemokratiska näringspolitiker.Nackdelarna med selektivt stöd har tydligen infe alls uppmärksammats. Man har ivarje fall inte dragit några sådana slutsatser, eftersom man , såvitt jag kanförstå, gär i direkt motsatt riktning och använder i stor utsträckning justselektiva medel. Detta innebär enligt min uppfattning med nödvändighet attmarknadens normala funkfioner ersätts av polifiska beslut, med allt detnegativa som det i sin tur drar med sig. Det är farligt att generalisera, menom jag påstår att politiker oftast är dåliga företagsledare tror jag inte attjag gör mig skyldig till någon överdrift. Även om det i och för sig infe är någon stor sak, är dettabranschprogram Nr 160 för övriga industrisektorer - som det har kommit attheta - ett typiskt Tisdneen den exempel på övertron på selektivt stöd. Detkan inte vara regeringens sak att oi igo-j peka utframtidsbranscher och t. o. m. enskilda företag. Det tror jag att marknaden själv klarar bäst. När det gäller branschråden försvarar demmed att de är m yyi nödvändiga som kontaktorgan fill näringslivet. Jagtror inte det. Jag tror att kontaktmöjligheterna finns utan att man harformella organ. Det går att samfala med varandra utan atf sitta på ömse sidorom ett sammanträdesbord. 15 HANS i (vpk) replik; När det gäller industripolitiken slår deborgerliga in öppna dörrar i sin reservation, som mycket riktigtsäger. Det beror på att man har i stort sett samma uppfattning omindustripolitik. Precis som jag sade i mitt anförande, har borgerliga ochsocialdemokratiska regeringar med olika styrka fört samma politik. Därför ärborgarnas reservation till förväxling lik de argument som förs fram av herrWååg. Socialdemokraterna och de borgerliga vill med olika medel stärkakapitalismen. kommunisterna vill ifrågasätta och avskaffakapitalismen. Det är där som skillnaden ligger, och det är därför som det är såsvårt atf se nägon skillnad på borgerlig och socialdemokratisk polifik. Det var också det som gjorde att man 1976 valde enborgerlig regering. Folk sade: Det är ingen större skillnad - vi provar någraandra, så får vi se hur det går. vill det till att socialdemokraterna slårin på en ny väg, så atf folk infe står inför samma problem 1985 och säger: Detblev ju ingen ändring - vi provar med borgarna igen ett tag. Det finns enallvarlig risk för att socialdemokraterna, om de inte lyckas förändra politikentill dess art, står inför ett liknande läge vid nästa val, och det vore jag denförste att beklaga. Jag fick reda på att socialismen i vår ekonomi är ettantal trygghetslagar. Det är inte att undra på att socialdemokratiskaregeringsföreträdare i början av 1970-talef utropade att socialismen är här.Har man den uppfattningen, är det klart aff vi haft socialism i vårt landganska . Det var ju tidiga kampfrågor för arbetarrörelsen, att åtminstoneförsöka lindra verkningarna av kapitalismen genom olika trygghetslagar. Jaghävdar att vi infe har nägon socialism i vår ekonomi. Det skulle varaintressant atf få beskrivet hur den socialism som vi sägs ha i så fall ser ut. I kritiken av vår motion säger atf man inte kangöra som kommunisterna vill. Det är i och för sig framåtsyftandeförslag som vpk har, säger han. Jag är tacksam för att han säger det och därmedskiljer ut våra förslag från de borgerliga förslagen, som är mer konservativa. säger att man infe kan hänskjuta dessa förslagtill en regering som har bara på sig, utan man måste ta inifiativ i partierna. Men vi har just tagit initiativ i vårt parti! Och hade man tagit samma initiativ i deandra 25 Nr 160 partierna kanske näringsutskottethade kunnat enas om en ny utveckling. Tisdaeenden hoppas verkligen, mot bakgrund avvad jag sade , att det inte är bara tre 31 maj1983 °'" ' " regering med arbetarinslag och en majoritet för Jag hoppas att manskall kunna tänka och Näringspolitik arbeta i litet längre tidsperioder- annars är det alldeles för olyckligt, herr Jag tror att man har en chansatt sitta kvar just om man förändrar politiken. 