prot · G60972 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är inte underligt, herr talman, om ett sådant systemförleder skolungdom att göra taktiska val av gymnasielinjer eller att tro attkunskaper saknar betydelse. Systemet premierar ett tänkande som innebär att mangenom ett smart val av ämnen och linje samt därefter genom anställning - det ärointressant vilken man väljer - skrapar ihop sä många meritpoäng som Hur kan någon tro att sådant vetenskapligt och ekonomisktsett återger en tätplats i världen? Kravet pä s. k. arbetslivserfarenhet - för sådan harblivit en nödvändighet när det gäller eftersökta utbildningsvägar - har fåttsärskilt allvarliga effekter. Medianåldern för de antagna har höjts drastiskt.Ökade anspråk ställs på studiefinansieringssystemet, eftersom äldre studerandeofta iklätt sig en ökad försörjningsbörda jämfört med yngre studerande.Svårigheterna ökar att rekrytera de mest lämpade till forskarstudier. De somantas är relativt gamla. Deras yrkesverksamma tid blir i motsvarande månkortare. Kvaliteten på den högre utbildningen och forskningen blir lidande. Så ser, herr talman, den verklighet ut somsocialdemokraterna har skapat -ett egendomligt jämhkhetstänkande på detintellektuella planet, som har sagt. Inom funderar man på hur detskall bli med antagningssystemet . Förmår man-och detär något som vi moderater kräver- att bryta upp från det man själv en gångskapat för att ge kunskaper och kompetens ett nödvändigt svängrum? Antagningssystemet är för nära lierat medsocialdemokratins ideologi och historia. Också på utbildningsområdet blir detdess värre sä att den här mandatperioden kommer att innebära tre förlorade år. 71GEORG () replik: Jag sade att moderateribland tycks älska att tala illa om den svenska skolan. Vad Per häruttalat är ett belysande exempel på det. En lång rad väldigt mörka, negativabilder av det svenska utbildningsväsendet målades upp: sackar efter.Ungdomar saknar livsmod. Allt ont beror på den svenska skolan och utbildningen. Per talade också om kunskapsförfall. Jag tyckerväldigt illa om förvrängningar och förfalskningar av det slaget. Per Unckelvill här liksom befästa myter, som framför allt tycker om attsprida, om det svenska skolväsendet som någonting uruselt. Det gör han för atthan vill framhålla hur dåliga socialdemokraterna har varit -ja, inte bara dåliga och oskickliga utan också rent av illvilliga. Tror PerUnckel på den bild han ger? Uppskattning av kunskaper saknas i dagens samhälle, påstårPer . Jag skulle verkligen uppskatta om Per , när han talar i , visar prov på mera kunskap om svenskt utbildningsväsende. Fasta normer om rätt och fel har raserats, fortsätter PerUnckel. Är det en riktig bild av arbetarrörelsens insatser i detta land,arbetarrörelsens kamp för rättvisa och demokrati? Det har i hög grad varitfråga om normer och värderingar som vi har stått för och som vi velat föra in isvenskt utbildningsväsende. Det har inte fill fullo lyckats till belåtenhet,men vi fortsätter vårt arbete. När vi harbyggt ut demokratin och flera har fått mera att säga till om. kallas detta för korporativism av Per . När flerafår vara med och bestämma, är det ett uttryck för kunskapsförakt. Oduglingarhar kommit in och lagt sig i. "Den kravlösa skolan" talar Per Unckelföraktfullt om. Låt mig säga: Den finns inte. Jag är själv förälder till flerabarn, som har gått igenom och delvis befinner sig kvar i det svenskaskolväsendet. De har inte upplevt "den kravlösa skolan". I min egenlärargärning har jag inte företrätt- och jag vet att inte heller mina kollegerhar gjort det - "den kravlösa skolan". 