prot · G60942 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:42 1 § Justerades protokollet för . 2§ Svar på fråga 1982/83:112 om behandlingen av ansökningar om vuxenstudiestöd har frågat mig om jag är bereddatt medverka fill att regler införs som fastställer vuxenutbildningsnämndernasmöjligheter att avslå en ansökan om särskilt vuxenstudiestöd frän en person sominte har blivit antagen fill den utbildning som han eller hon har sökt stödför. Enligt studiesfödslagen kan särskilt vuxenstudiestöd utgåtill studerande vid de läroanstalter och utbildningslinjer som regeringenbestämmer. Har man inte blivit antagen till en sådan läroanstalt ellerutbildningslinje, är man således inte berättigad att uppbära vuxenstudiestöd. Jag anser aft sfudiestödslagen på denna punkt är klar ochentydig. Självfallet skall studiestöd aldrig betalas ut till någon som inte ärberättigad till stöd. Så sker infe heller, även om praxis när det gäller lagenstillämpning, enligt vad jag erfarit, varierar något mellan olika nämnder. () har emellertid uppmärksammat detta, och jag utgår fränaft CSN kommer att vidta de åtgärder som kan behövas. AnL 2 (): Jag ber aft fä tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Frågan var föranledd av en dispyt mellanvuxenutbildningsnämnden i och centrala som delvishar återgivits i pressen. På vissa angivna grunder har vuxenstuderande rätt atterhålla särskilt vuxensfudiestöd. I ansökan, som ställs till vuxenutbildningsnämnden,anges vilken utbildning som man vill genomgå. Resurserna är knappa, och det ärmånga sökande. I har vuxenutbildningsnämnden alltsedan 1978rationaliserat hanterandet av dessa ärenden. frågar nämligen intagningsnämnden vilka som har kommit inpå den sökta utbildningen. Om vederbörande infe har blivit antagen, finns detde facto inte heller någon ansökan att behandla - den kan då avslås. I ställetkan de knappa resurserna ges åt dem som verkligen har blivit antagna ochbehöver stödet. Från CSN har det i detta fall kommit vad man närmast kankalla för en byråkratisk reakfion. CSN säger aft det faktum att sökande intehar antagits "utgör inte någon laglig grund för avslag på ansökan".Detta är såvitt jag försfår ett obegripligt hanterande. Vuxenutbildningsnämndeni har agerat smidigt och föredömligt och samarbetat medintagningsnämnden -helt i enlighet med formuleringen i den gamlaregeringsformen som sade att "myndigheterna skola räcka varandrahanden" för att på def sättet kunna åstadkomma det bästa resultatet. Det finns såvitt jag kan finna inte heller någon som helstlaglig grund för att vuxenutbildningsnämnden i defta fall skulle hindras fränatt arbeta smidigt. Någon enskild kan inte heller bli lidande. Man kan sökamånga olika utbildningar. Blir man inte antagen på den ena, kan man bli det påden andra. Man kan också i efterhand beviljas medel, om infagningsnämndenskulle ändra ståndpunkt och i efterhand bevilja intagning. Såvitt jag förstår delar utbildningsministernuppfattningen atf def förekommer olika praxis och att den praxis som jag harredovisat innebär etf smidigt hanterande. Har man inte blivit antagen, kan manheller inte beviljas något stöd. Det framgår ganska tydligt av svaret, där detsägs: "Har man inte blivit antagen till en sådan läroanstah ellerutbildningslinje, är man således infe berättigad att uppbäravuxensfudiestöd." Jag vill än en gång tacka för svaret. Jag hoppas att dethar klargjort för de inblandade i dispyten att man kan fortsätta aft agerasmidigt och föredömligt och att man på detta sätt kan hålla efter stelbentbyråkrati när den gör sig gällande. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1982/83:115 om sy o-konsulentutbildningen har frågat mig om jag anser detrimligt aft de framtida syo-konsulenferna, som skall arbeta enligt riksdagensbeslut angående proposition 1981/82:15 (UbU 1981/82:6), ges annan ämnesteorefiskbehörighet i sitt undervisningsämne än motsvarande ämneslärare. Enligt nämnda beslut av skall statligt regleradetjänster inrättas för både undervisning som ämneslärare och syo. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har på regeringensuppdrag utrett frågan om utbildningen för de nya tjänsterna. UHÄ har därvidkonstaterat att endast ämnet samhällskunskap kan ingå i utbildningen, om syo-funktionärsutbildningen skall hållas inom ramen förnuvarande längd, 120 poäng. UHÄ anser, och jag delar den uppfattningen, aft det infeär lämpligt med endast kombinationen samhällskunskap-syo. Ett av skälen'därfill är aft underiaget för tjänster i samhällskunskap kan bedömas blibegränsat framöver. Lärarfillgängen i ämnet är redan nu förhållandevis god. I nuvarande samhällsekonomiska läge anser jag att det inteär försvarbart att föreslå en förlängning av utbildningen av syo-funktionärer.Därför skulle rimligen infe några andra ämnen än samhällskunskap kunna komma ifråga vid ett genomförande av den beslutade fjänsfekonstruktionen. Mot den bakgrund jag nu redovisat har regeringen beslutatatf förelägga en proposition om atf riksdagsbeslutet om en nytjänstekonstruktion upphävs. De problem i fråga om tjänsterna för syo som den beslutadeordningen syftade till att lösa kvarstår emellertid. Jag syftar då på denofrivilliga deltidstjänstgöringen, beho<'et av en syo-fjänst för varjeskolenhet och värdet av en ökad undervisningsanknytning av syon. Jag avser motdenna bakgrund atf ta initiativ till en ytteriigare beredning av dessa frågorinom med sikte på atf ett nytt förslag skallföreläggas senast budgetproposition. Med hänvisning fill vad jag nu anfört anser jag att det ärför tidigt att fa ställning till den fråga väckt. AnL4 (): Jag ber att få tacka för svaret påfrågan. Den var så formulerad att endast ett kort ja eller nej behövdes.Naturligtvis önskade jag mig ett klart nej. Def kan inte enligt min uppfattning vara rimligt attsyo-konsulenter skulle ha annan, dvs. lägre, ämnesteorefisk utbildning i sittundervisningsämne än motsvarande ämneslärare. Tyvärr väljer statsrådet aft undvika hela problemkomplexet genom aU upphäva det nyssfattade beslutet om syo-funkfionen i och i gymnasieskolan och låterde nuvarande syo-konsulenterna och yrkesvalslärartjänsterna vara kvar t. v. fattade etf beslut om den nyasyo-funkfionen. Där slogs fast atf undervisningsämne skall ingå i syo-tjänsten.Svårigheterna att lösa detta inom 120-poängsutbildningen är stora. Men jagtycker att så många skäl talar för undervisningsämne i tjänsten aft def därförborde vara möjligt att pröva även andra lösningar. Har man t. ex. avvägt denrätta fördelningen mellan syo-funkfionen och undervisningsfunkfionen inom denhär tjänsten? Låt mig bara peka på några saker. Det är svårigheter medatt ordna fjänstgöringsunderlag för skolan, om man bara har syo-verksamhef isin tjänst. Många syo-konsulenter tvingas f. n. av dessa skäl att ha baradeltidstjänstgöring. Dessutom försvåras enligt min uppfattning kontakten mellaneleven och syo-funktionären, om syo-konsulenfen inte finns på skolan och hargod och nära kontakt med eleverna. 10 protokoU 1982/83:39-42 Även om utbildningsministern anseratt frågan är för tidigt väckt, tyckts def näst sista stycket i svaret peka påförståelse för värdet av en ämnesfjänstgöring inom en syo-fjänst. Jag hoppasdärför att den koppling mellan syo-fjänst och ämnestjänst som riksdagenbeslutade inte helt skall försvinna i en framtida konstrukfioneller i def kommande utredningsarbetet. Jag hoppas att man kan tyda svaret pådet sättet. AnL 5 Utbildningsministern : Herr talman!Jag måste konstatera aft riksdagsbeslutet i denna delinte vilade på ett så fullgott beslutsunderlag som hade behövts. Det visar bl.a. UHÄ i redovisningen av sitt uppdrag, där man konstaterar att def varpraktiskt taget omöjligt atf åstadkomma denna utbildning med den kvalitet somRune talar om. Det var utomordentligt svårt aft hålla sig inom120-poängsgränsen. Det är det som också är orsaken till att vi i regeringenmåste skaffa oss ett grundligare beslutsunderlag, innan vi kan be taställning till denna fråga igen. Def är skälet fill att vi