16 () replik: Som jag försfår saken har jag replikräft barapå vad i sade. Men jag vill ändå säga att deborgerliga företrädarna här naturligtvis får diskutera löntagarfonder ochskatter om de vill. Jag för min del har svarat pä det som gäller näringsutskotfetsbetänkanden 34 och 35. Jag erkänner, , atf den ifrågavarandereservationen frän er tyder på atf ni har tagit ett initiativ i partiet. Jaghåller med om att också de andra partierna borde ta inifiativ, borde prövafrågan om näringspolitik och industripolitik . Vi försöker göra det idet parfi jag tillhör. Men jag tycker att de reservationer som avgivits från deborgerliga partierna tyder på atf man inte har haft nägon längre gåendeplanering, inte någon långsikfig industripolitik. 17 HANS i (vpk) replik: Herrtalman! Jag får inkassera framgången, , när ni säger attvänsterpartiet kommunisterna har en framåtsyftande politik. Det är synd attutskottet då inte faller för den politiken och säger att det var ett brainitiativ som skäll fullföljas och därmed fillstyrka vår mofion. Dä hade fråganflyttats fram ett steg i stället för atf avvisas och stanna upp i detborgerliga sammelsuriet inom industripolitiken. Jag försfär faktiskt inte logiken. Ni säger aff det är braatt kommunisterna har tagit initiativ, men de initiativen vill ni inte försökaföra framåt. Det kan man fakfiskt göra i utskottet. 18 () replik: Skälet, , fill att vi inte harfallit för charmen i ert tal är atf vi har en egen diskussion om enframåtsyftande politik. Talmannen anmälde att HansPetersson i och anhållit atf till protokollet fåantecknat atf de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. 19 (): Jag skallberöra en fråga som väl möjligen skulle kunna betraktassom en mindre fråga i defta stora betänkande, men som jag likafullt anser varaen väsentlig fråga, eftersom den på sitt sätt illustrerar svagheterna 26 i, och lättheten att misslyckasmed, ett statligt engagemang i företagandet - svagheterna i sammanblandningen mellan politisk verksamhetoch kommersiell verksamhet. Styrelseledamoten i detta bolags styrelse, , harmotionerat om en översyn av de avgifter bolaget har att betala fill staten, ochdet har föranlett atf näringsutskottet fått att överväga denna fråga. tycks mena aff avgiften skall relateras fill bolagets resultat, ochinte följa en strikt avtalsbunden formel. Han följer därmed upp ett viljkor somangavs av när han blev tillfrågad om han var villig attäta sig uppdraget att bli ordförande i styrelsen för detta bolag. ställde dä villkoret atf denna avgift skulle avskaffas och attbolaget fritt skulle få disponera de resurser staten tillskjuter, utan att varabefalningsskyldigf för ränta eller liknande avgifter. harsedermera uppenbarligen övergivit detta villkor, eftersom han ju åtog siguppdraget, utan att se fill att villkoret genomfördes. Det är också värt attnotera aff senare genomfört en förhandling med staten isyfte att påverka dess villkor i förhållande till staten, utan att beröra defrågor som motionerar om. När Öresundsvarvet skulle läggas ner kände både staten ochde berörda kommunerna ett stort ansvar för de anställda som skulle förlora sinajobb. bildades då som ett medel att tillföra trakten storaresurser för atf lösa de sysselsättningsproblem som onekligen skulle uppkomma.Svenska Varv fick bli statens medel som huvudfinansiär. Av varvsstödets 900milj. tillfördes 100 miljoner och dessutom - det ärmycket viktigt - hela varvsanläggningen, utan atf man behövde betala ett öreför den. Det intressanta med är att det vilarpå ett avtal där bolagets ändamål har noga preciserats. Detta anges i utskottets betänkande, s. 20 under p. 2: "Tillskoftsmedlen får tas i anspråk endast förverksamhet som bedöms kunna vara