prot · G609112 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag har inget annat yrkande än utskottets. 123 (): Låt mig först framföra ett tack tillutskottet för en seriös behandling av de aktuella motionerna, som rör krav påfortsatt cementproduktion i . Genom att man kallat till hearingtycker jag att man har visat att frågan inte var oviktig. Det handlar trotsallt om ett monopolföretags agerande. Jag tänker inte upprepa historieskrivningen, utan jaghänvisar i den delen till interpellationsdebatten, som ägde rum den 31 januarii år, och till motion 1472 från oss socialdemokrater i län. Cementfabriken i har fått en tidsfrist på tvåår, då man skall tillverka specialcement. Tyvärr reduceras antalet anställdaredan nu i maj med 16 personer och med ytterligare 55 personer.Uppsägningarna för dessa 55 personer kom just före påsk. Det finns inga andra arbeten att erbjuda. Tvärtom ärarbetslösheten mycket stor på orten och i omgivningen. Det kommer att bli enmycket besvärlig situation för de människor som måste lämna sina jobb, ominte särskilda insatser görs. Och det är detta debatten nu måste handla om. För det första måste man satsa hårt för att marknadsföraden specialcement som skall tillverkas, så att man når upp till denproduktion som är tänkt. Annars finns ju fortfarande risken för en totalnedläggning. För det andra måste verkliga ansträngningar göras frånföretagets sida för att ordna ersättningsjobb till dem som hamnat utanförcementproduktionen. finns det all anledning att på allvar börja med detta,eftersom förhandlingar om antalet anställda i fortsättningen är avslutade ochman vet precis vad man har att utgå från. Vi är många som har stora förväntningar på företaget idetta avseende. Stora utfästelser har ju gjorts både nu och tidigare. Utskottetförutsätter att man vidtar alla rimliga åtgärder för att skapa alternativproduktion. Det tycker jag är ett mycket starkt uttryck. Förväntningarna på regeringen är också stora. Vikfigainitiativ har redan tagits beträffande exempelvis åtgärder för att få i gängbyggandet. Men dessa åtgärder har ännu inte hunnit få full effekt när detgäller efterfrågan på cement. I interpellationsdebatten lovadeindustriministern att man i en särskild arbetsgrupp skulle se över byggfrägornaoch i samband därmed också se på byggmaterialproduktionen,koncentrationstendenserna, inflytandefrågorna, byggprognoser och utvecklings-och exportmöjligheter inom byggnadsmaterialindustrin. Det finns all anledningatt snabbt få i gång detta arbete. Det kommer att få mycket stor betydelse förjust Degerhamnsfa-brikens framtid. Problemen är ju inte lösta. Vi har bara fåtten tidsfrist , och måste användas på ett ändamålsenligtsätt. Frågan om byggandet och därmed sammanhängandematerialtillverkning försummades av de borgerliga regeringarna.Därför förvånar mig verkligen uttalanden här . Detsärskilda yttrande som är fogat fill näringsutskottets betänkande är ju isjälva verket en dom över de borgerliga regeringarnas agerande under de häråren. Den första signalen om nedläggning kom , och man har haftganska på sig att åtgärda dessa frågor. Man har fått konkreta förslagfrån byggkoncentrafionsutredningen när det gäller konkurrenssituationen ochannat, men man har stoppat förslagen i en låda. Det särskilda yttrandet är somsagt väldigt mystiskt och anmärkningsvärt. Jag upplever det alltså som en domöver de borgerliga regeringarna. Dessa frågor har misskötts under flera år.Förhoppningarna och förväntningarna om en förändring är därför mycket stora.Huvudansvaret har dock Cementa - det får vi inte glömma. Jag härför dagen inte något särskilt yrkandeutan förutsätter liksom utskottet att företaget står fast vid sina utfästelser.Och jag förutsätter att regeringen också i fortsättningen bevakar utvecklingeni den här branschen. 