har föreslagitriksdagen att upphäva sitt tidigare beslut. AnL 6 (): Det är beklagligt att man inte kankomma fram fill ett snabbt beslut i denna fråga, utan aft man genom dennaytterligare utredning tvingas långhala de svårigheter som syo-konsulenternaonekligen upplever ute på fältet. Även om det är förenat med stora problem attordna en tjänstgöring inom ramen för 120 poäng, borde man kunna pröva andraavvägningar mellan ämnesfunktionen och syo-funkfionen inom 120-poängsramen. Detär enligt min uppfattning viktigt atf man har en fullgod ämnesteorefiskkompefens men också att man har en bra syo-utbildning. En sådan går atf ordnainom de poängramar som är angivna. Def har gjorda utredningar klart visat. sedan i olika sammanhang kommit fram till en idealbild av én utbildning,som ger 140-160 poäng, tycker jag är en annan sak. Vi måste ta hänsyn fill deekonomiska realiteterna. 1 det avseendet delar jag . Men jag hoppas aft man kan göra denna avvägning i den kommandesyo-funkfionen. AnL 7 Utbildningsministern : Herr talman!Vi är inom regeringen väl medvetna om problemen för syo-konsulenterna i derassplittrade fjänstgöringssituation med deltidstjänstgöring osv. Därför är vimåna om att snabbt komma tillbaka till med ett förslag. Jag vill fill säga atf den krifik som förs frami första hand bör riktas mot den fidigare regeringen, som infe löste problemetordentligt. Vad vi nu måste göra är ungefär det själv säger, nämHgenatt gå fram på andra vägar. Än så länge finns inget underlag för det. Vi måstealltså bereda frågan på nytt. AnL8 (): Kan jag uppfatta det beskedet så,att def fortfarande kommer aft finnas kvar en ämnesbit i den nyasyo-konsulenftjänsten och aft.frågan kommer atf få en så snabb behandling atfden kan leda fram till ett beslut även , vilket antyddes i svaret? AnL 9 Utbildningsministern : Herr talman!Jag avvisar inga lösningar utan är fullt öppen för olika alternativ, ochvi kommer atf arbeta så snabbt som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1982/83:127 om SJ:s tidtabell 10 Kommunikafions- och försvarsministern : har frågat mig om vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att Tidtabellen eller någon motsvarandepublikation skall komma att omfatta samtliga allmänna färdmedel ochförbindelser. Jag vill för min del framhålla atf informationen har engrundläggande betydelse för kollektivtrafiken. För att fler skall välja atf åkakollektivt behövs bra informafion om hur t. ex. tåg och bussar passar ihop. I publikationen Tidtabellen finns uppgifter om tåg- ochflygtrafiken samt om den långväga busstrafiken. För lokal och regionalbusstrafik finns för flera län kartor över viktigare linjesträckningar samtuppgift på telefonnummer dit man kan vända sig för ytterligare upplysningar:Det är ett starkt önskemål att denna information kan byggas ut till att omfattasamtliga län. Jag tror dock att def är praktisktomöjligt att göra en publikation som täcker alla tidtabeller för landefskollektivtrafik. Den samlade informafionen skulle bli både svåröverskådlig ochdyr atf hantera. Jag kan nämna att transportforskningsdelegationen ochkollekfivtrafikberedningen nu prövar olika metoder för atf på enklare sätt fåinformafion. a. har man startat försök med gemensamma informationscentraleri länen för såväl länstrafik som fjärrtrafik dit man kan ringa för aft fåbesked. Jag följer dessa försök med intresse. AnL 11INGEBORG (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Den nya tidtabellen emotsågs med visst intresse när denkom . I annonseringen i det sista numret av dengamla Kommunikationer hette def på försätfsbladef:"Tidtabellen kommer att innehålla särskilda avdelningar för tåg, buss,flyg, båt och en turistdel. Den innehåller allt Du behöver veta om resan och -den är lätfiäsf." när vihaft Tidtabellen under mer än etf års tid kan vi konstatera aft den Nr 42 inte uppfyller sina utfästelser omallt för resan. I den aktuella utgåvan av Tisdatjpnden Tidtabellen (nr 3 1982) ärbussförteckningen otjänlig som hjälpmedel för 7 