eller bli företagsekonomiskt lönsam även om verksamheten omfattar ett högt risktagande ." Det skall också noteras, herr talman, att i det häravtalet angivits att man förutsätter en revision av avtalsvillkoren sedanerfarenheter vunnits, en revision som alltså skall anpassa villkoren till deerfarenheter som kan vinnas under bolagets existens. tillfördes mycket stora resurser. Manskulle t. o. m. kunna använda begreppet enorma resurser. Men bolaget åtog sigockså en mycket svår uppgift. Det är värt att notera att bolaget pä dessbolagsstämma har framlagt en förvaltningsberättelse, där bolagefsstyrelse i den allmänna inledningen anger följande: "Finans ärett finansbolag med uppgift atf på kommersiella grunder skapa, utveckla ochstimulera annan lönsam verksamhet än varvsrörelse i och Svalövskommuner samt äga, förvalta och bedriva uthyrning av fast egendom." Detskall här också noteras att i bolagefs balansräkning per den 31 december 1982finns upptagna tillgångar om , vilka fillgångar i huvudsak bestodav bankmedel 10 miljoner, fordran hos Svenska Varv 30 miljoner,reversfordringar och rättigheter 13 miljoner, aktier i Näringspolitik, m. m. Nr 160 dotterbolag, av vilka ett värt 29miljoner är ett dotterbolag samägt med SKF, den "-" "y fastighetereller nybyggnader 15 miljoner. Mot denna starka 31 mai 1983 balansräkning finns inget främmandekapital. är _ alltså ett helt unikt bolag, såvitt gäller dess finansiella styrka och Näringspolitik, ställning. , herr talman,är således ett utomordentligt gynnat, utomordentligtstarkt bolag, som har givits en uppenbarligen skicklig ledning som på ettframgångsrikt sätt löst sin samhällsekonomiska uppgift, nämligen atf skaffafram sysselsättning för Landskronaområdet.. Det måste emellertid vara självklart att detta bolagliksom alla andra bolag skall betala ränta för sitt kapital: Detta är särskiltsjälvklart för detta bolag som givits så gynnsamma omständigheter. I takt med att bolaget fyller sitt krav på lönsamverksamhet kommer det att fä avkastning från fastigheter som hyrs ut och avaktier i dotterbolag. Bolaget bör alltså mycket snart kunna övergå tillaffärsmässig finansiering och därmed inte bara betala ränta till staten utanäven betala tillbaka fillskotfsmedel. Hade industriministern varit kvar ikammaren skulle jag ha sänt den hälsningen med honom att det synes vara ettrimligt krav att staten och upprättar en strategisk planför verksamheten framöver och i den försöker belysa hur bolaget skallutvecklas, hur ränta skall betalas och hur bolaget skall övergå tillaffärsfinansiering, så att staten kan få tillbaka de hundra miljoner som statenså väl behöver i dessa tider. har i en mycket måttfullt formuleradreservafion pekat på det självklara kravet atf måste drivasin verksamhet på villkor som överensstämmer med vad som gäller för andra-bolagav liknande slag. Jag hemställer med dessa ord, herr talman, om bifall tilldenna reservation, nr 13. 20 () replik: Vad utskottet velat med sin skrivning ärprecis det att skall behandlas som andra finansbolag.Genom det här sättet att räkna avgift till staten intar det en särställning. är det sä atf det börjar bli allt fler av den här typenav finansbolag. Då är det angeläget att samtliga bolag behandlas lika. Det ärvad utskottet sagt, och mot det uttalandet är det väl som harreserverat sig. 21 (): Lät mig allra först rätta till en som jaghoppas felsägning som i gjorde sig skyldig till i sitt inlägg, då han sade att hade lovat 400 000 nya industrijobb. Även om det var en angelägen målsättning, var dei ju inte sä. Vad vi i framfört som en synnerligen angelägen målsättning har varit 400 000 nya jobb någon gäng . Vi kan nu konstatera att huvuddelen av denna ökning i sysselsättningen har skett. Dessutom kan vi konstatera att angelägenheten i 28 målsättningen är lika aktuell i dagsom när vi ställde upp den .