prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är ju väldigtintressant. Sedan är det alldeles klart att har en benägenhetatt allfid hacka på . är utgångspunkten för resonemangen omglesbebyggelse, decentralisering osv. Faktum är att vi har i Stockholmsområdeten stor efterfrågan på bostäder. Det räcker inte med att citera . Det befriar inte och några andra kommuner iStockholmsområdet från en skriande brist på bostäder. Och det är inte bara fråga om en stor efterfrågan. Det ärju också fråga om mycket kraftigt ökade produktionskostnader i , medmycket höga Vissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen hyror.Regeringens förslag är tillkomna för att också dämpa hyreshöjningarna som ärett resultat av det höga kostnadsläget. Därför är det ganska naturligt att mangör ett förslag som omfattar när det gäller hyresrabatterna. 96 (): Jag vill i mitt inlägg beröra de kommandeeffekterna av proposition 1982/83:50, bilaga 5, i de avsnitt som berör ortermed överskott på lägenheter och orter med lägenhetsbrist i anslutning tillorter med överskott på lägenheter. Enligt propositionen är temporära hyresrabatter motiveradeav hänsyn till sysselsättningsläget i byggbranschen och till behovet av entillräcklig produktion av bostäder främst i bristorterna. Bägge motiven ärmycket vällovliga. På orter där överskott på lägenheter råder och där såledeshyresrabatt ej utgår på nyproducerade lägenheter är det därför viktigt att desfimulerande åtgärder som föreslås i propositionen utnyttjas maximalt, avhänsyn till sysselsättningsläget i byggbranschen. Som framgår av propositionen uppstår ett särskilt problemi samband med begreppet bristort i anslutning till orter med överskott pålägenheter. Som exempel nämns och . Regeringenkommer vid behov att ange vad som är ätt betrakta som bostadsförsörjningsområde. Under rubriken för bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter har enligt bostadsministern övervägts ett införande av enbestämmelse i bostadsfinansieringsförordningen, om att ansökningar ombostadslån skulle kunna avslås om det finns uppenbar risk för att tillkomstenav bostäderna skulle öka antalet outnyttjade lägenheter och därmed försämraförhållandena i ett visst område. En begränsning av bostadsbyggandet inom ettgemensamt bostadsförsörjningsområde bör i första hand uppnås genom frivilligaöverenskommelser mellan kommunerna. Kommunerna är enligt förordningen omkommunala bostadsförsörjningsprogram skyldiga att samverka och samråda närbostadsförsörjningsprogram upprättas. Bostadsministern ämnar föreslå regeringenatt den ger länsbostadsnämnderna i uppdrag att ta initiativ till ytterligareöverläggningar med berörda kommuner. Det är min förhoppning att dessa överläggningar ejavvaktar kommande hösts bostadsförsörjningsprogram utan kommer tillstånd och att byggarnas och byggnadsarbetarnas synpunkter i dessa områdenbeaktas. Inom dessa områden kan råda stor inomregional obalans. Somexempel kan nämnas , där två kommuner har överskott pålägenheter, medan situationen i de övriga nio kommunerna, som ingår i regionenär den omvända. De flesta kommunerna har långa köer av bostadssökande, egnakommunbor, som vill ha bostad i sin hemkoriimun. Främst är det ungdomar ochäldre. Det är viktigt att de äldre kan få möjlighet att bo kvar på hemorten ochej tvingas lämna invanda miljöer. gäller förungdom, som vill bosätta sig i de områden där de har sina föräldrar och sinavänner och kan välja en god boendemiljö och uppväxtmiljö för sina barn. råder ingen enighet i dessa frågor iGöteborgsregionen. vill av förklarliga skäl hålla nerebyggandet av nytillkommande lägenheter i regionen, därför att man har överskottpå sådana, men vill ändock bygga merparten av de nytillkomna. Förorterna i sin tur vill bygga i fatt sina långa köer,där kommunbor som söker lägenheter väntar på bostad. De har tryck på sig attbygga ut de bostäder kommuninnevånarna kräver och tycker att den mångårigaeftersläpningen nu kan byggas i fatt i dessa kommuner, och på så