124 (): Jag vill börja med att yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan. I likhet med - vars anförande jag för övrigtvill instämma i -tycker jag att vad har gett uttryck för ochvad de borgerliga ledamöterna i utskottet har skrivit i sitt särskilda yttrandeär litet grand märkligt. I avtaletmellan Cementa och staten sägs det tydligt; "Nedläggningar skall ske med vederbörligthänsynstagande till de anställdas och samhällets intressen. Avveckling skall ske i enlighet meden kontinuerligt reviderad plan som fastställs av i samrådmed representanter för de anställda. Staten äger rätt att efter samråd med Euroc anvisa tvåpersoner att ingå såsom ordinarie ledamöter i , ." Det är mot denna bakgrund jag finner det särskildayttrandet litet grand märkligt. kom det en borgerlig regering, som fickmöjlighet att förhindra den monopolsituation som upplevs vara sä förskräcklig.Även de följande borgerliga regeringarna hade verkligen haft möjlighet att päolika sätt bryta denna monopolställning. Men vi har inte märkt att man gjortnågonting i den riktningen. Hela branschen har haft en hel del problem , och den har genomgått mycket storastrukturförändringar. , när avtalet mellan AB Euroc och staten träffades,fanns det sex cementfabriker. finns det bara tre kvar. Vid en av dessakommer sysselsättningssituationen att förändras i och med att fabriken under en nådatid påtvå är får tillverka specialcement. Det blir svårt att visaupp tillräcklig avsättning. Jag utgår från det som sägs i utskottsbetänkandet,nämligen att man på olika sätt tar fatt i vad som finns i det träffade avtaletmellan AB Euroc och staten och verkligen arbetar för nyasysselsättningstillfällen i . Med detanförda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. 125 () replik: Jag är litet förvånad över reaktionen på detsärskilda yttrandet, som faktiskt är en kritik av företagets handlande. Vianser att företaget har utnyttjat sin monopolställning. Jag tror att BirgittaJohansson fick samma uppfattning som jag vid hearingen i utskottet, nämligen inte hade gjort vad som hade kunnat göras för att få till stånd en annantillverkning, exempelvis genom att sälja enheten i . Konkurrens är inget som kan skapas genom att fästa någrarader på ett papper. Konkurrens skapas bara genom att flera företag arbetar ien fri marknad. Låt mig slutligen till säga att dettamonopol kom till stånd . 126 () replik; Jag är inte säker på att Cementa hade kunnatfinna avsättning för sina produkter, även om företaget inte hade befunnit sig iden monopolställning som beskrev i sin replik. Det finns, har det visat sig, en överkapacitet inombranschen, har på olika sätt försökt rationalisera ochmedverkat till strukturförändringar. Byggandet här som bekant gått ned. och detär en av förklaringarna till att det är svårt att få avsättning för den cementsom produceras. Enbart Sliteanläggningen räcker nästan till för att försörjaSverige med den cement som behövs. Koncernenhar verkligen på olika sätt försökthålla uppe sysselsättningen på flera orter. I en tidigare interpellationsdebattsade industriminister att vi skall försöka hållacementproduktionen i landet på nuvarande nivå genom ett tillräckligt byggande.Det är vad vi får arbeta för, även om det som bekant inte används lika. mycketcement som tidigare i nybyggnationen. Det har blivit en helt annanmaterialhantering på detta område. 