december1982 reseplanering med allmänna kommunikationsmedel. län finns på s. 708-709. Kartan över stomlinjenätet är Om nkntantal överskådlig och detaljerad. Menförteckningen över busslinjer med tidtabel- nv nrhlippvae- '" P detta uppslag upptar endast de fågersäftande bussarnamellan nr i tnvtill Jämt- ' , som båda ligger i . Jag frågar mig nu hur enperson i lind'i lön län skall kunnaanvända Tidtabellen som underlag för sin reseplanering.Hon eller han tvingas använda telefonen för att fä korrekta besked.För är situationen något bättre - där finns åtminstone enlinjeförteckning på s. 707, men inga fidfabeller. För många andra län är tidtabellsuppgifternalika glesa eller obefintliga. Tidtabellen är formellt en privat publikation. Den haremellertid en inarbetad ställning som allmän publikation. Varendafågmästare och trafikexpedition i landet använder den, så gott det nu går. För att förbättra medborgarnas fillgång till en samladöversikt'över de allmänna transportmedlen i klass med den norska ellerden schweiziska Amtliches Kursbuch kan man förfara på två sätt. Antingenförbättras Kommunikationer/Tidtabellen så att alla transporter ochturer utom direkt lokaltrafik finns med eller så får kommunikationsdepartementetutge en särskild sammanställning. Def första torde vara den enklaste vägen. Mendet kan komma att kräva ingripande från statsrådet för atf kunna verksfällas. Jaguttrycker slutligen förhoppningen atf genom statsrådets försorg enfillfredsställande lösning på detta problem skall kunna nås. Jag ber än en gångaft få tacka för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1982/83:128 om ökat antal sov- ochliggvagnar i tåg till 12 Kommunikafions- och försvarsministern : har frågat mig om jag villvidta åtgärder för att möjliggöra för SJ att öka sin kapacitet av sov- ochliggvagnar till . Först vill jag klargöra att enligt de av riksdagenfastlagda ramar som gäller för järnvägen är def SJ självt som bestämmer vilka vagnarman skall ha. Självfallet strävar SJ efter att köpa och sätta in sådana vagnarsom behövs bäst och som ger största möjliga resultatförbättring. SJ köper nufyra nya sittvagnar . Vagnarna ingår i en serie på totalt 200personvagnar. SJ planerar också en framfida anskaffning av sov- och liggvagnar. Jag kanvidare nämna att regeringen i den ekonomisk-politiska proposifionenhar markerat sin satsning pä offensiva investeringar för På järnvägsområdetföreslås sålunda att SJ får mer pengar för a. nya personvagnar. När def gäller trafiken till uppger SJ att det iregel finns lediga platser i sovvagnarna. Det är endast kring veckosluten ochdä särskilt under högsäsong som vagnarna blir fullbelagda. För aft klara behovet av sovplatser försöker SJ i förstahand sprida tågresandet till de dagar när man har lediga platser.Erfarenheterna från lågprissafsningen 1979 visar också på de betydande vinstersom kan göras om resenärerna kan lockas att åka när det är bättre plats itågen. Jag kan vidare nämna att SJ för att främja turismen i Jämfiand ocksåsätter in särskilda charfertåg fill fjällen. Om ökat antal sov- och liggvagnar i tåg till Jämtlandslän AnL 13INGRID (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret. I svaret sägs att det här är en fråga som skall lösas i framtiden.Men det här problemet är ganska akut just . Kommunikationsministern sadeockså att det finns ledig sovkapacitet. Men problemet är just atf denkapaciteten infe finns under högsäsongen när turistnäringen är särskiltberoende därav. Orsaken fill att jag ställt min fråga är atf detregionalpolitiskt är förkastligt att turismen, som är en av länets basnäringar,skall vara beroende av så vanskliga transportmöjligheter som f. n. finns. Detär inte i första hand subventioner som Norrlandslänen behöver, utan det ärbättre förutsättningar aft utnyttja de egna resurserna för atf i framtidenkunna klara sig med mindre stöd. I har vi en väl utbyggd turistnäring med 10000 kommersiella bäddar på hotell och i stugbyar. Många små företag har undersenare år moderniserat