prot · G609109 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag delar den uppfattningenoch hävdar att odlingen av dessa grödor framöver kan bli av mycket storbetydelse för vårt land. Odlingen kan stimuleras genom ett skadeskydd som gör denmindre riskfylld. Vi har i motioner framfört krav på någon form av skydd föräven de fältmässigt odlade grönsakerna. I utskottets betänkande framhålls attskördeskadeskyddet i dess nuvarande utformning är föremål för beredning ochprövning inom . Till grund för prövningen ligger det förslagtill nytt skördeskadeskydd som en utredning i betänkande SOU 1979:53 harframlagt. I utskottets betänkande talas det även om möjligheten attersätta skador genom bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof. Vi kan, genom de erfarenheter som också gjordes 1980 inordvästra , konstatera att det var väldigt många som fältmässigt odladegrönsaker som den gången kom i kläm. Det är med tanke på just detta förhållandesom vi också anser det angeläget att dessa problem löses. Det är därförpositivt att man i reservationen nr 7 i utskottsbetänkandet har tagit upp dettaproblem. Jag skulle i anledning av just detta problem tillregeringens företrädare vilja ställa frågan: När bedömer regeringen det varamöjligt att lägga fram ett nytt förslag fill skördeskadeskydd? Ett sådantförslag har diskuterats länge, och det är angeläget att ett förslag snartframläggs. Det är glädjande att de krav som vi motionärer harframfört har tagits upp i betänkandet genom den reservation som de moderata ochcenterpartisfiska ledamöterna har skrivit. Jag vill yrka bifall till denreservationen. Jag beklagar att övriga partier inte kunnat ställa sig bakomdessa rimliga krav. Administrationen av skördeskadeskyddet berörs ireservation nr 8 från . Där framhålls att kostnaderna skulle varaoproportionerligt stora. Jag vill kommentera det påståendet sålunda: Det gårinte att sätta ett visst års utbetalning av ersättning för skador i relationtill de årliga administrationskostnaderna. med svåra skador blirnaturligtvis relationerna helt annorlunda. Det finns anledning att avvakta förslaget fill nyttskördeskadeskydd. Det kan komma att bli stora förändringar när det gälleradministrationens utformning. Hur stora de blir beror givetvis på vilkenutformning man väljer för det nya skyddet. Jag yrkar bifall till reservafion nr 7 tillutskottets betänkande. 28BÖRJE () replik: Vi har i en motion sagt att det vore lämpligtmed en översyn av administrafionen av skördeskadeskyddet. Vi vidhåller denståndpunkten, även om det, som här har sagt, inte går att görajämförelser mellan utbetalningar och administrationskostnaderna för varjebudgetår. Även om utbetalning av skördeskadeersättningar inte kan vara likaalla år, är det klart att administrationen kan kosta ganska mycket. Vi anserdet ändå angeläget med en översyn. Det framskymtade också i slutet av herrErikssons anförandeatt en översyn av administrationen kunde vara lämplig i samband med en allmänöversyn av skördeskadeskyddets utformning. Beträffande vilka grödor som skall berättiga tillersättning från skördeskadeskyddet kan vi för vår del avvakta med att taställning. När den proposition som många väntar på kommer får vi ta ställningvid det fillfället. 29 (): Som allmän riktlinje i åretsbudgetproposition har regeringen sagt sig vilja prioritera forskningen. Dettavisar sig tyvärr inte när det gäller anslaget till Sverigeslantbruksuniversitet, SLU. Där anser vi i att det sker en nedskärningmed ca 8 milj. kr. har berört det litet. Eftersom det i dettaanslag finns en hel del opåverkbara poster blir det nedskärning påutbildning, forskning och administration. Vi anser att detta kommer attinnebära en alltför kraftig minskning på SLU:s resurser just för forsknings-och försöksverksamhet samt för utbildning. Man har gjort en långsiktigplanering där man arbetat in medlen fill verksamheten, och när man nu får dennanedskärning kommer det att påverka verksamheten. Vi föreslår därför i vår reservation11, som