sätt även gesysselsättning för byggbranschen. Jag vill avsluta mitt anförande med den förhoppningen attbostadsministern beaktar dessa synpunkter vid den fortsatta handläggningen ochtar sig en extra funderare över sitiiationen i . Vissa stödåtgärder avseende bostadsförsörjningen Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (temporära hyresrabatter) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 aav m. fl. med 82 röster mot 69 för reservation 1 b av KjellMattsson m. fl. 171 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 173röster mot 79 för reservation 1 a av m. fl. 69 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (hyresförlustgaranti) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avKjell m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3 (särskilda låneregler vid ombyggnad av hus ochouthyrda lägenheter) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avRolf m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 4 (stöd till de av uthyrningssvårigheter värstdrabbade företagen) Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 4 a av m. fl. dels reservation 4 b av KjellMattsson m. fl. bifölls utskottets hemställan med acklamation. Mom. 6 (räntebidrag förunderhållslån i vissa fall) Efter ställda proposifioner på bifall till delsutskottets hemställan. dels reservafion 6 a avRolf m. fl., dels reservation 6 b av och dels reservation 6 c av bifölls utskottets hemställan medacklamation. Mom.7 (bokföring av undcrhållslån) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 7 av m. fl., bifölls medacklamation. Mom. 8 (högsta belopp förboendemiljöbidrag) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 8 av m. fl., bifölls medacklamation. Mom.9 (temporär vidgning av tillämpningsområdet för boendemiljöbidrag) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 9 av m. fl., bifölls medacklamafion. Mom.10 (ramen för beslut om bidrag fill förbättring av boendemiljön) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 10 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.11 (bidrag till vissa energibesparande åtgärder) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafion 11 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.15 (översyn av hyressättningssystemet) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafion 14 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.16 (parlarrientarisk utredning) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 15 av m. fl., biföllsmed acklamation. Mom.17 (beslutad extra upptrappning av de garanterade räntorna) Utskottetshemställan bifölls med 304 röster mot 17 för reservation 16 av . Mom.18 (ränte- och amorteringsfria lån till de allmännyttiga bostadsföretagen) Utskottetshemställan bifölls med 302 röster mot 18 för reservation 17 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 12 § Stöd till dagspressen Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /83:16 om filläggsbud-get I fill statsbudgeten för budgetåret1982/83 såvitt avser Stöd till dagspressen (prop. 1982/83:25 delvis). 97 (): Med hänvisning till mofion 133 av BrittMogård m. fl. och med hänvisning till motiveringarna i reservationerna 1 och 4ber jag att få yrka bifall till desamma. Jag vill därutöver, herr talman, uttrycka ett beklagandeöver att den utredning som har aviserats i propositionen om presstödetsframtida struktur icke, enligt tidningsuttalanden av det ansvariga statsrådet,tycks bli parlamentarisk. 98 (): Presstöd är nödvändigt, men låt mig ställafrågan om det är nödvändigt med flera presstödsbeslut . Jag tycker attdetta var en onödig proposition. Vi skall därför inte heller ha någon onödigdebatt. Jag ser fram emot att vi, när budgetpropositionen föreligger, kan ta enrejäl överläggning om presstödets framfid. Det finns bara en sak som jag, innan jag lämnartalarstolen, vill anföra till protokoll: Jag vänder mig mot att mani propositionen framhäver storstadspressens stora betydelse föropinionsbildningen. Enligt min mening spelar landsortspressen precis lika storroll för mångfalden och tankeutbytet i vårt samhälle. Men den debatten får vita . Jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservationerna nr 2 och 4. 