72 PER () replik: är ledsen över att jag ärkritisk mot skolan. Jag skulle vara oerhört glad, om jag slapp att vara det.Det skulle nämligen innebära att skolan var bi-a och att våra ungdomar fick denutbildning som de har rätt att kräva. Men när den inte är bra, när vi inte gerungdomarna möjlighet att utvecklas maximalt, då är det vår skyldighet, GeorgAndersson, att här stå upp och säga som det är. Den största försyndelse som vikan göra gentemot dagens ungdomar är att vägra att se vad som händer i skolan,att vägra erkänna misstag, , och att vägra att nu rätta till detsom är fel för att ändå dagens ungdomar skall få den utbildning och den kunskapsom de har rätt att kräva. säger att jag står i talarstolen i akt ochmening att befästa myter. Har läst memoarer?Georg nickar på huvudet, vilket tyder på att han har läst men inteförstått eller läst och avvisat. kan ändå inte vispas åt sidansom någon moderat mytbildare. Vad säger om den svenska skolan harjag inte drömt om att säga från denna talarstol. Men jag vill påpeka att detinom socialdemokratin gudskelov på sina håll finns en spirande insikt om attvad man tidigare gjort har varit fel. Om har läst men inte förstått eller velatta till sig , har han läst , förstått honom ochvelat ta honom till sig? varnar för vad som håller på atthända inom den högre utbildningen. Att socialdemokrater inte vill lyssna pä moderaterhar jag om än med beklagande en viss förståelse för. Partipolifiken fungerartydligen på det sättet. Men lyssna då för skull på era egna, när de sägersamma sak men kanske i ett högre tonläge än vi moderater använder. Lyssna inteför skull men för dagens ungdomars skull, för det är deras framtiddenna diskussion gäller. Arbetarrörelsen har alltid slagitsför fasta normer, framhåller , i polemik med min antydan om attdet kanske inte riktigt skulle vara så. Får jag upprepa vad jag citerade frånLena Hjelm-Walléns uttalande om att det då fanns något slags klassisktkunskapsförmedlande som härrörde från den skola som arbetarrörelsen inte villeveta av. Vad var det för klassiskt kunskapsförmedlande, , som nikände sådan obetvinglig lust att utrota? Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 73 () replik: Jo, Per , jag har läst fick hans bok när jag lämnade kulturutskottet och övergick tillutbildningsutskottet. Om jag "läst men icke förstått" beror i så fallmåhända på den gamla skolan, som jag har gått i och som talar säväl om. Enligt honom var allt bra då, , när det var få studenter,när professorerna bestämde allt och inte så många lade sig i. Jag delar inteGunnar uppfattning om den skolan - han må vara socialdemokrat hurmycket som helst. Per säger att han har förmånen att inte hahistorien emot sig. Men visst har han och det! Jag vägar hävda attvi i det gamla samhället, som är ert ideal i de här sammanhangen, hade en sämreskola- jag har själv gått i den. har lagt fram sin motion på skolområdet,och den innehåller ganska häpnadsväckande saker. Man säger: Bättre kvalitet-mindre resurser. Vi tar bort nästan en halv miljard frän anslaget för skolan,och så ger vi litet mer till fristående skolor. Sedan genomför vi nya reformerpå det ena och det andra området. Då blir det bättre kvalitet. Men ekvationen går inte ihop. Man måste ha dåligamatematiker i den moderata riksdagsgruppens kansli. Arbetslivserfarenhet är någonting som Per föraktar.Men finns det inte något av värde i den, Per ? Tror inte Per attt. o. m. vi här i kammaren har glädje och nytta av arbetslivserfarenhet, liksomungdomar har det, när de går ut från en utbildning för att skaffa sig ett yrke? Per önskade att han kunde tala väl om den svenskaskolan. Men han har inte gjort det. Jag vill fråga: Finns det inte något gottatt säga om den svenska skolan ? Om det gör det, så säg det i så fall! Jagtror att det skulle gagna den utbildningspolitiska debatten. F. ö.: har ju ändå styrt och ställt under sinaår i regeringsställning. Utförde ni dä ingenting som var bra, som gjordeskolan bättre och som i så fall kan sägas här? Slutligen: Vill Per skapa en skola för alla, ävenför de svaga? Varför tar ni från olika områden bort resurser som berör just desvaga? 