jag yrkar bifall till, att detta anslag höjs med 4 milj. kr. Det område som arbetar med är mycket vikfigtför hela vår samhällsekonomi och betyder långsiktigt mycket. Eftersom vi totaltinte vill ha en ökad belastning på forskningsanslagen under huvudfiteln, har vityvärr fått föreslå att man inte skall öka anslagen så mycket på ett par andraområden, t. ex. till jord- och skogsbrukets forskningsråd, där vi anser att mankan reducera höjningen med 3 milj. kr. Under förutsättning att vi får bifalltill vår reservation 11 yrkar jag därför bifall till reservation 12. infördes ett särskilt förfarande för överföringav mark från domänfonden till naturvårdsfonden för att man skall kunna skyddafrämst urskogar och urskogsliknande områden som reservat, detta till ett värdeav 10 milj. kr. och utan att man gav någon särskild ersättning tilldomänverket. Utskottsmajoriteten vill att detta förfarande skall slopas menhöjer inte anslaget till mark för naturvård på motsvarande sätt. Detta måsteinnebära antingen att man minskar sina ambitioner att skydda särskiltvärdefulla naturområden och då framför allt urskogar eller också att man här,som på så många andra områden, vill lägga över kostnaderna på det privataskogsbruket. Jag yrkar därför bifall till reservation 15. Anslaget till miljövårdsforskning anser vi kan minskas med1,5 milj. kr. eftersom den föreslagna ökningen är så pass stor att anslagetegentligen inte minskas - det är ökningen av anslaget som inte blir så stor.Jag yrkar därför bifall till reservation 16, under förutsättning av bifall tillvår reservation 11. När det gäller inventering av grus- och våtmarker vet manredan nu på länsstyrelserna i stort i vilka områden man har de mest angelägnabehoven. Vi anser därför att denna inventering kan ske på litet ,och därmed kan ökningen av kostnaderna för /84 begränsas till2,5 milj. 3 protokoll 1982/83:109-110 Jagyrkar därför bifall till vår reservation 17. tog uppförsurningsproblemet, och vi vet ju hur kolossalt stort det är. Att vi integått med på en ökning av anslaget med 5 milj. kr. till 70 milj. kr. beror påatt man beslutade om en långsiktig plan för anslagen under de trekommande åren. Och vi anser att man med den kraftiga ökning som regeringen dåföreslog bör kunna förbättra situationen, i alla fall ute i länen. Det ärganska viktigt att man då ser till att naturvårdsenheterna ger pengar tillkalkning, så att man inte behåller för mycket inorh föradministration. 30GRETHE () replik: Jag skulle vilja fråga ,eftersom jag inte riktigt förstår räknestycke när det gäller de olikaanslagen: Vad är det egentligen för vits med att vilja öka anslaget tilllantbruksuniversitetet med4 milj. kr., medan man vill spara med 3 miljoner påforskningsrådet, där bl. a. olika intressenter för LRF är representerade? 91 %av forskningsrådets medel går till projekt som utförs pålantbruksuniversitetet. När det gäller har man från statenssida bara minskat anslaget i förhållande till petita med 6,5 miljoner.Lantbruksuniversitetet har egentligen på detta sätt givits ökade medel tillsådan forskning som förekommer där. Jag tycker att man i stället skulle tackaoch ta emot när anslagen i stort sett har ökat, speciellt för det med 20 %ökade anslaget på forskningsrådets område. Jag skulle gärna vilja ha enförklaring till att inte kan acceptera den ökning av anslagen som harskett. När det gäller miljövårdsforskningen måste jag återigenuttrycka min förvåning över att anser att miljövårdsforskning är ett sådantområde som man inte prioriterar, utan att man på det området vill minska neranslagen. Jag tycker att , när man så ofta går ut och talar om att manär angelägen om miljövården, också måste förstå att det är en ökadmiljövårdsforskning som ligger till grund för hela vårt arbete för en bättremiljö. 