127ERIK HOVHAMMAR (m): Till näringsutskottets betänkande 1982/83:28om fortsatt cementproduktion i på , som vi nu behandlar, ärfogat ett särskilt yttrande bakom vilket står samtliga utskottsrepresentanterför de borgerliga partierna. Vi konstaterar att det f. n. icke tycks finnasnågon annan lösning än den som har erbjudit och som även facket hargodkänt, innebärande en betydande kapacitetsminskning i . De talaresom här har tagit till orda har icke heller haft någon annan uppfattning i denfrågan. Den föreslagna lösningen innebär att 50 av de 120anställda kan beredas fortsatt sysselsättning. Man har lovat att produktionenskall pågå , varefter frågan om fortsatt drift eller nedläggning skallomprövas. I nuvarande kärva konjunkturläge med ett minskat byggande får dennalösning anses acceptabel. Man behöver inte lägga några partipolitiska aspekterpå denna fråga. Jag tror att utvecklingen hade blivit densamma oavsett vilkenregering vi hade haft. Men utskottet förutsätter att Cementa också vidtaråtgärder i syfte att skapa alternativ sysselsättning för dem som friställs. Dettycker jag är en mycket viktig sak. I vårt särskilda yttrande godtar vi borgerligarepresentanter alltså den dellösning som företaget nu erbjuder. Men vi gör detmed det tillägget att situationen kunde ha varit betydligt gynnsammare, omCementa, där f. ö. staten såsom nämndes har ett medansvar såsom delägaremed en representant i styrelsen, på ett tidigt stadium hade inriktat sig på attbjuda ut Degerhamnsanläggningen till någon annan intressent. På så sätt kundenya möjligheter ha skapats för olika produktionsalternativ. Vi beklagar attdenna åtgärd inte har vidtagits. I övrigt,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 128LENA (): Jag måste få återkomma till det särskildayttrandet och inlägg. Det är ganska intressant att man så härefteråt kan vara efterklok och påstå att det hade varit bättre om man gjort sieller så. Det är klart att det hade varit bättre om företaget gjort si ellerså. Vi socialdemokrater i länet krävde att regeringen skulleta kontakt med företaget. Vi ställde två krav, nämligen för det första attregeringen skulle ta kontakt med företaget och för det andra att man skullevidta åtgärder för att få i gång ett ökat byggande. Inget av de kraven harhörsammats av de borgerliga regeringarna. Det hade dock funnits all anledningatt ta kontakt med företaget och påtalat att det hade varit bättre om företagetgjort så. Men det skulle man ha sagt på ett tidigt stadium. Det är litet konstigt att man kommer med ettsärskilt yttrande, som handlar om vad som kunde ha gjorts tidigare. Man hade juändå regeringsansvar . Därför ser jag detta yttrande såsom en domöver de regeringar som suttit. Visserligen har företaget ett ansvar det har jagsagt tidigare. Men också regeringen har ett ansvar att hålla efter företag,speciellt i en monopolsituafion. olika förslag avlämnadesredan 1977 till regeringen. Vi hade då en regering, där även moderaternaingick. Man har haft god tid på sig att överväga de förslagen för att förhindraen fortsatt monopolsituation, men man har inte gjort någonting. Därför finnsdet , som jag sade tidigare, stora förväntningar på förändringar. Jag trordock att endast en socialdemokratisk regering vågar angripa dessa frågor och takontakt med företaget. Det räcker inte med att skriva ett särskilt yttrande.Det krävs också handling, när man har den möjligheten. 129ERIK HOVHAMMAR (m); Vi skall inte göra för mycket partipolitik avdetta. Frågan är alltför allvarlig. Till vill jag säga att ettenigt utskott, där även socialdemokraterna ställde upp, tydligt betonade attdet här finns en gemensam linje. När det gäller kontakter med företaget vill jag framhållaatt varje företag, inte minst ett företag av denna storlek, självfallet måsteta sitt eget ansvar. Jag förmodar att det har förekommit en hel delunderhandskontakter mellan företaget och skilda myndigheter när det gällersysselsättningssituationen i . Jag vill erinra om att problemen inom byggbranschen ärstora och har förevarit under en lång följd av år. Men jag vet också attsocialdemokraterna i valrörelsen gick ut och sade: Vinner vi valet, så skall vise till att det blir fart på hjulen. Dä skall det bli ett ökat byggande ochdärmed ökade möjligheter till trygga jobb i den här branschen och i . Vi har ännu icke sett några resultat av de löftena, det ärbara att konstatera. 