74PER () replik: Det finns mycket gott att säga om den svenskaskolan, bl. a. att den är den gamla privilegieskolan, som viövergav för att ge alla möjlighet att få utbildning. Men låt oss då, GeorgAndersson, satsa icke bara på att ge alla utbildning, utan pä att ge alla brautbildning! Varför skall det faktum att jag nu kritiserar skolan tastill intäkt för att jag vill tillbaka till en skola ? Jag vill haen skola som ger utbildning åt alla efter vars och ens anlag, inte en skola sombara ger utbildning för några få som förmår att smart och finurligt ta sigigenom den byråkratiska labyrint som utbildningsväsendet dess värre i så höggrad har kommit att bli. Som alldeles säkert hörde, sade jag attjag inte håller med i all hans kritik av skolan. Jag vill intefillbäka till hans Men jag tycker att det finns fog försocialdemokraterna att fundera över en del av den kritik som , eftersom ni uppenbarligen inte lyssnar på , eller påSverker -eller varför inte på , för att ta ytterligareen av de många socialdemokrater som sällar sig till de konstruktivakritikerna av vad ni har gjort . säger att den moderata skolpolitiken geruttryck för en människosyn som han uppenbarligen är mycket avog mot. Vad är detför fel på att låta elever välja själva, ? Vad är det för fel iatt olika utbildningsinriktningar erbjuds elever med olika fallenhet? Vad ärdet för fel på att ge elever betyg? Vad är det för fel på att ge eleverna enutbildning som kvalitativt håller för något och inte flummas bort? Vad är detför människosyn bakom den typen av krav som är så föraktlig? säger sig ha funnit beviset för attmoderaterna faktiskt inte klarar att upprätthålla kvaliteten, genom att han nuhar kommit på att vi sparar 400 miljoner - av 30 miljarder, herr talman - påutbildningshuvudtiteln? Det vittnar om en alldeles påfallande fantasilöshet om socialdemokraternatror att kvahteten faller genom att man i världens dyraste skola, under en tidnär har ett budgetunderskott , inte kanspara 400 miljoner av 30 miljarder. Skolan hänger inte bara pä pengarna, GeorgAndersson. Skolan hänger på den organisation som man förser skolan med för attinom denna organisations ram skapa utrymme för det kvalitativa och orginellaskapande som eleverna har rättighet att få sig erbjudet genom skolans försorg. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 75LARZ (): Det har gått sedan regeringsskiftet,och det kan finnas anledning att granska den nu förda regeringspolitiken ocksåutifrån utbildningspolitiska aspekter. Den nya politiken, eller rättare sagt deansatser till förändringar som kan märkas, skall då ställas i relation tillden politik som förts under de föregående åren med icke-socialistiskaregeringar. De åren har kännetecknats av en kraftig utveckling mot en alltmerdecentraliserad skola, en skola med ökat lokalt ansvarstagande och ett lokaltinflytande över skolans utveckling. Den har också kännetecknats av enrationalisering och förenkling av den statliga skoladministrationen, som i sintur inneburit en effektivisering och icke föraktliga besparingar. En del avdetta rationaliseringsarbete är nu socialdemokraterna på väg att rasera, ochjag skall, herr talman, återkomma till detta. ordförande har nyssenligt känd förebild sträckt ut den öppna handen. Låt mig lägga ett parkonkreta frågeställningar i den, så får vi se resultatet. En mycket medveten strävan, som kännetecknar de senaste årens 15 protokoU 1982/83:70-72 utveckling i skolan, har varit att ge eleverna en bättrearbetslivsförberedelse. En utökad och förstärkt studie- och yrkesorienteringoch en vidgad praktisk arbetslivsorientering har varit och är alltjämt viktigaingredienser i denna arbetslivsförberedelse. Om detta har vi tidigare varitöverens här i . När det gäller studie- och yrkesorienteringen beslötriksdagen , efter en lång försöksperiod, attgesyo-organisationen en fast förankring i skolans övriga verksamhet. Och vibeslöt att inrätta statligt reglerade tjänster, i vilka det skulle ingå bådesyo och undervisning. På det sättet gav vi syo-funkfionärerna möjligheter attfå hela tjänster förlagda till i huvudsak en skolenhet. Vi lade också fast attskolans studie- och yrkesorientering skall präglas av en helhetssyn och att denär en