prot · G60945 · 1982-12-31 00:00:00 — Det står ordagrant i utskottetsbetänkande: "Enligt utskottet är det angeläget atf en utredningom invandrarnas rösträtt nu kommer till stånd i enlighet med vad som uttalats imofion 1981/82:485." I utskoftets referat av motionen sägs aft def i mofionenföreslås atf def skall tillsättas en utredning "för att utreda ochpresentera förslag till hur invandrarnas rösträtt skall kunna utvidgas fill atfockså omfatta riksdagsvalen". Def är väl besked nog frånsocialdemokrafiskt håll. Vad def handlar om är atf klara av vissa rentprakfiska frågor, och man är på socialdemokratiskt håll beredd aft ta ettförsta beslut i denna grundlagsfråga års val. Def tycker jag, frutalman, strider mot den praxis som vi haft fidigare när det gällt behandlingenav grundlagsfrågor. Jag konstaterar också, fru talman, att direkfiven enligtvad som sägs i det här betänkandet inte tar upp det som skulle ha varit enprakfiskt framkomlig väg, nämligen atf ytterligare förenkla möjligheterna förutländska medborgare aft förvärva svenskt medborgarskap. Där hade def, frufalman, funnits en möjUghet till en gemensam framkomsfiinje, men den vägen harman alltså inte velat utnyttja. AnL90 () replik: Jag tror att det framgick av mitt anförande också för -även om jag inte uttryckte mig så mångordigt som han - att vår utredning syftarfill att lägga fram förslag om rösträtt för invandrare på det sätt som vipreciserat det. Vi vill ha en bred parlamentarisk utredning för atf komma framtill en gemensam lösning. AnL91 () replik: Jag förstår faktiskt inte hur man skall kunna få en bred parlamentarisklösning när vi om skall votera om två helt skilda krav. Det enaär en direkt beställning från socialdemokraterna om en utredning som skall geinvandrarna rösträtt i riksdagsval. Inom har man redansatt i gång arbetet med detta. Det andra är ett krav från de borgerligapartiernas sida aft se över om det finns möjligheter att ytterligare förenklareglerna för förvärv av medborgarskap, varav naturligtvis rösträtt följer. Dethandlar här helt enkelt om att socialdemokraterna vill ta chansen, eftersom denu har majoritet i kammaren fillsammans med kommunisterna, att genomföra ettförsta beslut i denna grundlagsfråga års val. Den risk man dånaturligtvis löper är atf detta blir en inflammerad grundlagsfråga. Riksdagenkan val naturligtvis komma atf fatta etf motstridigt beslut, ochdå har man alltså inte lyckats uppnå någonfing för invandrarnas del med den härdemonstrativa polifiken. Vissaförfattningsfrågor m. m. AnL 92 (): Återigen har kammaren atf fa ställning fill mofioner om rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare. Det gäller krav dels på en utredningom hur invandrarnas rösträtt skall kunna utvidgas, dels på etf uppdrag tillregeringen atf lägga fram förslag om rösträtt för invandrare oberoende avmedborgarskapet. Det senare kravet finns i vpk-mofionen, och den mofionen ärbesvarad av utskotfsmajorifefen. Sedan1975 har en rad beslut fattats som berört invandrarna, såsom rikfiinjer förinvandrarpolifiken, rösträtt vid kommunala val och ändrad kvaUfikafionstid förerhållande av svenskt medborgarskap. Olikautvärderingar av invandrarnas deltagande i de kommunala valen har också gjorts.Statsrådet tillsatte 1980 en utredning som skall se överinvandrarpolitiken samt de villkor som gäller för invandrare och etniskaminoriteter i . Denna utredning har som en uppgift att utvärderaeffekterna av de beslut som fattades under 1970-talef om vidgning avinvandrarnas möjligheter fill politiskt inflytande. Defhar alltså konfinuerUgt pågått ett utvärderingsarbete av det slag som föreslåsi den socialdemokrafiska mofionen. Utskottetsminoritet har vid detta fillfälle inte frångått den ståndpunkt som vi intagitunder den fidigare mandatperioden. Från sida hävdar vi aft rösträttenbör vara knuten till medborgarskapet. Defta överensstämmer också med deförhållanden som gäller internafionellt. De flesta länder har Vissa författningsfrågor m. m. medborgarskapet såsom en grundläggande