prot · G60932 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag tyckeratt den har visat att den har råg i ryggen genom aft såkraftfullt fa sig an dessa frågor på olika sätt genom aft tillsättanarkofikakommissio-nen. Jag kan försäkra er båda att den kommeratt uppmärksamma detta inte bara i berörda FN-organ - vi skall ta upp detta ivårt tal i FN - utan också i det särskilda organ som finns iEuropa för narkofikafrågor, Pompidougmppen. Vi kommer alltså att på olika sättverka i den riktning som frågeställarna anger. Jag kan också säga aft vi tillsammans med övriga nordiskaländer har särskilda polismän utplacerade som fungerar som sambandsmänbeträffande produktions- och transitländer. Vi har polismän utplacerade iDanmark, , och , och dessutom finns en särskildkontaktman med placerad i . De andra nordiska länderna har.sambandsmän placerade i , , och . Jag är beredd att ge allt det stöd till kampen motnarkofikan som är möjlig för en regering. Överläggningen var härmed avslutad. Om brytning av kyanit i norra 14 §Svar på fråga 1982/83:91 om brytning av kyanit i land AnL 53 Industriministern : har frågat mig när man kanräkna med aft få i gång en brytning av kyanit i industriell skala iHollsjöbergef i norra . Kyanit är ett s. k. jordägarmineral. Frågor om tillståndtill brytning av sådana regleras varken i gruvlagen eller iminerallagen. Def innebär att markägaren bestämmer.om utvinning skall ske. Forshammars , som är ett företag inomLKAB-koncernen, har intresserat sig för den aktuella fyndigheten. Bolagetansökte om lokaliseringsstöd för en investering för att kunna börjabryta kyanit. Därefter har bolaget begärt att ansökningen f. n. infe skallprövas. Något beslut om utvinning har enligt vad jag inhämtat inte fattats. Som har nämnt i sin fråga har regeringenföreslagit ett åtgärdsprogram inom mineralområdet. Programmet äravsett att genomföras , och av totalt föreslagna 300 milj.kr. är 50 milj. kr. Jag kommer mot denna bakgrund att inbjuda samtligainom landet verksamma gruv- och mineralföretag för att diskutera olika möjligheteratt åstadkomma en långsiktig lönsam breddning av gmv- och mineralindiisfrin. Jag kan därför ännu inte redovisa vilka projekt som kanbli resultatet av programmet. AnL 54BJÖRN (vpk): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. Vid etf antal fillfällen har def här ikammaren talats om en vagn i utförsbacke. Många talare har försökt att lämnatekniska beskrivningar på hur man skulle kunna hinna ifatt den vagnen ochbromsa den. Men, herr talman, läget i när def gäller arbetslöshetenkräver mer än så. Här är def snarare aktuellt att försöka få den s. k. ändan urvagnen. Det måste alltså hända något. Ur sysselsättningssynpunkt är det angeläget att vi får igång en brytning av kyanit i . Nämnas kan att i , som infe liggerså långt ifrån Hollsjöbergef, är ca 600 människor arbetslösa . En brytningär enligt min mening intressant med tanke på landets självförsörjning. Vidareär kyanifen i högren form mycket aktuell vid fillverkning avkisel-aluminiumlegeringar. Det sistnämnda borde betyda att en inbrytning påframför allt den europeiska marknaden inte alls vore omöjlig. Men det finns orosmoln på himlen när det gällerkyanifbrytningen i . Enligt tidningsuppgifter utreds möjligheten attbryta kyanit i Mo i Råna i . I samband med en sådan brytning skulle dennämnda Forshammargmppen, som är helägf av , stå för erfarenhet ochkunnande, dvs. samma företag som Hka väl skuUe kunna satsa på en brytning av kyanit i . Denverksamheten skulle, som jag sade, kunna ge värdefulla arbetstillfällen iTorsby, men också i , där def redan finns anläggningar för anrikningav kyanit. Isitt svar fill mig säger industriministern att bolaget har begärt attansökningen om brytning av kyanit infe skall prövas. Jag måste då ställa enföljdfråga: Betyder detta att