angelägenhet för alla som är verksamma i skolan, såväl skolledning somövrig personal. Det här beslutet vill socialdemokraterna riva upp, och minfråga till måste bli: Varför överger socialdemokraterna nutanken på en stabil syo-organisation? På samma sätt är det med skolans arbetslivsorientering.Den skall ingå i skolans verksamhet från första till sista årskursen och varaen del i skolans samhälls- och omvärldsorientering. Den praktiskaarbetslivsorienteringen skall nu omfatta minst och gälla flerasektorer i arbetslivet. Den vidgade praon är ett resultat av propåerunder läroplansarbetet. Det nya synsättet när det gäller prao innebär emellertidinte bara att vi avsätter mer tid utan även att tonvikten läggs vid att prao påett planerat och systematiskt sätt ingår i skolans undervisning. Allundervisning i skolan vinner på att vara verklighetsförankrad. Det kan gällatillämpningen av kunskaper i praktiskt arbete, var man har nytta av sinainhämtade kunskaper och hur man har möjlighet att fördjupa sig inomämnesområden som man blir speciellt intresserad av. Att förbereda eleverna för arbetslivet i vid bemärkelse ärenligt vår mening en av skolans viktigaste uppgifter, och det är djupt oroandeatt den socialdemokratiska regeringen i årets budgetproposition föreslår besparing, som helt slår undan förutsättningarna för en stor del avläroplanens intentioner med den vidgade praon och för skolans arbetslivsförberedelse.Genom att ta bort statsbidraget till lärarveckotimmar för den tid som motsvararelevernas prao rycker man undan sambandet mellan undervisning ocharbetslivsförberedelse. Här är min fråga till : Harsocialdemokrafin gett upp tanken att en god arbetslivsförberedelse är ett avskolans viktigaste mål? Visserligen har den debatten aktualiserats de senastedagarna, men jag kunde knappast föreställa mig att var eninspiratör till den socialdemokratiska budgetpropositionen. Låt mig , herr talman, beröra ytterligare ett avde socialdemokratiska "profilförslagen". Det gäller återinrättandetav SIL, . Vi lär få anledning attåterkomma till den frågan här i kammaren, och jag skall därför inskränka migtill att fråga om han delar min uppfattning att det är rimligtatt läromedels- frågorna är knutna till övrigt pedagogisktutvecklingsarbete, till utvecklingen av nya läroplaner, till utvecklingen avnya utbildningsvägar inom gymnasieskolan, etc? Om delar denuppfattningen borde vi också kunna vara överens om att det inte behövs någonsärskild, fristående myndighet för dessa frågor, och vi skulle också kunnaspara ett antal miljoner. Jag söker inte debatt med Per , och hanmå gärna hacka på socialdemokratin - det ingår väl i den nya profileringen. Menett påstående av honom kan inte få stå oemotsagt: Dagens skola är inte kravlös. Per må vara förlåten - han har ju börjat sinprao på skolans område - men jag skulle vilja rekommendera ett eller annatstudiebesök i skolans vardag och verklighet. Och innan dess- läs gärna en ellerannan sida i den läroplan med mål och riktlinjer som förvisso inte signerats avGunnar men väl av Per partikamrat , om hon ärbekant! 76GEORG () replik: har ställt några frågor; jagskall kort besvara dem. Beträffande förstärkningen av studie- ochyrkesorienteringen har vi uppfattningen att det är en viktig insats i skolansarbete. Vi har upprepade gånger betonat detta och krävt insatser för att göraden god och meningsfull. fattade ett beslut, och mittenregeringenbeställde av UHÄ ett förslag till en organisation av syo-utbildningen. Detvisade sig då att det inte var något bra förslag - det måste omarbetas. Detsitter vi nu och jobbar med i utskottet. Vår inställning är alltså att det ärviktigt med syo i dagens och framtidens skola. När det gäller budgetpropositionens förslag tillbesparingar i fråga om prao vill jag hävda att dessa besparingar inte alls slärundan förutsättningarna för en meningsfull prao. Arbetslivsförberedelse är ettvikfigt mäl i skolan. Detta är också en organisatorisk fråga. Efter att hastuderat förslag har vi funnit att här finns det utrymme föromprioriteringar av pengar utan att prao försämras. De besparingar vi gör härkan satsas på att underlätta i lågstadiet, att minska problemen där. Vi hartidigare diskuterat en insats på 30 milj. kr. Vi kan också förstärka insatsernaför ungdomsuppföljningen. När jag läser partimotion, där man går emotbesparingar på prao på 148 milj. kr., saknar jag en anvisning på hur depengarna skall täckas in. Vill ni inte vara med om att satsa 30 milj. kr. och112 milj. kr. pä lågstadie-resp. ungdomsuppföljningen? 