förutsättning förval till den beslutande församlingen på def nafionella planet. Som jag har påpekat i fidigare riksdagsdebatter ärhuvudfrågan infe om invandrare skall få rösträtt utan hur. Vår utgångspunkt äralltså att def skall ske genom medborgarskapet. Därför har vi pekat på deändrade regler för erhållande av svenskt medborgarskap som beslutats tidigare.1976 skedde en förändring av kvalifikationstiden för svenskt medborgarskap såatf den sänktes från tre till för medborgare från de nordiska ländernaoch från sju fiU för andra utländska medborgare. Den ordningen fannriksdagen infe anledning att ändra på så sent som vid gårdagens plenum, då vibehandlade arbefsmarknadsufskoffets betänkande nr 11. Ett stort antal invandrare har också blivit svenskamedborgare och erhållit rösträtt vid val till . De har också blivitvalbara till . Det sista är infe minst viktigt, eftersom debattenhittills har handlat så mycket om rösträtten. Det vore förnedrande ominvandrarna eribart skulle befraktas såsom en röstresurs. Utskottsmajorifefenhar även radat upp en rad praktiska problem som bör lösas, innan man kan fattaetf beslut om utvidgad rösträtt. Med den talarordning som vi har har utskottetsföreträdare i replikerna med utvecklat en del av de synpunktersom också jag hade noterat, varför jag skall stäUa bara ett par frågor. ISveriges riksdag har def varit en tradition aft söka skapa breda lösningar avgrundlagsärenden. Hör denna fråga, Kerfin , fill de frågor somsocialdemokraterna anser bör lösas i bred parlamentarisk ordning? Innebär detsom sade i slutet av sitt anförande atf utlandssvenskarnasrösträtt skall avskaffas i detta sammanhang? Med def anförda yrkar jag bifall fill reservafion 14. AnL 93 () replik: Jag hänvisar till mina tidigare inlägg. Visocialdemokrater har begärt en bred parlamentarisk utredning för aft lösa dessafrågor. Jag vill fråga : Råddedet odelad enighet, när man utvidgade rösträtten till utlandssvenskar som intepå lång fid varit bosatta i vårt land, som inte hade någon anknytning till vårtland, som inte för sina levnadsvillkor på något sätt var beroende av de beslutsom fattats i den svenska men som ändå fick möjHghet att påverka densvenska sammansättning? AnL 94ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag tänker infe kommentera och argumenfafion beträffande frågan om rösträtt för invandrare. Def ärsamma argumentafion som framförts av borgerligheten och framför allt avmoderata samlingspartiet i tidigare sammanhang. Def har varit tillräckligt.Alla kommentarer är därför överflödiga. Jag noterar med tUlfredssfällelse aft det i finns en majoritet för att utreda frågan om hur invandrarnas rösträtt iSverige skall förverkligas. Dethar emellerfid förekommit en del uttalanden i sammanhanget som oroar, och äveni utskoffsbetänkandet finns det antydningar om atf man ser en problemafik, somom den ges genomslag skulle kunna hota hela förverkligandet av enrösfräffsreform för invandrare. Vad det handlar om är tanken aft rösträtt förpersoner som har medborgarskap i annat land förutsätter avtal med det andraland om var rösträtten skall utövas. Låtmig först säga, att när det gäller valbarhet fill polifiska organ, så är frågantämligen enkel. Den kan lösas med en ensidig svensk lagstiftning som säger atfden som låter sig väljas till ett poUfiskt organ i annat land är förhindrad attinneha polifisk förtroendepost i . Närdef gäller att utöva rösträtten vill jag först deklarera aft jag har mycketsvårt att se att den svenska demokratin på något sätt skulle kunna lida av atfen person som delfar i riksdagsvalet samfidigt har rätt att rösta i ett annatparlamentsval. Faktum är att vi har personer med dubblamedborgarskap som kan utöva sin rösträtt på två olika ställen. Detta kan inte inågon mening jämföras med den självklara grundregeln om en man-en röst somgäller för varje demokrafi. Jämförelsen är inte möjlig, eftersom rösträttenutövas i två från varandra skilda politiska sysfem. Dessutom är det bara enringa del av de utomnordiska invandrarna