och byggt ut sina anläggningar. De är därför heltberoende av hög beläggning. Det råder stor platsbrist på tåg från södraSverige. är den ende researrangör påSverigemarknaden som har tillgång fill SJ:s charterkapacitet - vad vi nysshörde är alltså riktigt. Den nuvarande kapaciteten är 500 platser i veckanunder högsäsong. Men fr. o. m. mars månad 1983 finns det endast 60platser kvar när def gäller resor från t. ex. och , som ärstora upptagningsområden. Det är alltså ganska fullbokat på tågen. Men påhotell och i stugbyar finns def ledig kapacitet. av turisterna reser kollektivt. Sker det ingaförändringar snart, kommer energikostnaderna aft påverka turisternas val avsemesterort. Kontinenten och de billiga bussresorna dit utgör trotsdevalveringen en stor konkurrent till de svenska fjällen. Det är ju fråga omlånga avstånd mellan och de folkfäta marknaderna i . Vidare går stora intäkter förlorade för turistnäringen.Man räknar nämligen med atf varje person i genomsnitt lägger ut . Dessutom förvärras landets balansproblem när människor åkerutomlands. Jag vill ställa en följdfråga till kommunikationsministernbeträffande den akuta brist pä sov- och liggvagnar som förekommer under tidenden 15 februari-den 15 april: Om utredning angående järnvägstrafiken på bandelenFalköping-Ulricehamn-Landeryd Finns def möjligheter för SJ att under en övergångstidlösa problemet genom en omfördelning av vagnar inom landet, genom inhyrningfrån något annat land eller genom någon annan tillfällig lösning? 14 Kommunikafions- och försvarsministern falman! Jag beklagar också att SJ i vissa situationer - när det ärhögfrekvent på frafikantområdet - har svårt aft klara kapaciteten. Det är i ochför sig ingen ny företeelse, utan detta har förekommit under . Frånvår sida har vi pekat pä dessa förhållanden och föreslagit speciella satsningarför aft ge SJ möjlighet att öka beställningarna i vad avser vagnparken. Med stor sannolikhet kommer SJ atf sätta in de speciellacharfertåg som jag nämnde i mitt svar, och på SJ torde man också själv kunnabedöma huruvida man kan gå in med speciella insatser. Jag vill bara påpeka attdessa förhållanden infe är speciella just för , utan i dessasituationer kan def med stor sannolikhet finnas svårigheter att klaravagnkapaciteten även när def gäller andra resmål. AnL 15 (): Det är riktigt att dessa förhållanden kanskeinfe är speciella för Jämfiand. Men jag vill understryka att turismen är enbasnäring för oss -vi har ju ingen industri. Visserligen har vagnkapaciteten fördubblats och1980. Men samfidigt har det också skett en utbyggnad på turistområdet. Och jagtycker atf det rimligtvis borde ligga i samhällets intresse att SJ med sinplanering ligger i takt med andra samhällssektorer, så att man kan få utmaximal nytta. Jag tror också aft SJ bör satsa mer på samarbete med andratransportföretag och med andra näringar som är lika beroende av transporternasom denna näring är. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1982/83:134 om utredning angående järnvägstrafiken på bandelenFalköping-Ulricehamn-Landeryd 16Kommunikafions- och försvarsministern : Herr falman! har frågat mig om jag är beredd vidta åtgärder så atfutredningsarbetet angående bandelen Falköping-Ulricehamn-Landeryd fullföljs ienlighet med tidigare gjorda uttalanden. Genom trafikpolitiska beslut har bl. a.lagt fast en handläggningsordning vid nedläggningsprövning av persontrafik påtrafik-svaga bandelar. Enligt denna handläggningsordning skall länshuvudmännenredovisa alternativa trafiklösningar och ta ställning till frågan om denframfida frafikeringen. I övrigt skall ärendena beredas av fransportrådet. Genombeslut överlämnade regeringen i enlighet med den avriksdagen fastlagda handläggningsordningen vissa handlingar om bandelenFalköping-Landeryd 'till transportrådet för beredning. Jag är av den uppfattningen att vi skall hålla oss tillden handläggningsordning som tagit beslut om. AnL 17 (): Jag ber aft få tacka kommunikationsministernför svaret. Men jag är