en verksamhet i Mo i Råna är mer aktuell än enverksamhet här i , i det arbefslöshefsdrabbade ? Industriministernsäger vidare att han skall inbjuda samfiiga inom landet verksamma gruv- ochmineralföretag fill diskussioner. Kommer industriministern i samband med dettaaft verka för att överläggningarna får en sådan inriktning att man så att sägabanar väg för en brytning av kyanit i ? Ombrytning av kyanit i norra AnL 55 IndustriministernTHAGE : får väl ge sig fill tåls något. Den socialdemokratiskaregeringen har efter blott i kansUhuset lagt fram etf förslagfill om åtgärder för att utveckla gmv- och mineralsekforn. Vi harlagt fram förslag som behandlas av utskott och som går ut på attbetydande belopp skall filiföras gruv- och mineralnäringen för att man skallkunna prospekfera, öppna nya gruvor och vinna nya marknader. Detskall alltså upprättas ett utvecklings- och investeringsprogram för svenskgruv- och mineralnäring enligt def förslag som den socialdemokrafiskaregeringen redan har lagt fram i . På grundval av riksdagsbeslutet -och jag hoppas att också vill medverka fill att det blir ettbifall fill regeringens förslag - kommer jag att inbjuda samfiiga verksammagruv- och mineralförefag i för att diskutera på vilket sätt vi skall kunnaåstadkomma ett program för investeringar och utveckUng i den svenska gruv- ochmineralnäringen. AnL56 (vpk): Jag kan nog ge mig fill tåls när det gäller beslut i den här frågan.Def är värre för alla dem som går arbetslösa hemma i . Defsom oroar är de tidningsuppgifter som finns - jag nämnde dem tidigare - om aftForshammargmppen har planer på att bryta kyanifen i Mo i Råna i i ställetför i . Enligt tidningsuppgifterna säger ledningen för Forshammargmppenaft etf avgörande i frågan skall komma . Def stämmer infeöverens med def svar som industriministern har lämnat till mig. Jag tycker attdet är tråkigt aft inte industriministern kan svara på de två direkta frågorjag ställde fill honom, nämligen om Forshammargmppen är intresserad av brytningi Mo i Råna i stället för i , och om han i samband med deöverläggningar han skall ha med gruv- och mineralföretagen är villig attbereda vägen för en brytning av kyanit i . Om verksamheten vid i Avsikten är att jag skall få diskutera sådanafrågor med de svenska gruvföretagen när jag på grundval av beslutmöter dem för en diskussion. Jag måste få säga till aftsituationen inte hade bUvit bättre med en borgerlig regering, som inte ladefram några förslag aUs tUl om gruv- och mineralpolitiken. AnL 58 (vpk): Jag har naturligtvis större förhoppningar påen socialdemokratisk regering än på en borgerUg regering. Men jag tolkarsvaret från industriministern som att han infe är informerad om planer på brytning av kyanit i . Jag kan fråga industriministern direkt. Def var infe längesedan, def var under valrörelsen, som industriministern var ute och reste i bl.a. norra . Det läste jag om i tidningarna. Vilken inställning harindustriministern tiU att själv verka för en brytning av kyanit i ?Förefaller det industriministern som om en sådan verksamhet vore intressant? Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1982/83:93 om verksamheten vid i har frågat mig om jag är bereddatt stödja etf projekt med tillverkning av porös board och vidareförädling vidScharins Söner i . har bedrivit tillverkningav mekanisk massa och träfiberskivor i Clemensnäs, kommun. Bolagetförsattes i konkurs . Bolaget hade då ca 270 anställda. Verksamhetenhar därefter bedrivits i begränsad omfattning. F. n. produceras såväl hård somporös board. Antalet anställda uppgår till ca 135 personer. Enligt vad jag erfarit har ett konsultföretag förarbetsmarknadsstyrelsens (AMS) räkning genomfört en utredning i syfte attundersöka möjligheten av aft bevara en tillverkning av porös board i ettrekonstruerat bolag. F. n. pågår