31 HANS () replik: Jag vill bara säga till attnär vi i moderata samlingspartiet begärde en ökning av anslagen tillförsurningsbekämpande åtgärder med 5 milj. kr. värdet inte något eget påfund,utan vi använde oss av förslag. kr., regeringen 65 milj. kr., och vi valde en medelväg. Det är alltså somsagt inte vårt eget påhitt, men vi kan utgå från att det ändå var ett välunderbyggt anslagsäskande som lade fram. 32 () replik: Till vill jag säga att viinte har velat minska anslagen totalt. När vi gör minskningar på de poster somGrethe tar upp är det under förutsättning att de andra anslagen ökas.Vi anser att lantbruksuniversitetethar en planering på mycket lång sikt för sin forskning, och att man skall fålov att fullfölja den. 33 (): har en omfattande partimotionunder . I denna som vi anser mycket heltäckande motiontas en rad frågeställningar upp, varav jag nämner naturskyddet,fjällskogarna, de fyra orörda älvarna, som behandlas i annat sammanhang,våtmarkerna, skogsbruket, mineralhanteringen och anslag för naturvården.Sammanlagt finns inte mindre än 18 konkreta yrkanden i motionen, varav tvåyrkanden, som gäller faunavården och frågan om överförande av mark från domänfondentill naturvårdsfonden, behandlas i detta betänkande om statsbudgeten.Reservationer i anslutning till dessa yrkanden redovisas som nr 15 och nr 20. Innan jag motiverar de förslag som redovisas i dessareservafioner, vill jag kommentera det särskilda yttrande som lämnats om stödfill biodynamisk odling samt också nämna något om reservationen nr 13, somgäller vattenbruk. En allt större grupp av människor, visserligen en klarminoritet, både producenter och konsumenter, önskar få en alternativjordbruksproduktion som utmärks av utnyttjande av organiska gödselmedel ochgiftfrihet. Det finns all anledning att ta dessa önskemål på allvar. Jag kannämna att har på hållits en konferens mellanföreträdare för och en internationell organisation föralternativa odlingsformer. Konferensen har gästats av forskare från ,, och . Några av ledamöter somär intresserade av dessa frågor har fått lyssna till forskarna när de gjordeett besök här i huset. Av de rapporter som har lämnats framgår att man i andraländer kommit längre än vi beträffande statligt stöd till alternativ odling. 1Tyskland finns exempelvis en professur, och i flera länder genomförs ochplaneras försöksprojekt. a. kommer förslag från med krav påprojekt med statliga pengar för alternativt jordbruk. Intresset är stort imånga länder. De omprioriteringar inom budget som ledamotenKerstin föreslår i motion 788 är därför angelägna. Utskottet hänvisar tillpågående forskningsarbete, och det finns skäl att avvakta om den forskning sompågår ger de resultat som motionären avser. Frågan om stöd till biodynamiskodling måste av hållas under konfinuerlig bevakning. Från sida har en reservation avgivits tillförmån för mofion 645 som avser forskningsresurser för vattenbruk. Utskottethar i och för sig, det vill jag erkänna, gett frågorna om forskning inom dettaområde en välvillig behandling. I anslutning till en redovisning av rapportenVattenbruk i har jordbruksministern i frågesvar i sagt atthan kommer att pröva frågan om utbyggnad av vattenbruk. De här frågorna är dockså angelägna att redan nu i positiv anda borde ha kunnat ta ställning till deförslag som redovisas i motion 645. Förhållandena är så välkända attytterligare utvärderingar bör avvaktas för ett sådant ställningstagande. Jagyrkar bifall till reservation nr 13, Jag övergår nu till att behandla yrkanden ipartimotionen 1097 om överföring av mark från domänfonden till naturvårdsfondenoch om insatser för flora- och faunavård. Under folkpartiregeringen genomfördes en kraftighöjning av anslaget fill naturvården. Anslaget uppgick då till 25 milj. kr. Förinnevarande år anslogs 20 milj .kr. En viktig förbättring var emellertid attdet dåföreslogsatt mark för ett värde av 10 milj. kr. skulle överförasfrån domänfonden till naturvårdsfonden. Dessa medel skulle sedan kunna användasför markbyten i samband med reservatsbildningar. Detta var ett mycket viktigtbeslut som förutsattes få en årlig uppföljning. Så blev tyvärr inte fallet,eftersom överföringen inte finns med i årets