77 PER () replik: Om det må tillåtas mig att yttra mig underprao-perioden vill jag rekommendera att när protokolletföreligger läsa vad jag sade om kravlösheten. Jag talade om avvecklingen avbetygen och sade i anslutning till detta att en kravlös skola är en farligillusion. En kravlös skola är en skola som inte sätter betyg på elevernasprestationer. vill ha betyg i alla skolans stadier. Moderaternatycker inte att det är fult att ställa krav. 78 () replik: sade att socialdemokraternaupprepade gånger har krävt insatser för att förstärka syo. De insatsernafattade beslut om . Där behövs alltså ingaförändringar. UHÄ har inte alls till uppgift att utarbeta något förslagtill en ny organisation. Dess uppgift inskränker sig till att redovisa hur denutbildning som har beställt skall gå till. Det behöver inte på någotsätt påverka organisationen, de statligt reglerade tjänsterna och denorganisation som vi har lagt fast för syo. Jag tar inlägget från GeorgAndersson som ett instämmande i att beslutet i den delen skall ligga fast. Den besparing som socialdemokraterna har redovisat förprao avvisar vi. Skälet till det är helt enkelt att vi inte tror att den ärgenomförbar. Vi tror inte att det blir den besparing som budgetpropositionenredovisar. Man kan på sin höjd åstadkomma en övervältring av kostnaderna påkommunerna, och det vill vi inte vara med om. Den omprioritering som talar om är riktigså till vida att det rör sig om 30 milj. kr. Men när detgäller insatserna för arbetslösa ungdomar, för ungdomsuppföljningen, ärskillnaden ungefär 22 milj. kr. mellan den medelsanvisning som föreslås ochden som utgick under föregående år och ingalunda 112 miljoner som GeorgAndersson sade. De insatserna tror jag således är möjliga att göra ändå. Det är bra att Per och jag nu kan vara överens omatt dagens skola inte är kravlös. Men det är i så fall ett försåtligt sätt sommoderaterna för debatten på. Jag tror nog att svenska folket i gemen har denuppfattningen att anser att dagens svenska skola, med den läroplansom vi nu har och som har varit med om att genomföra, är dålig. Detär därför bra om Per nu kan hålla med om att dagens svenska skola ärkvalitativt god. Den har sina brister, men det är inte en dålig skola och detär inte en kravlös skola. 79 () replik: Jag skall bara kommentera en enda sak. räknar fel när det gäller dessa 112 milj. kr. Han jämför med den borgerliga regeringens budget . Nuräknar sig till godo den förstärkning som gjordes under densocialdemokratiska regeringen strax . Men så räknar manvanligtvis inte vid budgetjämförelser. 80 PER () replik: måtte höra dåligt. Jag harinte behövt rätta till någonting, utan jag har bara stillsamt upprepat vad jagsade i mitt första anförande. Både och tycksinte ha lyssnat till vad jag då sade. Dagens skola är inte kravlös. Men denbetygsnegativism, för vilken är en framstående representant,leder åt ett håll soih ökar kravlösheten. 81 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att repliken gällde . 