130 (): Jag måste få säga några ord i anslutning tilldet senaste som yttrade. Det tar faktiskt litet tid innanåtgärderna får full effekt, men fattade vi ändå beslut om ettinvesteringsprogram; som handlade om ett ökat byggande, om tidigareläggning avoffentliga investeringar osv. Det beslutet kommer att få effekt på efterfråganockså när det gäller cement, men det tar givetvis litet tid innan det harhunnit träda i kraft med hela sin styrka. Jag är säker pä att det inte är de enda åtgärder somkommer att vidtas pä byggandets område. Det har ju utlovats att man skall seöver byggfrägorna i stort och också titta på byggnadsmaterialtillverkningen.Däremot är jag inte alls övertygad om att de här åtgärderna hade vidtagits, omvi inte hade fått en förändring till stånd när det gäller sammansättningen avregeringen. 131 (); Den politik somsocialdemokraterna har fört sedan de kom i regeringsställning har tyvärr ickeinneburit att svenskt näringsliv har fått något ökat intresse förinvesteringar. Man löser inte de här problemen genom att lägga på ytterligarebördor på företagen i ett tidigare hårt pressat näringsliv. Lägger manexempelvis på nya löneskatter, utlovar man att vi skall få en proms och annatsådant, då minskar det viljan till företagsaktiviteter. Det är den naknasanningen. 132STIG ALEMYR (s): sade att man inte skall görapartipolitik av den här frågan, eftersom den är alltför allvarlig för det. Detbetyder alltså att varje gång gör partipolifik av någonting såhandlar det om en icke allvarlig fråga. 133ERIK HOVHAMMAR (m); Jag har mycket riktigt sagt att vi inte skalllägga partipolitiska aspekter på den här frågan, men när nu senasttog upp en rent politisk fråga var jag självfallet i min fulla rätt att svarahenne, även om det fick en viss politisk anknytning. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 23 § Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande 1982/83:17 om anslagtill vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. (prop.1982/83:100 delvis). 134ROLF (); Stöd till energibesparande åtgärder ibostadshus och allmänna samlingslokaler infördes . Anledningen varnaturligtvis den oljekris man hade haft året innan. Fram harstaten betalat ut över statsbudgeten för dennaverksamhet. För innevarande budgetår finns en ram på 1,9 miljarder, ochregeringen föreslår nu en lika stor ram för nästa budgetår. Det är alltsåmycket stora belopp som vi här diskuterar. Enighet har i stort rått beträffande de storasatsningar som gjorts på energibesparande åtgärder. Dock kan mannotera att vi moderater fick kämpa hart för att övertyga de andra partierna omatt det var olämpligt och onödigt att ge direkta bidrag till de här åtgärderna.De utdelades orättvist, och pengarna användes mänga gånger felaktigt, bl. a.till byte av fasader o. d. kunde vi konstatera att här pågick enkraftig förmögenhetsomflyttning, som betalades av statskassan. Dethittillsvarande stödet har dock varit motiverat för att initiera ettenergisparande samt för att ge information om värdet av och det riktiga i enenergihushållning. kan vi konstatera att energibesparande åtgärder ärmycket lönsamma. Sparandet inom såväl industrin som bostadssektorn är stort.Många åtgärder vidtas utan att man utnyttjar statens lån och bidrag. Statistiskacentralbyrån har gjort en stor undersökning bland 5 488 småhus och konstateraratt över hälften av de energibesparande åtgärderna här hade vidtagits utan attvederbörande hade sökt något statligt lån för åtgärden. Det finns därför bärande skäl för att avvecklastatens bidrags- och länegivning till energibesparande åtgärder i bostadshus.Ett sådant beslut är såväl sakligt som samhällsekonomiskt motiverat. Detviktiga i sammanhanget är att ett rejält utrymme för dessa investeringargaranteras på den prioriterade kreditmarknaden utanför statsbudgeten. 