99 (): Folkparfiet menar att en samlad redovisningav dagspressens ekonomiska läge och problem måste göras inom en allmän översynav presstödet. Vi anser att representanter för de politiska partierna bör deltai denna översyn. Med hänvisning till den redovisningsom finns i betänkandet över reservationerna yrkar jag bifall tillreservafionerna 1 och 3. Vid bifall till dessa reservationer yrkar jag ocksåbifall till reservation 5. 100OLLE (): Den proposition som vi nu behandlar har tvåinslag. För det första gäller det ett förslag om en 15-procentig uppräkning avpresstödet fill lågtäckningstidningar inom storstadspressen. Det rör sig här omen kategori lågtäckningstidningar med särskilt stora kostnader, och det ärdärför nödvändigt med en uppräkning av detta stöd under innevarande år. För detandra gäller det ett förslag om en dämpning av tröskeleffekterna inom detmycket komplicerade presstödssystemet. Vi är överens med och 8 protokoll 1982/83:54-55 Stöd till svenska rederier om detta, medan det däremot finns en borgerligreservation mot den 15-procentiga uppräkningen av presstödet förlågtäckningsfidning-ar. Utskottet återkommer till frågan i samband med att ettnytt förslag läggs fram i budgetpropositionen. Då får vi också närmarediskutera den tankegång som finns redovisad i den föreliggande propositionen omtillsättandet av en utredning. Jag ber med det anförda att få yrka bifall till utskottetshemställan på samfiiga punkter. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (ökat produkfionsbidrag till storstadstidningar) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avAnders m. fl. med 98 röster mot 51 för reservation 2 av . 171 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen ställdes utskottets hemställan motreservation 1 av m. fl., varvid utskottets hemställan biföllsgenom votering med uppresning. Mom. 2 (dämpning av s. k. tröskeleffekter) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avLars , bifölls med acklamation. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. 13 § Föredrogs betänkande 1982/83:11Anslag på tilläggsbudget I (prop. 1982/83:25 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 14 § Föredrogs trafikutskottets betänkande 1982/83:5om tilläggsbudget I (prop. 1982/83:25 delvis). 101 (): Jag yrkar bifall till den moderatareservation som är fogad fill detta betänkande. 102BIRGER ROSQVIST (s): Med hänvisning till vad som anförs iregeringens proposition samt de överläggningar kring denna som förevarit iutskottet och som utskottskansliet så förtjänstfullt har nedtecknat i dettabetänkande från trafikutskottet, nr 1982/83:5, vill jag yrka bifall tillhemställan i nämnda betänkande. Jag har också en förhoppning att skall kunna tadetta beslut utan votering. Vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan, som ställdesmot reservationen av m. fl., bifölls genom votering meduppresning. Utskottets hemställan bifölls. 15 § Föredrogs betänkande 1982/83:15 Anslag m. m. påfilläggsbudget I inom industridepartementets område (prop. 1982/83:25 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 16 § Vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden Föredrogs finansutskottetsbetänkande /83:23 om vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden(prop. 1982/83:53 i vad avser offentlig upphandling) ochskatteutskottets betänkande 1982/83:11 om vissa åtgärder för att förbättraskatteuppbörden (prop. 1982/83:53delvis). betänkande 23 ochskatteutskottets betänkande 11 debatteras i ett sammanhang, och yrkandenbeträffande båda dessa betänkanden får framställas under den gemensammaöverläggningen. 