82 PER () replik: Förlåt, herr talman. När jag säger att dagens skola inteär kravlös, så är det inte detsamma som att jag säger att den till alla delarär bra. Dagens skola innehåller många bekymmer, som det också är LarzJohanssons uppgift att uppmärksamma och lägga konstruktiva förslag för atträtta till. 83 () replik: När det gäller den budgetproposition som nuhar framlagts gör jag jämförelser mellan det ena budgetåret och det andra. Dåblir skillnaden mellan beloppen till ungdomsuppföljningen inte mer än 22 milj.kr. De pengar som har kommit ungdomsuppföljningen till godo under det nuvarandebudgetåret är i första hand 60 milj. kr. och i ett senare skede, efterregeringsskiftet, ytterligare 90 milj. kr. tillförda av arbetsmarknadsmedel.Dessa pengar står alltså till förfogande för ungdomsuppföljningen. De ökaderesurser som i och med de föreslagna förändringarna i budgetpropositionenkommer att tillföras nästa budgetår belöper sig till 22 milj. kr. Det är dettabelopp som i så fall behöver finansieras. Sedan tycker jag det är bra att vien gång för alla kan slå fast att alla missförstånd är undanröjda och attmoderaterna numera anser att dagens svenska skola icke är kravlös. 84RUNE (): är ett befolkningsmässigt litet land.En relativt stark koncentration och specialisering av den högre utbildningenoch forskningen är därför enligt min uppfattning nödvändig. har ocksåfattat beslut om att en fast organisation för forskning och forskarutbildningfår finnas endast vid de sex universitetsorterna och i . För en kvalitafivt högtstående högskoleutbildning krävsett nära samband med forskningen. Därigenom får de studerande större möjlighetatt tränga ner på djupet inom några ämnesområden, stifta bekantskap med aktuellforskning och forskningsmetodik samt att träna upp ett vetenskapligt ochkritiskt synsätt. För att kvaliteten skall kunna upprätthållas är detväsentligt att de tillgängliga resurserna inte sprids ut på alltför mångahögskoleenheter. är det angeläget att den högre utbildningen blirtillgänglig för så många som möjligt. Den senare tanken låg till grund för demöjligheter som genom högskolereformen öppnades för de mindre högskolornaatt erbjuda traditionell universitetsutbildning - framför allt i form avenstaka kurser och lokala linjer och inom de förutvarande filosofiskafakulteternas område -utöver den postgymnasiala utbildning som gavs på dessaorter även före reformen. De lärare som används har sällan någon erfarenhet -eller i varje fall sällan någon som är aktuell - från forskningsarbete. Högskolereformen innebar att en administrativ apparat medrektorer, förvaltningschefer, beslutande organ på olika nivåer m. m. byggdesupp på ett antal nya orter. På vissa mindre högskolor uppgår administrationskostnadernafill av högskolans totala statsanslag. Eventuella fidigare band meduniversieten har i de flesta fall efter hand klippts av. Högskoleorganisationenhar, tvärtemot högskolereformens syfte, blivit mer stelbent . Från kvalitetssynpunkt vore det en avgjord fördel omutbildningen vid de mindre högskolorna i stället organiserades i form avdecentraliserad undervisning med lärare hämtade från någon avforskningshögskolorna. På detta sätt skulle också nya orter temporärt kunnaerhålla högskoleutbildning utan att stora investeringar i fasta anläggningaroch personal behövde göras. Forskningsanknytningen skulle gynnas, vilket skulleinverka positivt på utbildningens kvalitet. En parlamentarisk kommitté, uppföljningskommittén, hadetidigare i uppdrag att lägga fram förslag om förenklad administration ochbesparingar inom högskolan. Den nuvarande socialdemokratiska regeringen harlagt ner kommittén. Kommitténs arbete avses fullföljas internt inomutbildningsdepartementet. Den mångomtalade "utsträckta handen"visade sig vara en gest utan reellt innehåll. I en fråga av vitalt intresse förutbildningspolitiken föredrar regeringen, till skillnad från tidigareregeringar, att arbeta enbart internt. Något försök att uppnå bred politiskenhet i dessa frågor kommer uppenbarligen inte att göras. Kvalitetsaspekten kommer in på många områdeninom högskolan, exempelvis inom de s. k. AU-utbildningarna. Den av UHÄtillsatta s. k. har haft i uppdrag att lämna förslag tillförändringar av utbildningslinjerna inom sektorn för administrativa, ekonomiskaoch sociala utbildningar. Regeringen lägger nu fram förslag om förändringar pågrundval av utredningens och UHÄ:s överväganden. Således föreslås bl.