som har prakfisk möjlighet atf utövarösträtten i sina hemländer. Syftetmed atf genomföra en rösfräffsreform för invandrarna måste självfallet vara aftförstärka den svenska demokrafin. Om invandrarna tillerkänns rösträtt fillriksdagsval sker def på två sätt, dels genom aft de själva, oavsettmedborgarskap, får möjlighet att påverka politiken där de bor och arbetar, delsgenom att def skulle ge en rättvis parlamentarisk representation åt de grupperi samhället vilkas sociala och ekonomiska villkor invandrarna delar. Man kansåledes infe befrakta frågan enbart ur invandrarnas synpunkt. Frågan omrösträtt för invandrare kan infe heller befraktas som en isolerad svensk fråga.Arbefskraffsmigrafionen i olika delar av världen, liksom flyktingströmmarna,som ökar i ett allt hårdare politiskt klimat, gör aft de demokratiska ländernasskyldighet atf se till att människor kan utöva sin rösträtt blir ett problem avinternationell karaktär. Qch man kan anta att etf svenskt ställningstagande fårinternafionell betydelse. Omman skulle göra rösträtten för ufiändska medborgare i avhängig av avtalmed hemlandet, skulle def kunna innebära atf hela reformen saboteras. En mycketstor del av den utomnordiska invandringen består av flyktinginvandring. Def börstå tämligen klarf att militärjunfor som exempelvis de turkiska och chilenskainte har något intresse av atf de som flytt från dessa länder får fullamedborgerliga rättigheter här. Tvärtom gör ju dessa länder allt som står ideras makt för att försvåra flyktingarnas situation. Och argument om aftförstärka demokrafin är knappast något som biter på dessa herrar. Jag vill med detta understryka vikten av aft utredningen om hurinvandrarnas rösträtt skall kunna utvidgas till att också omfatta riksdagsval iSverige måste genomföras utan i förväg fastställda inskränkningar och meddet bestämt uttalade målet atf utvidga den svenska Vissaförfattningsfrågor m. m. Vissa författningsfrågor m. m. demokrafin genom atf, oavsett medborgarskap, var och ensom stadigvarande bor och arbetar här tillerkänns rösträtt, AnL 95 () repUk: Vi har varken uttalat oss för eller emot denmöjliga dubbla rösträtten eller den möjliga dubbla valbarheten, Vi har endastsagt att det bHr en utrednings uppgift att gå igenom dessa frågor. AnL 96ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Fru falman! I betänkandet står det aftdessa frågor sannolikt kommer att bli föremål för förhandlingar med de ländersom invandrarna kommit ifrån. Denna skrivning gör att man måste sätta vissafrågetecken. Menas med detta atf rösträtten för invandrare i äravhängig av hur deras ursprungsländer kommer att ställa sig i frågan? Menasmed detta att grekernas rösträtt i är beroende avi vilken utsträckningGrekland lämnar sin fillåfelse? Menas med defta atf de turkiska medborgarnasrösträtt i är avhängig av i vUken utsträckning den nuvarande turkiskaregimen ger sin fillåfelse? Jag vill fästa uppmärksamheten just på defta attrösträtten för invandrare i skaU finnas därför att invandrarna bor ocharbetar här, därför atf deras barn växer upp här, därför atf de har bott här idecennier och därför att de förmodligen också kommer att slufa sitt liv iSverige, Def är därför de skall ha rösträtt, infe därför aft de är ufiändskamedborgare. AnL 97 () replik: Vi har nog tänkt oss att gå in i denparlamentariska utredningen mera fömfsäffningslösf än vad AlexanderChrisopoulos tycks förutsätta med tanke på de frågor han ställer. AnL 98 (): Def är inte alls min avsikt att ta upp en nydebatt i ett färdigdebafferaf ämne, dvs. Jag vill baraavge en röstförklaring. Om det skulle gå så att den gemensamma folkparti- ochcenferreservafio-nen i konfrapropositionsvoferingen blir utslagen avmoderaternas reservation och aft huvudvoteringen kommer aft stå mellanmoderatreservafionen och majorifefsbetänkandet, kommer centerparfiet atf avståi den voteringen. Vi gör def därför aft vi infe är beredda aft föreslå enlagstiftning förrän konsekvenserna av en sådan tiU fullo är belysta genom enutredning. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (statsformen) Utskottets hemsfällan bifölls med 293 röster mot 16 förreservation 1 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (kollektivanslutning fill politiskt parfi) förberedande votering biträddes reservafion 3 av Berfil Fiskesjö m, fl, med65 röster mot 16 för reservafion 4 av , 229 ledamöter avstod frånatt rösta, Ikonfrapropositionsvoferingen biträddes reservation 2 av m. fl.med 78 röster mot 65 för reservation 3 av m. fl. 167 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 150 röster mot 84 förreservafion 2 av m. fl. 76 ledamöter avstod från att rösta. Vissaförfattnings-frågor m. m. Mom. 4 (översyn av dedemokratiska fri- och rättigheterna, m. Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 16 för reservafion 5 av . Mom.5 (förbud mot lobbyföretag) Utskottetshemsfällan bifölls med 293 röster mot 17 för reservafion 6 av , Mom. 7 (den gemensamma valdagen och mandatperiodenslängd, m. Reservation 7 av och , somställdes mot reservation 8 av , antogs tillkonfraproposifion. Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 65 förreservation 7 av Berfil Fiskesjö ochSven-Erik , 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom.8 (vårval, budgetårets föriäggning, m, m.) Utskottetshemställan bifölls med 256 röster mot 52 för reservation 9 av , 2 ledamöter avstod från atf rösta, ' Mom.9 (folkomröstningsinsfifutet) Utskottetshemsfällan bifölls med 259 röster mot 50 för reservafion 10 av Berfil Fiskesjöoch , Motn.10 (spärregler vid riksdagsvalet) Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 16 för reservation 11 av , Mom.II (de kommunala valen) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 16 för reservafion 12 av , Mom.12 (personval) Utskottetshemsfällan bifölls med 216 röster mot 91 för reservafion 13 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta.- Nr 45 Mom. 13 (en vidgad rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborga- den '') 9 december1982 Utskottets hemställan bifölls med167 röster mot 143 för reservafion 14 av Mom. 14(besparingar i statens och kommunernas kostnader för allmänna Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 14 för reservafion 15 av Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. Talmannen överfog ledningen av kammarens förhandlingar. 12 § Skilda fiskefrågor Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /83:7 om skilda fiskefrågor, AnL 99 i (): Frågan om frisläppande av handredskapsfisketvid , Gotlandskusfen och i de fem är infe alldelesny. Den har varit föremål för övervägande fiskevaftensufredning ochprövades följaktUgen då utredningens förslag för ett och etf halvt år sedanbehandlades här i . Anledningen fill dagens utskottsbetänkande är aftman i två socialdemokrafiska mofioner har aktualiserat frågan. Jag vill inledningsvis helt kortfattatuppehålla mig vid några principiellt viktiga frågor. Det är känt att man bland socialdemokraterna inte harrikfigt samma synsätt på äganderäftsliga frågor i ett sådant här sammanhang somvi har inom moderata samlingspartiet. Jag föreställer mig att socialdemokratinanser full rättvisa uppnådd, om man ger hygglig ersättning till markägaren förintrång. Däremot är man så långt jag förstår ganska okänslig för om markägarenvid det aktuella tUlfällef är beredd att göra affär eller infe. Enligt minmycket bestämda mening är det dessutom av stor betydelse vilken typ avsamhällsintresse man för fillfället är ute efter att tillgodose. Utan tvivel innebär def etf stort ansvar aft varamarkägare. Det finns därför enligt vår uppfattning många angelägenheter isamhället som är så viktiga atf de får gå före markägarens intressen. Mentanken aft en sådan situafion skulle föreligga i def här fallet är jag heltfrämmande inför. Det kan nämligen aldrig vara en stor och vikfigsamhällsangelägenhet att vidga möjligheterna för en grupp människor att bedrivafritidsaktiviteter på bekostnad av en annan grupps näringsfång. Def ärhelt enkelt vad def handlar om. Fisket har