budgetproposition. Det fastaanslaget ligger dessutom kvar på nominell nivå, dvs. 20 milj. kr. I och meddetta innebär förslagen i budgetpropositionen en kraftig minskning avresurserna. Detta är beklagligt. De successivt framflyttade positionerna förnaturvården från folkpartiregeringens och mittenregeringarnas tid bryts nu aven kraftig minskning av anslagen för naturvården, detta i när hoten motexempelvis gammelskogarna och de fjällnära skogarna om möjligt är större ännågonsin tidigare. Det som skulle behövas är en ännu starkare vakthållningkring naturvårdens behov. I stället går utvecklingen åt motsatt håll ochanslagen sänks. Jag yrkar bifall till reservation 15, som slår vakt omkontinuiteten och klart visar att överföringsposten på 10 milj. kr. Det är med djupt beklagande jag konstaterar attmoderaterna i sin reservation föreslår att det anslag på 20 milj .kr. somligger kvar, och som jag har sagt ligger på nominell nivå, skallsänkas till 15 milj. kr. Det är i och för sig angeläget med naturvårdandeinsatser där markägarna kan få ersättning för sitt arbete, men betydandeinsatser måste ändå göras genom markförvärv och markbyten. Utan att ta upp en mer omfattande diskussion kan jagkonstatera att det tyvärr tycks föreligga en stor principiell skillnad isynsättet när det gäller naturvårdens behov mellan å ena sidan ochå andra sidan och . En viktig uppgift för naturvården är att slå vakt omfloran och faunan. I detta sammanhang vill jag hänvisa till naturvårdsverketsutmärkta årsbok, . Jag har den med hit. Den har fått . För den som vill ha mer omfattande men ändå lättillgängliga uppgifterom faunavården finns det många uppgifter att hämta ur boken. Vet vi t. ex. attinte mindre än 241 djurarter som är bundna till skogsmiljön bedöms varautrotningshotade? Vet vi att många växter är hotade? Vet vi dessutom att fleradjurarter är hotade av störningar på grund av småbåtstrafik? Vad vi kanske vet är att många arter hotas av gifter avolika slag. Vad vi säkert vet är att det på det här området genomförs mycketbetydande ideella insatser av bl. a. naturskyddare, jägare och ornitologer. Ett särskilt faunavårdsanslag har länge efterlysts frånnaturvårdshåll. Det skulle kunna effektivisera faunavårdsarbetet i landet.Sambandet mellan faunavård och jakt finns dokumenterat, inte minst inaturvårdsverkets årsbok. Vi har hänvisat till jaktvårdsfonden. är det så, herr talman, att det är regeringen sombestämmer hur medel ur denna fond skall användas. Vi har i vår motionföreslagit ett anslag på . I reservationen yrkar vi att utskottetskall förutsätta att regeringen har sin uppmärksamhet riktad på behovet avfaunavård och vidtar erforderliga åtgärder för att tillgodose motionensförslag. För faunavården behövs ett särskilt anslag. Jag yrkarbifall till reservation nr 20. 34 () replik: Jag tror att så småningomkommer att erfara att vi här i har stor respekt för att en utredningpågår eller att en utredning är under remissbehandling. Just i de frågor herrErnestam tog upp - fråganom stöd till biodynamisk odling och frågan om vattenbruk - pågår det utredning eller är utredning under remissbehandling. Jag tror att det mycket snart kommer att framläggas förslag på de områdena. Jag kan tala om att i det betänkande som avgivits avkemikalieutredningen tar man upp stödet till olika former av giftfri odling. 35 HANS () replik: säger att han kanske interiktigt hörde på vad jag sade när jag hade ordet. Jagtalade om att det vikfigaste är att skyddsvärda områden verkligen skyddas. - genomnaturvård på avbetalning, genom arrende eller genom inköp - är en bisak. Vad jag sade var att vi, om vi väljer arrendevägen, har möjlighet att dels inte ta i anspråk så mycket statsanslag som annars skulle behövas, dels freda större områden än i annat fall. Låt mig ta ett praktiskt exempel. Det finns någonting somheter Stiftelsen . Man var fullt på det klara med att detförelåg stor fara för att skärgården skulle förstöras, och man hade inte pengaratt köpa upp alla de skyddsvärda områdena. Då bildades denna stiftelse, somsedan på ett mönstergillt sätt har bevarat skärgården. Vi kan alltså finna andra utvägar.Det var kontentan i mitt anförande. Vi skall pröva även de andra vägarna, devägar som gör det möjligt att med samma belopp skydda större områden. 