inte nöjd. Jag hade hoppats på ett mer positivt svar omatf utredningsarbetet skulle återupptas! har transportrådet i samarbete med länstrafikenshuvudmän fått i uppdrag att utreda frågan om nedläggning av bandelenFalköping-Ulricehamn-Landeryd. Företrädare för de fem kommunerna känner sig missnöjda med atf de harfråntagits det utredningsuppdrag de hade tillsammans med företrädare fördepartementet, ett utredningsuppdrag som två tidigare kommunikationsministrarställt sig välvilliga till. I kommunerna fick man inte ens veta vad somplanerades förrän man fick regeringsbeslutet i sin hand. Risken med transportrådet anser vi i kommunerna vara där bara utreder frågan om ersättningstrafik men infe intresserar sig förunderlaget för trafiken. I transportrådet ägnar man sig enbart åtpersontrafiken och bryr sig inte om godstrafiken, varför kostnadsbilden blir enhelt annan, och då talar ju allt för landsvägsbuss. I de fem kommuner jag nämnde anser man aft bandelenär något även livsnerv. I och med aft kostnaderna för drivmedel har ökatväsentligt blir det allt angelägnare att det finns en fungerandekollektivtrafik. Också för gymnasieskolan i är det mycketangeläget aft vi får ha kvar bandelen Falköping-Ulricehamn-Landeryd. Tranemokommun är upptagningsområde även för gymnasieskolan i . Skulle järnvägeni fråga läggas ned är det sannolikt att gymnasieskolan förlorar en stor del avdet hundratal elever som kommer från . Dessa elever skulle föredraatf i stället ta landsvägsbuss till gymnasieskolan i Gislaved.Landsvägsförbindelsen är betydligt bättre och kortare än denmellan och . Minskar elevunderlaget för gymnasieskolan iUlricehamn är det stor risk för att vissa gymnasielinjer kommer aft dras in,och det är ju särskilt olyckligt i fider med en sviktande arbetsmarknad. Jag anser aft bandelen Falköping-Ulricehamn-Landeryd tordekunna användas för godsbefordran i långt större utsträckning än vad som nusker, om banan får en nödvändig upprustning och om godstrafiken från norra ochmellersta och omvänt dirigeras via nämnda handel. Vad företrädarna för nämnda kommuner nu önskar är aft dennedlagda utredningen återupptas. Man vill inte ge upp förrän man har fått framett rikhaltigt siffermaterial för och emot. Visar det sig trots allt attbandelen inte har någon chans att få vara kvar och bli upprustad, utan manföreslår Om utredning angående järnvägstrafiken på bandelen Falköping-Ulricehamn-Landeryd Om utredning angående järnvägstrafiken på bandelenFalköping-Ulricehamn-Lan -deryd nedläggning,då möter vi det förslaget med nya krav på bättre vägar och höjd standard påbusskommunikationerna. 18 Kommunikations- och försvarsministern : När den här frågan aktualiserades idepartementet 1980, fanns det inte några huvudmän i något av de berörda länen.Den längsta bandelen ligger i , och där skulle def dröja över tvåår innan man hade någon huvudman. Jag kan förstå att man på departementet dåsökte finna en möjlighet att fillsammans med kommunerna reda ut vissa frågor ombandelens framtida trafikering. Arbetet inom den informella gruppen haremellerfid av olika skäl infe lett fram fill något konkret resultat, ochsamtidigt har huvudmännen tagit över ansvaret för den lokala och regionalatrafiken i och . I , som är def tungalänet i def här sammanhanget, har en huvudman nu utsetts som kommer att ta överansvaret för trafiken fr. o. m. den . Det finns således infe längre någon möjlighet aft förbigåhuvudmännen på det sätt som kommunerna vill. Det är också angeläget att viföljer den handläggningsordning som har fastställt. Jag tror att vimed full tillförsikt kan lita på atf transportrådet och huvudmännen utrederdessa frågor med stor sakkunskap. Självfallet kommer de handlingar som redanfidigare har utarbetats att beaktas i samband med att transportrådet berederfrågan. Beträffande frågan om godstrafiken vill jag säga aft defenligt regeringsbeslutet inte finns något hinder för att transportrådet ocksåbehandlar den i samband med utredningen om banans framtid. AnL 19INGER ():