104KNUT (): Vi vet alla att det är stora belopp somundandras från beskattning. För att i någon mån komma till rätta medskatteundandragandet har regeringen väckt några förslag som hänvisats tillskatteutskottet. Som bakgrund till propositionen liggerskatteindrivningsutredningens- ett hemskt ord - förslag till åtgärder. Som såmånga gånger gäller det här att Vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden göra enavvägning mellan det önskvärda i att reformera och effektivisera en förvaltningoch vad som kan vara rättvist och billigt. Det är tvåförslag som vi moderater inte har kunnat acceptera. Det första angår storleken av den restavgift som minstskall tas ut när en skatt eller allmän avgift inte inbetalats inom föreskriventid. har föreslagit att det lägsta belopp somskulle tas ut skulle höjas från . Tydligen tyckte regeringen och skatteutskottets majoritetatt det var i saftigaste laget, för man nöjde sig med att föreslå en höjningtill . - "ej avprutades mycket, hälften dock prutades strax",som det står i . Vi moderater tycker att även en höjning till . Det innebär en höjning . Det måste betraktas som stötande,särskilt i de fall där restavgiften överstiger skatteskulden. Vi föreslår istället att den lägsta restavgiften höjs från . Det andra förslag som vi inte kan biträda är att uttagetav preliminär B-skatt skall höjas till av den slutliga skattenför inkomsten fidigare. Det kan sålunda sägas att om förslagetgenomförs, har man skrivit in i lagtexten att man räknar med en inflation på . Detta kan vi inte godta och inte heller den mera moderatahöjningen till , som skulle motsvara en femprocentig inflation. Inkomstutvecklingen för företagen och egenföretagarna harregelmässigt inte varit lika positiv som den varit för de flesta löntagare.Ytterligare bördor kommer att läggas på företagen i form av höjdaarbetsgivaravgifter och löneskatter. Dessutom kommer en höjning avB-skatteuttaget säkerligen att medföra ett ganska stort antal jämkningar médåtföljande arbetsbelastning för de lokala skattemyndigheterna. Vi har vidareanledning att kritisera att den föreslagna skatteuttagshöjningen inte varitföremål för någon sedvanlig remissbehandling. Följaktligen yrkar vi avslag även på denna punkt ipropositionen och således bifall till reservationerna 1 och 2 vidskatteutskottets betänkande nr 11. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 105INGEMAR HALLENIUS (c): I proposition 53 föreslås en höjning av denpreliminära B-skatten. Det skall tillgå så, att preliminär skatt debiteras med120 % av föregående års slutliga skatt. Vi anser detta vara en för höguppräkning. Av både administrativa och statsfinansiella skäl är en uppräkningmed tillräcklig. I propositionen redovisar departementschefen farhågor föratt en ökning av antalet preliminärdeklarationer kan bli fallet. Våruppfattning är att risken är mycket stor för att antaletpreliminärdeklarationer drastiskt ökar i och med utskottsmajoritetens förslag.Det innebär då en ökad arbetsbelast- ning förde lokala skattemyndigheterna. Dessa får mindre tid för sin viktigaste uppgift,nämligen granskningen. Det blir alltså det byråkratiska arbetet som ökar. Det härförslaget är vidare inte det enda från regeringen som medför en ökadarbetsbelastning för skattemyndigheterna. Skattereduktionen förfackföreningsavgifter bidrar också till detta. Arbetet under mittenregeringenstid var ju i stället inriktat på att minska byråkratin och att förenklataxeringsarbetet, t. ex. genom schablonavdrag. En ökning när det gäller de preliminära deklarationernakan också innebära en lägre preliminärskatt för många, och den preliminäradebiteringen kan då minska i stället för att öka. Vi anser att reservationensförslag om att uppräkna slutskatten är bättre av såväl administrativasom statsfinansiella skäl. Men framför allt ger det en mer rättvis avvägningmellan preliminär och slutlig skatt. Jag yrkar bifall till reservafion nr 3 vidskatteutskottets betänkande 1982/83:11. Vissa åtgärder , för att förbättra skatteuppbörden 106OLLE (): Systemet med restavgifter har flera funktioner att fylla. I första hand bör det öka intresset för betalning viduppbördstillfället. Avgiften skall alltså verka som ett