36LARS () replik: Jag vill säga några ord med anledning av desynpunkter som här har anförts om vattenbruket och biodynamisk odling. När det gäller den biodynamiska odlingen har vi intereserverat oss utan just hänvisat till de resultat som skall redovisas. Men vihar sagt att bör hålla dessa frågor under bevakning. Frågan om vattenbruket har diskuterats så mycket här iriksdagen att det borde ha funnits möjlighet till en mera positiv skrivning pådet underlag som finns. Till vill jag säga att jag, som jag sadei mitt anförande, inte har någon erinran att göra mot att man använderexempelvis arrendeförhållanden och hittar nya former på det här området. Mendet som är viktigt och som hela fiden måste vara grundläggande är att det finnsresurser. Jag tycker att de föreslagna fiomiljonerna i överföring är mycketbetydelsefulla. Det är beklagligt att reservation innebär ensänkning från 20 till 15 miljoner av det anslag som är upptaget. 37JOHN (vpk): I detta betänkande behandlas, med någraundantag, statsbudgeten avseende verksamhetsområde. Vidbetänkandet är fogade 20 reservationer, varav jag är skyldig till en, samt femsärskilda yttranden. Eftersom jag, utom i ett fall, ingår i utskottsmajoriteten,finner jag anledning att göra några kommentarer. Utskottet har behandlat sex motioner, där man mer ellermindre kraftfullt yrkar på att domänverket skall avyttra skogsmark förkomplettering av befintliga jord- och skogsbruk. Jag ställer mig mycketundrande till dessa krav. Hälften av skogsmarksareal, och nästan 60 %av landets virkesförråd, innehas av det privata skogsbruket. är viväl medvetna om de problem som råder inom privatskogsbruket; detta är på ettutmärkt sätt belyst i virkesförsörjningsutredningen. Om undersökningsmetodernaän har sina brister framgår det dock att ungefär en tredjedel av samtligaskogsägare är utbor, dvs. skogsägare som inte bor stadigvarande på sinbrukningsenhet. Vidare är av privatskogsägarna heltids-sysselsattautanför brukningsenheten, och av skogsägarna är pensionärer.Nästan hälften av skogsägarna med enbart skog är utbor. Med den bilden i bakhuvudet har man svårt att förståkraven om att domänverket skall släppa till mark till det privata skogsbruket.Det finns också andra aspekter på den här frågan. Det är ju på det sättet attde flesta av domänverkets markförvärv görs i mellersta och . Sedanställs kravet, som har skett , att verket skall avyttra mark iden norra delen av vårt land. Som anställd i domänverket och därtill boende inorra kan jag inte annat än reagera över ett sådant synsätt.Domänverket är ju en stor markägare i och har stor betydelse när detgäller sysselsättningen i dessa skogsbygder. Därför har från skogsarbe-tarkårenstarka protester höjts över den politik som under de borgerliga åren fördes ifråga om dessa försäljningar. står det ändå i utskottets skrivning attuttalandet i propositionen inte avser att förhindra enskilda jord- ochskogsbrukare som är i behov av kompletterande skogsmark att köpa sådan. Dettainnebär ju att dörren inte är helt stängd för det privata skogsbruket. Några ord även om djurens hälso- ochsjukvård. Vid förra när beslutet togs om organisation ochfinansiering av djurens hälso- ochsjukvård pekade vi på risken för att en allt högre avgift skulle kunna ledatill att ett väl fungerande system skulle brytas sönder och en övergång sketill privatpraktiserande veterinärer. Vi framhöll också risken för att enskildadjurägare av kostnadsskäl skulle dra sig för att tillkalla veterinär även ifall där insats av en sådan skulle erfordras. Vi hade även andra synpunkter på det förslag somregeringen då framlade för , som jag inte finner anledning att härberöra. Vi har självfallet inte ändrat ståndpunkt i fråga