diskussioner mellan enskilda intressenter ochAMS om förutsättningarna för en statlig medverkan vid finansieringen av nämndaprojekt. Med hänsyn fill att diskussioner pågår om möjligheten attrekonstruera bolaget är jag inte beredd att göra något uttalande. AnL 60 (): Problemen vid är av gammaltdatum och hör ihop med de generella problemen i boardindustrin. Företaget harsedan länge brottats med vikande marknad och dålig lönsamhet i tillverkningen. Men ledning och anställda vid har aldriggett upp. Det har gällt deras arbeten och försörjningen av deras familjer, ochdärför har de envetet fortsatt att kämpa för aft företaget skall kunnaöverleva. Eftersom hårdboarden, som har varit deras huvudprodukt,har haft och även i fortsättningen kommer att ha en dålig marknad, harföretagsledning och anställda i samarbete försökt få fram en alternativproduktion. Man satsade först på den s. k. MDF-platfan som ettalternafiv, men den tillverkningen lades slufiigen i . Sedan har manprövat produktion av porös board i kombinafion med en vidareförädling, ochdenna alternafiva inriktning av produkfionen har gett mycket lovande resultat.Man har kunnat lämna röda förlustsiffror i resultatredovisningen och ser numycket positivt på möjligheterna aft klara framfiden. Den nya alternativasatsningen beräknas ge sysselsättning åt ca 70 årsanställda, och def är ensiffra som betyder väldigt mycket i en bygd som har så stora problem somSkellefteå-bygden har just . Produkfionen av porös board planeras ske i freskift och förädlingen i två skift. Beträffande porös board är förhållandet att vi f. n.importerar sådan fill . Vi har en mycket liten fillverkning av porösboard i , och enligt bestämda uppgifter kommer denna attminska ytterligare. Här har en nisch, som är en framtidschans.Företaget behöver närmast en rörelsekredit på - har det uppgivits - ca 5 milj.kr., fördelat . Jag tycker att industriministern är något för defensiv isitt svar på den här frågan. Någon åsikt om porös board som produkt ochScharins Söner finns väl ändå aft ge till känna i def här fallet. Jag hoppasatt def inte befraktas som alltför ofint om jag talar om att flera företrädareför den nu sittande regeringen i två valrörelser har ställt ut långtgåendelöften om hjälp.till företaget. I de sammanhangen har def inte varit sammaåterhållsamhet med åsikter. Om verksamheten vid i AnL 61 Industriministern : Som jag sade i mittsvar pågår diskussioner mellan enskilda intressenter ocharbetsmarknadsstyrelsen om förutsättningar för en statlig medverkan vidfinansieringen av det projekt som frågeställaren har tagit upp. Det är välrimligt att de diskussionerna får slutföras i lugn och ro. AnL 62RUNE (): Jag vill fråga industriministern: att def finns utrymme för en mindre ökning av tillverkningenav porös board i ? Ett posifivt svar på den frågan är av betydelse för deanställda och ledningen vid . Jag vill också fråga om industriministern, därest enrekonstruktion av företaget kan anses vara möjlig, har en positiv syn på aftföretaget fortsätter med just porös board och vidareförädling. Överläggningen var härmed avslutad. Om kartläggningen av nya malmfyndigheter i Stekenjokkområdet 16 §Svar på fråga 1982/83:94 om kartläggningen av nya malmfyndigheter iStekenjokkområdet AnL 63 Industriministern : har frågat mig om jag är bereddatt påskynda prospekferingsarbetet i Stekenjokkområdet. svarar för gruvdriften i området ocharrenderar statens gruvrättighefer. Jag har från , som förvalfar rättigheterna, inhämtat att nämnden f. n. förhandlarmed om det fortsatta prospekferingsarbetet i Stekenjokkområdet.Förhandlingarna beräknas vara slutförda . I avvaktan på aft de pågående förhandlingarna slutförs ärjag inte beredd att göra något uttalande. AnL 64 (): Jag har tydligen haft oturen - eller turen! -att ställa de här frågorna just i