påtryckningsmedel föratt förmå den betalningsskyldige att erlägga skatt inom föreskriven tid. Restavgiften måste vidare tillgodose intresset av' attstaten erhåller en rimlig ersättning för indrivningskostnaden. Ytterligare enfunktion som avgiften skall fylla är att den bör ge staten ersättning för denränteförlust som försenad inbetalning innebär. En höjning av restavgiften från , som föreslås iproposifion 53, råder det enighet om i utskottet. När det gäller frågan omvilket minsta belopp som bör utgå, finns det emellertid delade meningar. Ipropositionen föreslås att minimibeloppet höjs från . till , vilketen stor majoritet av utskottet även ställt sig positiv till. Moderaternadäremot har i sin reservation nr 1 yrkat att minimiavgiften bör vara . har i sina beräkningar kommitfram till att minimiavgiften bör vara . Det motiveras med attbeloppet bör vara ersättning till staten för kostnaderna att driva in deuteblivna inbetalningarna. En höjning till . får därför anses vara mycketmoderat, enligt min mening. En höjning fill endast , som moderaternaföreslår, skulle förmodligen inte ge någon effekt alls som pådrivningsmedel föratt få in debiterad skatt inom föreskriven tid. Det är ju ändå så, att om någon skattskyldig tycker attrestavgiften blir för betungande, kan han lätt undgå den pålagan genom attuppfylla sin skyldighet att betala sin skatt i rätt tid. Då får han ingenrestavgift alls. När det gäller frågan om ett förhöjt uttag av denpreliminära B-skatten, anser vi från utskottsmajoriteten - med hänsyn till detrådande underuttaget av B-skatt - att en förhöjning tillgodoser syftetatt i möjligaste mån få en överensstämmelse mellan den preliminära och den slutligaskatten. Vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden Med rådande betalningsrutiner vet vi att staten årligengör stora ränteförluster. Som påpekas i proposition 53 är det betydande beloppsom betalas in efter inkomståret genom fyllnadsinbetalningar eller som kvarståendeskatt. Fyllnadsinbetalningarna uppgick till 4,9 miljarderkronor, medan den debiterade preliminära B-skatten var 13,6 miljarder kronor.Riksrevisionsverket har beräknat att underuttaget innevarande år kommer attuppgå till ca 7,5 miljarder. Betydande belopp restförs också och blir föremål förindrivning, vilket skapar omfattande arbetsbelastningar förkronofogdemyndigheterna. En höjning av det preliminära B-skatteuttaget ger alltsåstaten minskade ränteinkomster och förhoppningsvis kronofogden färreindrivningsuppdrag. Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(minimibeloppet för restavgiften) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 1 avKnut m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 5 (debiteringen av B-skatt) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 avKnut m. fl. i motsvarande del med 81 röster mot 67 förreservation 3 av m. fl. i motsvarande del. 170 ledamöter avstodfrån att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 172röster mot 112 för reservation 2 av m. fl. i motsvarande del.32 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1982/83:9Beskattningen av statsskuldväxlar m. m. 1982/83:58) 1982/83:10Godkännande av internafionell konvenfion om ömsesidigt administrativtbistånd för att förhindra, utreda och beivra tullbrott, m. m. (prop.1982/83:35) Vad utskottet hemställt bifölls. 18 §Ändring i lagen om kreditpolitiska medel Föredrogs finansutskottetsbetänkande /83:24 om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om landshypoteksföreningar, m. m. 1982/83:56). 