en avgörande betydelse Jag säger kustbefolkningen, för def ärkanske denna som av opinionsyttringar att döma reagerat starkast på förslaget.Men jag är ganska säker på att detsamma gäller för kustbefolkningen vidGotlands kust och säkerligen också för den befolkning som finns runt de storasjöarna. Från den utgångspunkten, herr falman, är den nu föreslagnaurholkningen av äganderätten oacceptabel. Den är dessutom, som jag nyssantydde, oacceptabel därför aft det är ett fritidsintresse som tar över engrupps näringsintressen. Med detta har jag också berört etf par av de synpunktersom framförs i reservation 1 fill utskotfsbetänkandet. Vi pekar också på andra frågor, som verkligen inte hellertalar för en inlösen i det här aktuella fallet. Jag vill erinra om atffiskevattensutredningen gjorde en beräkning - om än en mycket grovsådan - atf kostnaderna för inlösen av del av fiskerätten på södra ostkustenskulle belöpa sig, enligt en beräkning , till etf beloppmellan 100 och 200 milj, kr. Med hänsyn fill kostnadsutvecklingen kan man rentallmänt anta atf inlösenkostnaden nu snarare ligger över än under 200 milj, kr.Kostnaden för förräffningsförfarandet finns inte med i denna summa och kan, dåexpropriation på intet sätt kan uteslutas i defta fall, komma aft bli rent avhögre än själva inlösensumman. Beträffande detta säger vi reservanter iutskottet detsamma som f, ö, fiskevattensufredningen var överens om 1978,nämligen att kostnaden inte står i proportion fill de förbättradefiskemöjlig-heter för fritidsfisket som skulle kunna uppnås genom ett frisläppande.Det ter sig, herr talman, närmast horribelt att, i då hela samhället ärinriktat på sträng sparsamhet på alla punkter, ett belopp i dennastorleksordning skulle användas i det närmaste meningslöst. Dessutom riktar detsig mot en befolkningsgrupps vitala intressen, i detta fall dess utkomst.Förslaget är från den utgångspunkten närmast stötande. Förslaget strider dessutom emot bärande idébakom bildandet av skärgårdsförefag. Det må erinras om atf då företagsformenskärgårdsfö-refag inrättades , var meningen att vi skulle fåen levande skärgård och en fast befolkning i skärgården. Därför skulle olikaaktiviteter fillåtas bli förenade i etf och samma företag och också gessamhällets stöd. En av grunderna för skärgårdsförefaget rycks med dettasocialdemokratiska förslag nu undan. Vi har vidare i vår reservafion pekat på de svårighetersom rimligen skulle uppstå beträffande fiskevårdande arbete - frågor som måsteges en bättre belysning, innan etf sådant här förslag kan komma fill utförande.Hur tror man f, ö, på socialdemokratiskt håll aft det 1981 fattade beslutet ombildande av fiskevårdsområden kommer atf utvecklas? Förslaget omfiskevårdsområ-desbildande var såväl fiskevaffensutredning som i denproposifion till som behandlades för ett och etf halvt år sedantillkommet för atf i första hand skapa kontaktmöjligheter mellanfiskevaftensägare och den fritidsfiskande allmänhet som saknade eller hadeotillräckliga fiskemöjlighe-fer. Som etf ytterligare uttryck för samhälletsengagemang i den här delen utformades bestämmelserna för statens bidrag fillbildande av fiskevårdsom- råden pådef sättet, att bidrag endast skulle utgå fill fiskevårdsområden som hade föravsikt atf upplåta sina vatten. Från en annan utgångspunkt ter sig också förslaget minstsagt anmärkningsvärt. Det är ingen hemlighet aft , somordförande i fiskevattensufredningen, under utredningsarbetets gång verkade föratt utredningen skulle föreslå inlösen av handredskapsfisket på södraostkusten. Skälen fill att under utredningsarbetets gång lämnadedenna uppfattning vet väl endast själv. Eftersom han emellertiddå gjorde bekant i fal och artiklar vilken uppfattning han hade, uppstod redandå en betydande motopinion. Jag kan följaktligen tänka mig att detta opinionstryck,fillsammans med den kallsinnighet fill hans idé som också fanns i utredningen,bidrog fill atf under utredningsarbetet tänkte om. Följaktligen blev utredningens förslag, herr falman, ifråga om