omkonsekvenserna av en ökad finansiering med djursjukvårdsavgifter. Det är därförbra att utskottet uppmärksammat detta och förutsätter att regeringen nogaföljer denna fråga och vidtar de åtgärder som kan befinnas påkallade. Det ärockså bra, tycker vi, att utskottet framhåller att den ökade kostnaden fördjursjukvården bör vara möjlig att väga in vid de årliga överläggningarna omjordbrukspriserna. Flera ledamöter, bl. a. , har påtalat derisker som detta avgiftssystem kan innebära för veterinärorganisationen. Men,, när vi i en motion påtalade dessa risker skrevutskottet: "De farhågor som framförts för att det föreslagna systemetskulle leda till en privatisering av veterinärorganisationen anser utskottet ilikhet med jordbruksministern överdrivna. Som i propositionen anförts tordeknappast den erforderliga nivån på djursjukvårdsavgiften resp. höjningen avveterinärarvodena få sådana effekter som angivits av motionärerna och företrädareför vissa fackliga organisationer." Menar attveterinärorganisationen står och faller med ? Det är ju en höjning med detbeloppet som det handlar om. Jag kan instämma i mycket av vad sade.Jag skulle gärna delta i en sådan temadag som han efterlyser. När det gällerkampen mot försurningen finns en skillnad, mätt i pengar, mellan mitt och HansWachtmeisters ställningstagande på 5 milj. kr. Jag vill poängtera det angelägnai att förstörd miljö så långt som möjligt kan återställas. Kalkningen är därvidviktig, men som även sade är den bara ett uppehållandeförsvar mot den alltjämt pågående försurningen. Det primära måste vara attangripa de försurande utsläppen vid deras källa. När det gäller skillnaden ivåra åsikter om anslagets storlek har jag den bestämda uppfattningen att deninte är något mått på hur allvarligt vi ser på försurningen och dess effekter. 38LENNART BRUNANDER (c) replik: På den fråga som ställde villjag svara att när vi tog ställning till finansieringen avdjursjukvården gjorde vi det med utgångspunkt i en utredning som visade att ensådan här avgiftshöjning skulle röra sig om . Sedan har den emellertidblivit betydligt större. Vi anade då inte heller att regeringen skullemissbruka den på detta sätt genom att sänka statsbidraget till djursjukvårdenoch veterinärverksamheten. Det kan leda till att vi blir tvingade överväga ettannat system, eftersom regeringen kan fortsätta att missbruka det nuvarandesystemet. Det kan vi inte acceptera. 39JOHN (vpk) replik: Om jag inte har fått det hela om bakfotenmåste väl utskottets skrivning gälla de avgifter som då fastställdes. Då måstedet handla om . 40 () replik: Jag måste nog verifiera att missuppfattat det beslut som vi fattade . Vi fattade inte någrabeslut om . Det rör sig om avgifter som har fastställts avlantbruksstyrelsen och som genom regeringsförslaget kommer att öka ännu mer.Risken är, som jag sade tidigare, att ökningen blir ännu större, eftersom manförutsätter att man skall få in 23 milj. kr. i sådana här avgifter. Jagupprepar att detta mycket väl kan leda till att vi tvingas ompröva systemet. 41 (vpk) replik: Det är väl ändå så, , attdet var den borgerliga regeringen som fastställde de här avgifterna. Dethandlar om en avgiftsskillnad på . Vi skall inte nonchalera de små pengarnaheller, men jag har väldigt svårt att se att veterinärorganisationen skall ståoch falla med ett belopp på . Vi har i utskottets skrivning sagt att man skall följafrågan med uppmärksamhet. Vi har bl. a. påpekat riskerna medavgiftsfinansieringen. Vi får hoppas att man även ser på möjligheterna attföra in de här kostnaderna vid de förhandlingar som sker på jordbrukets område. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 42MARTIN (): Jag skall något kommentera de reservationersom behandlar markförvärv för jordbrukets rationalisering, mark för naturvård,åtgärder mot försurningen samt flora- och faunavården. När det gäller markförvärven för strukturrationaliseringär det fråga om åtgärder som berör ett av de stora problemen inom skogsbruket,ägosplittringen.