s. k. psykologiska ögonblick, dåindustriministern har svårt att ge någon åsikt till känna. I det nu aktuella ärendet är bakgrunden till frågan attjag för etf par månader sedan besökte arbetsplatsen vid Stekenjokkgruvan. Såvälgruvledning som anställda var mycket oroade över aft prospekferingen avfortsättningen på den malmkropp där man nu arbetar inte kommit i gång påallvar. beräknas den malmfUlgång som omfattas av defnuvarande avtalet mellan Bolidenbolagef och staten vara färdigbrufen. Då detfinns många indikationer på att det finns ytterligare malm är alla inblandadeangelägna orn att kartläggningen av denna hinns med, så att verksamheten vidgruvan kan fortgå utan avbrott. Detta är viktigt för de anställda, och det är vikfigt förVilhelmina kommun, som investerat stora pengar i samhällsuppbyggnaden. Det ärnaturligtvis viktigt också för hela regionen att denna arbetsplats med mer än200 anställda blir kvar. Med tanke på de problem man har i gruvnäringen på annathåll i är det kanske särskilt viktigt att vi satsar ordentligt på deställen där gruvdriften är lönsam. Det har inte heller saknats medel för att bedriva dennödvändiga prospekteringen på def nya området, men def har funnits någon hake;av någon anledning har prospekteringen ändå inte kommit i gång. Jag vill därföri detta sammanhang ställa en mycket snäll fråga fill industriministern: dethär kärvar i fortsättningen, vill industriministern då personligen ta tag i ärendetoch se fill aft verksamheten verkligen kommer i gång? båda frågor gäller ärenden därförhandlingar pågår och där förhandlingarna måhända också är inne i känsligaskeden. I den aktuella frågan beräknas förhandlingarna vara slutförda under december månad, dvs. Jag vill gärna göra def uttalandet att jag inte ämnar utöva mittindustriministerämbete på det sättet att jag här i uttalar mig iärenden eller om sakfrågor som är föremål för förhandlingar mellan olikamyndigheter eller mellan myndigheter och bolag. Jag menar aft förhandlingarnamåste slutföras mellan de avtalsslutande parterna. Om det, mot förmodan, skullevisa sig att de förhandlingar som förs infe leder fill ett resultat, är jagöppen för aft diskutera den vidare hanteringen av frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. Omutländska företags möjligheter att utnyttja svenska mineralfyndigheter 17§ Svar på fråga 1982/83:103 om utländska företags möjligheter att utnyttjasvenska mineralfyndigheter .AnL 66 Industriministern : har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidtaför att förhindra att ufiändska intressen får tillträde fill svenskamineralfyndigheter i Bergslagen och andra områden av vårt land. Detfinns svensk lagstiftning enligt vUken tillstånd krävs för utländska förvärv avbl. a. inmufnigar här i landet. Möjlighet finns således att förhindra attufiändska intressen får tillträde fill svenska mineralfyndigheter. Anledningen fill fråga är detplanerade samarbetet mellan och . En förutsättningför sådant samarbete är aft BP får fillstånd att förvärva inmutningar iSverige. En ansökan om sådant tillstånd bereds i . Ärendetremissbehandlas f. n. Så snart beredningen har avslutats avser regeringen attbesluta i frågan. AnL 67 (vpk): Jag får tacka för svaret. Frågan var tydligen fel ställd vid feltidpunkt enligt industriministern. Huvudfråganär faktiskt om ett multinationellt företag som def brittiska BP skall fåmöjlighet att utnyttja hälftendel av inmutningarna i Syd-ochMellansverige. har förhandlat fram ett avtal med den här oljejäffen, ochman tänker börja 1983. BrittiskaBP har liksom alla andra oljebolag plöjt ner sina stora vinster ibl. a. mineraltillgångar, och man vill nu behärska en stor del av världensmineralfillgångar. Syd- och mineraltillgångar är naturligtvis dåattrakfiva, och man strävar efter att få in en fot där. För måste detvara en klar nackdel