107 (): debatterade vi här i kammarenfrågan om fortsatt prisreglering. Dagens ärende gäller ett förslag frånregeringen om utsträckta möjligheter till kreditreglering. Situationen är i stort sett densamma nu som då. På områdendär de borgerliga regeringarna inlett en liberalisering bäddar densocialdemokratiska regeringen i stället för fortsatt regleringsekonomi. Det ären kursomläggning som stöds av den socialistiska riksdagsmajoriteten ochmotarbetas av oss moderater, medan de båda andra borgerliga partierna undvikeratt ta entydig ställning. Liksom prisreglering verkar kreditreglering snedvridandepå resursanvändningen i ekonomin. I längden är det ett hopplöst företag attförsöka kontrollera kreditströmmarna och priset på pengar. Om statsmakternasätter upp någon form av hinder kommer det snart att kringgås. När bankväsendetutsattes för omfattande regleringar uppstod en oreglerad kreditmarknad medfinansbolagen som mest framträdande på det institufionella planet. Sedan ävendessa förts in under regleringsparaplyet har den oregleradeutlåningsverksamheten pressats ännu längre ut i gråtonade utmärker. Detbestående resultatet är endast en minskad effektivitet i kreditförmedlingen. Syftet med likviditetskvoter, dvs. kravet att bankernasinnehav av kassamedel, statspapper och bostadsobligationer skall uppgå fill enviss andel av deras totala förbindelser, är att hålla tillbaka utlåningen. Närde först infördes, fungerade de också till på avsett sätt. Men såsmåningom kom bankerna underfund med att de inte behövde dra ner sin utlåning,om de i stället ökade sin inlåning. Det var upphovet till den nu så vanligaspecialinlåningen med särskilda villkor, dvs. storinlåning till hög ränta frånföretag, kommuner och förmögna privatpersoner. Denna förändring har medverkattill att driva upp räntenivån. Den har också - tvärtemot regleringens syfte-kunnat få till följd en ökning av penningmängden, vilket med någon fördröjningvärker ut i en förhöjd inflationstakt. Den flitiga användningen av likviditetskvoter sedan1970-talet har medfört att bankerna alltmer förvandlats till förvaringsplatserför obligafioner, medan uppgiften att tillhandahålla lånekapital åtnäringslivet i stället anförtrotts offentliga institut med begränsadeerfarenheter och mindre kompetens när det gäller kreditprövning. Bankernasårsresultat har i växande utsträckning kommit att bestämmas av den långaräntans utveckling och därmed av kursförändringar i obligafionsportföljen.Liksom för många industriföretag har för bankerna finansförvaltningen kommitatt framstå som Ändring i lagen om kreditpolitiska medel Ändring i lagen orn kreditpolitiska medel viktigareän huvuduppgiften; i bankernas fall att hopsamla sparmedel och förmedlakrediter till näringslivet. Det har länge framstått som uppenbart att det finns engräns för hur långt obligationsinnehaven i bankerna kan pressas upp. Dengränsen har i lagen satts fill . Det var när man förstod att den nivånsnabbt kunde nås som den borgerliga regeringen tillkallade den kreditpolitiskautredningen. I dess slutbetänkande föreslås nu att likviditetskvoterna ochandra selektiva regleringsåtgärder skall avskaffas och att man för framtidenfrämst skall satsa på marknadskonforma styrmedel som kassakrav, diskontopolifikmed straffränta och operationer i den öppna marknaden. Ändå har regeringen föreslagit och utskottsmajoritetentillstyrkt att taket för likviditetskvoter skall höjas från . Detsägs, att så länge Ukviditetskvoter finns som tillåtet kreditpolitiskt medelskall de utnyttjas. Men som framhållit i en skrivelsetill finansutskottet har erfarenheten av ett stort och växandestatligt budgetunderskott varit att likviditetskvoter inte längre fungerar somstyrmedel för utlåningen. Det naturliga är att regeringen och snabbtutvecklar nya metoder för statsskuldens finansiering utanför banksystemet,vilket vid sidan av statsskuldväxlarna måste innebära nya upplåningsformeravsedda för hushållen. Förslaget att man skall höja den maximalalikviditetskvoten framstår i dagens situation som ett hårt och onödigt slag itomma luften. Mot den bakgrunden yrkar jag, herr talman, bifall till denmoderata reservation som finns fogad till finansutskottets betänkande 24. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 108CHRISTER () ; betänkande 24 behandlar enproposition, där regeringen föreslår att allmänna hypoteksbank fårrätt att låna upp medel för sin verksamhet inte bara som mot obligationerutan även mot kapitalmarknadsreverser.