denna del av vårt betänkande enhälligt. Vi säger där aft vi, medhänsyn till kostnaderna för ett inlösenförfarande, och då det förhoppningsvisbör gå atf på frivillig väg få fram erforderliga frifidsfiskemöjligheter, haravstått från atf föreslå inlösen av fiske på . Denna formuleringvar alla i utredningsarbetet deltagande partier eniga om, således också de fresocialdemokrafiska ledamöterna med utredningens ordförande ispetsen. Vi enades i annat sammanhang under utredningsarbetet omregler för bildande av fiskevårdsområden, såsom jag tidigare berört, Defta, ÅkeWictorsson, betraktar jag som en överenskommelse våra parfier emellan. Jag gördet så mycket mer som vi också enades om en övergångstid under vilken bildandetav fiskevårdsområden skulle äga rum. Jag anser def rimligt aft detsocialdemokratiska partiet - i Varje fall fram tiU dess den övergångstid som vivar överens om har gått ut - är bundet vid vår överenskommelse, Aft ,då hans egen utredning passerade , fann def förenligt med sina måhändarent opportuna intressen aft motionera mot denna sin utredning - alltså för ettfritt handredskapsfiske på - betraktar jag mest som ett uttryckför intressegemenskap med den fritidsfiskeorganisafion som han var påväg att bli ordförande i. Jag medger gärna att den krifik som vi då framfördekanske infe hade den rikfiga skärpan, just av det skälet aft vi vid den fidenhade en borgerlig majoritet i riksdag och följakfiigen kunde anföra iförsta hand lämpUghetsskäl beträffande mycket säregna tilltag. När han nu återkommer med motionsyrkandet - och i denpolitiska situation som präglar riksdag- är läget onekUgenförändrat, Def finns en majoritet i för motionsyrkandet. Det gördetta bestämda avsteg från överenskommelsen fiskevaffensutredning änmer anmärkningsvärt! Härigenom övergår def som jag fidigare kallade ett tilltagav från en fråga om lämplighet fill en fråga om poUfisk ohederlighet.Vi som har deltagit i överenskommelsen om lämpliga åtgärder för att främjafritidsfisket, bl, a, på , befraktar fortfarande denna sombindande för de parfier som delfog i den - och framför allt under den övergångstid som våraparfier också var överens om. Jag känner emellerfid infe eller andra socialdemokratersom ohederliga. Jag vill för den skull påpeka att def fakfiskt finns fid kvaratt tänka om, aft rätta fill det misstag som är mycket nära att leda filletf riksdagsbeslut. Vi bör inte göra en beställning fill regeringen omåtgärder i enlighet med de socialdemokratiska mofionerna. Vi bör avvakta deresultat som vi har anledning förvänta oss av den fiskevårdsområdesbildning somvi fattade beslut om. Meddet anförda ber jag, herr falman, att få yrka bifall till reservafion 1, Tillsist ett par ord beträffande reservafion 2 som gäller en något mera speciellfråga och intressena för en alldeles särskild grupp, nämligen ljusterfiskarnavid , Def finns en fyrpartimofion där man har tagit upp den härfrågan, och jag vet aft närmare kommer atf utveckla den. Jagvill från vår sida säga atf vi tror aft Ijusferfisket mycket väl kan tillåtas,även med det avsteg från humanitefsprincipen som defta fiske kan innebära. Detär fullt möjligt atf för en liten skärgårdsgrupps alldeles speciella intressen,med de särskilda regler som är fogade fill möjligheten aft få tillstånd tillIjusferfiske, göra detta - utan att på något sätt inkräkta på den humanainställning vi har beträffande fångstformer i övrigt. Jag ber också att få yrka bifall till den vid utskottets betänkandefogade reservafion 2, Idefta anförande instämde , , ,, och (alla m). AnL 100 vicetalmannen (): Det utskottsbetänkande som skall behandlas av är i sig ettexempel på vad som händer när ett parti i opposition efter ett val förvandlastill majoritetsföreträdare. Utskottets nuvarande majoritet föreslår, pågrundval av motioner som väcktes , ett frisläppande avhandredskapsfisket vid de delar av kusten och i de därfiskerätten är knuten till fastigheterna. Massmediahar på etf särskilt olyckligt sätt felinformerat om utskottetsställningstagande.