om mulfinafionella företag köper in sig i svensktnäringsliv. Möjligheten till en självständig och på nationella grunder drivenindustripolitik måste avsevärt försvåras av ett multinationellt beroende. Ettsådant beroende existerar . Förreindustriministern röjde väg för LKAB-avfalef. Men def har helafiden varit oklart hur socialdemokratin skulle komma att ställa sig fill Om utländska företags möjligheter att utnyttja svenskamineralfyndigheter denna typav internationella transaktioner. När ärendet behandlades sadesocialdemokraterna inte särskilt mycket i näringsutskottet, som fillhörde. Man sade i en reservation i alla fall: Därför bör vi få en nystatlig organisafion för prospektering och gruvbrytning i Bergslagen. är mycket kritiskt fill BP:sengagemang i Bergslagen. Hur kommer regeringen rent principieUt att bedömafrågan? Finns det planer på ett statligt bolag framöver? Def är vikfigt förbedömningen att veta detta. Def kan väl infe vara så att regeringen bara i dettysta bedömer frågan; man kan väl åtminstone redovisa vilka principer man har?Varför kan infe driva detta självt? skyllde man på kapifalbrist.Överväger regeringen nu att skjuta till de pengarna? Ett annat skäl har gällt behovet av kompefens. bedömer jag def så att har kompefens.Jag undrar hur industridepartementet ser på den frågan. Den viktigaste frågeställningen är dock: Hur serregeringen över huvud taget på att multinationella företag äter in sig iSverige, typ Wasabröd i . ? Jag tycker inte att en fråga kan vara ställdvid fel tidpunkt, men som industriminister måste jag avgöra hur svaret skall seut. Sedan återstår det att höra om frågeställaren är nöjd med svaret.Innehållet måste statsrådet avgöra med hänsyn till de speciella omständighetersom råder i sakfrågan. Jag vill kommentera defta något. Först något om lagstiftningen. Den kontrollag sommöjliggör särskild prövning av utländska förvärv av fast egendom har funnitssedan 1916. Det är alltså en gammal lagstiftning. träder en ny lag i kraftvid årsskiftet. Den nya lagen innebär inga större förändringar i fråga omprincipen om fillsfåndsgivning och tillståndskontroll. Frågan om tillstånd förutlänningar aft få inmutning har med ett undantag aldrig prövats enligtgällande konfrollagstiffning. De ufiändska intressen som påbörjadegruvindustrin i malmfälten gjorde def innan det fanns en särskild lagstiftning.Detsamma gäller de gruvor i som också har startats och drivits avufiändska ägare ända fram fill . Def gäller också detillstånd som man har fått för att utvidga verksamheten. Vi har därför i ingen praxis i vad gäller'nytillståndsprövning för utländsk verksamhet inom gruv- och mineralindustrin. Det är väl rimligt aft vi, när vi nu fått en ansökan,bereder den och studerar de remissvar som har kommit in i defta ärende. Men jagvill gärna säga följande. Def är rimUgt att kräva att vi för att ge ett sådanttillstånd måste tillföras någonting som vi saknar. Def kan gälla teknisktkunnande eller annat som kan bidra till utvecklingen av vårt lands gruv- ochmineralindustri. Jag ämnar, herr talman, verka för en synnerligen restriktivtillämpning av lagen när det gäller rätten för utländska kapitalintressen attexploatera våra naturtillgångar. AnL 69LARS-OVE (vpk): Det allra sista hälsar jag med glädje och serdet som en framgång. Ser vi på vad Gruvindusfriarbefareförbundef yttrat, finnervi att man är ganska orolig över vad som kan hända. Jag hoppas atttillståndsgivningen blir så restriktiv som möjligt. Min fråga var ju egenfiigen i grunden: Vad kan man byggaden restriktiva synen på, och vad har man för alternativ? harindustrimisfern bara sagt aft han är restriktiv. När def gäller det statligaengagemanget för att förhindra den här utvecklingen har industriministern intesvarat. Jag tycker def är viktigt. Tänker samhället gå in för att hjälpa LKABeller starta etf eget bolag? Def kan alltså vara en vikfig fråga. Gör man intedet, är def kanske sedan fritt fram. Det blir ett svårt ställningstagande förregeringen. Jag bedömer att man har kompetensen i landet. Jag förstårinte att def över huvud taget skall finnas någon som helst grund för aft släppain BP i . Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga: Förberederregeringen någonfing av den typ som fanns i den socialdemokratiskareservationen - ett statligt gmvbolag eller någonting åt defhållet? Om utländska företags möjligheter att utnyttja svenskamineralfyndigheter Den socialdemokrafiska uppfattningen är klar.Skulle av någon anledning dra sig ur , kommer det att skapasett nytt statligt företag eller etf företag i samarbete mellan staten och privataintressenter för att där prospektera och driva gruvor. Får jag sedan fillägga aft jag inte generellt vill säganej fill en fillsfåndsgivning. Jag menar att i situationer då ett samarbetemellan svenska och ufiändska intressen kan mofiveras av att tillförsett kunnande som vi saknar får sakfrågan i så fall prövas ufifrån detta. Defkan vara tekniskt kunnande, speciell teknik i gruvbrytningsledet eller ismältningsprocessen osv., eller det kan vara ett kunnande som f. ö. bidrar fillutvecklingen av gruv- och mineralindustrin. Det är denna granskning somregeringen nu håller på med, när vi bereder ärendet i . AnL 71 (vpk): Den organisafion som kanske står bådeindustriministern och mig närmast, nämligen Gruvindusfriarbefareförbundef,anser att vi här icke skall ge något fillstånd. Vi har det kunnande som behövs.Avsaknad av detta kunnande kan därför inte anföras som motiv för en eventuellfillsfåndsgivning. Frågan om kapital kan inte här vara def svåra. Är det infe så att satsningen på projektering ochmineralutvinning i gäller en framtidsbransch framför alla andra? Då kanvi infe sälja ut den. Jag bara hoppas på - jag får väl ha en from förhoppning-aft regeringen verkligen är restriktiv och ser fill att mulfinafionella företagicke får tillträde fill svenska Om utländska företags möjligheter att utnyttja svenskaminerals fyttdigheter mineraler,bl. a. med hänsyn till vad Gruvindusfriarbefareförbundef har sagt. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Föredrogs och hänvisades Proposifion 1982/83:68fill näringsutskottet 19 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:59till kulturutskottet /83:60 till socialförsäkringsutskottet 20 §Anmäldes och bordlades Proposition 1982/83:66 Förslag fillföljdlagsfiftning m. m. med anledning av beslutade reformer på det kyrkligaområdet 21 § Anmäldes och bordlades Mofionerna Ändring i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (prop. 1982/83:40) 1982/83:62 av m. fl. Ändringar i m. m. 1982/83:41) 1982/83:63 av £/ver/o«j5on 1982/83:64 av m.fl. 1982/83:65 av m.fl. Vissa närradiofrågor (prop. 1982/83:52) 1982/83:66 av m.fl. Ändring i lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, m. m. (prop.1982/83:56) 22 §Meddelande om fråga Nr 32 den Meddelades att följande fråga framställts fråga 1982/83:123 av () till jordbruksministernom skärpta bilavgasregler: Enligt pressuppgiffer visar enutredning som gjorts på uppdrag av bilavgaskommittén att ca 200 000 svenskarbor eller arbetar vid gator med för höga halter av bilavgaser. Enligt undersökningenhar gator, främst i , och , regelbundet koloxid-och kväveoxidhalfer som överstiger gränsvärden. Iförsta hand är naturiigtvis storstadsområdena drabbade, men även många andratätorter berörs. Utredningen gör enligt uppgifter bedömningen aft vi bara genomatt införa de hårda amerikanska avgaskraven kan radikalt förbättra situationeni fram fill . Är statsrådet beredd att fa inifiafiv till sådanaskärpningar av avgasreglerna i att Världshälsoorganisafionensgränsvärden ? 23 § Kammaren åtskildes .