prot · G609125 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottet framhåller att frågan varit föremål fördiskussion i olika mellanfolkliga fora och pekar på olika konferenser därfrågan diskuterats. Några konkreta resultat har dock inte nåtts, sägerutskottet i sin skrivning. Utskottet delar dock vår uppfattning att det är angelägetatt oljespill i samband med oljeutvinningen till havs i möjligaste månförebyggs och säger sig också ha erfarit att ansträngningarna kommer attfortsätta. Men utskottet anser inte något särskilt påpekande från riksdagenssida vara påkallat. Kanske blir man mer känslig och mer otålig när man levermitt i det som sker, när man ser hjälplösa fåglar så nersmetade med olja får slå ihjäl dem och när man ser att stora områden börjar bli sterila ochinte längre fungerar som reproduktionsplatser för fisk och skaldjur. Den största skadegörelsen är inte nedsmutsade stränder,även om det är obehagligt att få olja på fötterna när man skall bada. Men detär denna skadegörelse som de flesta upplever, och om bara stränderna kan görasrena till badsäsongen är de flesta tillfredsställda. Nej, problemet är vida större än så. Vi är på väg att mereller inindre förstöra en naturresurs som vi är beroende av för att leva. Menvi blundar för det som sker. Oljeutvinningen i havet ökar. Fler och fler borrtorn byggsoch sätts ut i havet. Vi har fått in dem i , och jag vill erinra omdet som hände vid polska kusten . Även där stod ett borrtornoch sprutade olja . Ingen har kunnat undgå att läsa om vad som pågår iPersiska viken. Även om ligger långt borta, är det samma metod mananvänder där som i och . Och det är samma metod man kommeratt använda i Skagerak, och och var man nu kan hittaolja. Vi motionärer har inte haft någon framgång med vår motion,om man inte räknar en positiv skrivning som en framgång. Men utskottet harknappast något annat val, eftersom ingen kan påstå att det vi berör imotionen inte är allvarligt och kommer att vålla stora skador på liveti havet. Men frågan kommer säkert igen, allteftersom problemenväxer och allteftersom fler och fler områden blir sterila och fler och flerfågelstammar glesas ut. Jag hoppas att det utskottet erfarit, nämligen attansträngningarna kommer att fortsätta, blir verklighet och att ansträngningarnaökas. Men jag vill ändå, herr talman, yrka bifall till motion 1447. 166JAN (): Utsläppen av skadliga ämnen i havet har ännuinte utlöst lika hårda signaler från naturens egna larmklockor somluftföroreningarnas effekter på mark och vatten. Det ligger ändå nära tillhands att dra parallellen, eftersom problemen har flera gemensamma kännetecken. Utsläppen känner inga nationellagränser. Större delen av det sura nedfallet över vårt land kommer vialuftströmmarna från andra länder. Genom utsläpp av oljerester och andra farligaämnen i haven förorenas även svenska farvatten. Skadorna på miljön är oreparabla. Allaåtgärder i efterhand, som kalkning av sjöar och sanering av stränder, är ettupprätthållande försvar under ständig reträtt. Problemen måste angripas vidkällan. Därför blir resultatet av de åtgärder vi som enskilt landvidtar också alltid beroende av vad som görs i andra länder. Detta får givetvisinte innebära att vi avstår från att vidta de åtgärder som är möjliga attvidta, och den nu föreslagna vattenföroreningsavgiften anser utskottet vara enbra åtgärd som förhoppningsvis kan bli effektiv. Ett enigt utskott ställer sig bakom förslaget, som innebäratt lagstiftningen på det här området kompletteras med ekonomiska sanktionersom bör ge bättre förutsättningar att beivra olagliga oljeutsläpp. är också anslutet till flera internationellaöverenskommelser på sjöfartens område som syftar till att förebyggahavsföroreningar. I samma syfte har man också från svensk sida i olikasammanhang redan aktualiserat den fråga som talar för, nämligenåtgärder mot föroreningar från de nordvästeuropeiska staternasoffshore-verksamhet. Dessa ansträngningar fortsätter, och utskottet har av denanledningen inte funnit skäl att göra något påpekande. I en liknande motion som den som ligger till grund förvpk-reservationen och som behandlades av krävde manytterligare åtgärder utöver en vattenföroreningsavgift. Utskottet har sammamening då som . I det fortsatta säkerhetsarbetet är det viktigast att iförsta hand säkra efterlevnaden av det omfattande regelsystem som redan finns,innan ytterligare åtgärder vidtas. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 167ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Vattenföroreningsavgiften kan vara positivoch bra, men den löser på inget sätt de problem som vi f. n. har vid vårakuster. Problemet gäller att få vattenföroreningsavgiften att fungera. Svårigheten är att över huvud taget upptäcka de oljeutsläppsom sker. Ännu svårare är det att kunna identifiera vem det är som släpper utoljan. För att ett fartyg skall kunna bindas till ett oljeutsläpp måste man, avbevisskäl, ta prover på såväl utsläpp som den olja som finns ombord påfartyget. Det sker sällan. 1979 togs t. ex. bara oljeprov på av allaoljeuttömningar som anmäldes. Ett skäl till det ringa antalet prov är oljansofta snabba utspridning, vilket omöjliggör provtagning. Ett problem av helt annan karaktär när det gällerprovtagning på misstänkta fartyg är att det i en del fall tas prov på fel olja.Ett fartyg har många olika typer av oljor ombord. På tankfartyg kan rester avgamla oljor finnas ombord som gör att provtagningar kan vara nästan omöjligaatt genomföra. Dessutom är det känt att oljeutsläpp oftast sker . omöjligt att kunna spåra det skyldiga fartyget. Man måstealltså nästan vara på plats och ta fartyget på bar gärning för att kunna bindadet vid provet. släpps mellan 4 000 och olja i Östersjön- då är det bara fråga om den trafik som går till, från och inom Sverigesgränser. Det finns alltså inga andra möjligheter att få till stånd radikalaåtgärder för att stoppa oljeutsläppen än att drastiskt försöka bemästra dem meddet förslag som finns i vår motion. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (föreskrifter för oljehantering och transporter) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förreservationen av . Mom. 3 (föroreningar vid oljeutvinning till havs) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1447 avJens och , bifölls med acklamation. 24 § Föredrogs betänkande 1982/83:31Marknadsföringen av modersmjölksersättning Påmorgondagens föredragningslista upptas socialutskottets betänkande 25 främst bland två gånger bordlagdaärenden. 26 § Kammaren åtskildes .