9 protokoll 1982/83:111-112 Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. I ett läge där vi har ett budgetunderskottsom närmar sig den svindlande summan av och därnuvarande lån belastar budgeten med i räntor, är det entvingande nödvändighet att kritiskt pröva varje anslagspost i budgeten. Ingenkan då hävda att det anslag vi nu diskuterar har en så hög prioriteringsgradatt det icke kan ifrågasättas. Tvärtom borde alla kunna vara med om attöverväga att avlasta statsbudgeten de ca som är aktuella. Moderata samlingspartiet har med de här motiveringarna isin partimotion föreslagit en avveckling av energisparstödet. Jag yrkar bifalltill reservationerna 2 och 3, som följer upp detta yrkande. I reservationerna 4, 5, 6 och 7 behandlas ändringar i ochtillägg till nu gällande regler för låne- och bidragsgivningen. Med hänsyn tillatt vi förordar en avveckling av verksamheten har vi inte funnit detmeningsfullt att ta ställning till de här aktualiserade förslagen. Jag yrkardärför bifall till reservationerna 4-7 som är fogade fill civilutskottetsbetänkande. 135BIRGITTA (): Det är viktigt att samhället fortsätter attstimulera energihushållningen. Oljepriserna kan tillfälligt gå ned igen ochminska lönsamheten i energihushållningen. Det vore oklokt att låta andrasbeslut om pris dirigera vår energipolitik. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag när detgäller lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus och statligabyggnader och till rådgivnings- och besiktningsverksamheten i kommunerna. Rådgivnings- och besiktningsverksamheten bör gå ut på attövertyga folk om det förnuftiga i att byta energisystem och att energihushålla.Det behövs stora kunskaper hos rådgivarna, såväl om tekniska möjligheter som omekonomi och samhällets regler. Och det behövs förmåga att tillämpa dessakunskaper på de aktuella husen. Det räcker inte med utställningar och allmännatekniska råd. De flesta människor har inte förmåga att överföra utställningarsoch handböckers information till sin egen situation. Människor har inte klartför sig att de har rätt att få sitt eget hus besiktigat och få praktiska råd omhur de skall kunna energihushålla bättre. Resurserna räcker inte heller tillsådan individuell rådgivning, och på många håll fattas också kompetensen hosrådgivarna. Det oklokaste vi kunde göra vore att lagstifta ombesiktningstvång och skyldighet att energihushålla. Sådana idéer har antagligenfunnits med i diskussionen om den proposition som väntas om utökadestyrmedel för kommunerna. I partimotion nr 1103 varnar vi för den kostsammabyråkratise-ring och passivisering av husägarna som kan bli följden av sådanttvång. Det är betydligt effektivare att lägga resurserna på att öka rådgivarnasmöjligheter att nå i första hand de mest motiverade och därefter visa hurmycket nytta dessa hade av energisparåtgärderna för att få de mer svårstartadeatt följa efter. Enintressant idé presenterar vid på ett någotdrastiskt sätt i energisparkommitténs utmärkta tidskrift , nr 1 ; "Jag vill se energirådgivaren som en försäljare av energihushållning.- Villinte husägaren göra något åt sitt hus måste rådgivarenför sin överlevnad se till att han ändrar sig. Rådgivaren borde med andra ordarbeta som om han levde på provision." Att tvinga folk är både olämpligtoch ineffektivt. Att övertyga startar skapande processer. I samma publikation finns en intervju med ,vilken lovar gott för framtiden. Hon säger: "Folkomröstningen har givitoss de riktlinjer vi har att arbeta efter. Därför är det ohållbart attdiskutera fram och tillbaka om ändrade värderingar och annat som skulle kunnage kärnkraften en chans." har också i en riksdagsdebatt med BörjeHörnlund försäkrat att socialdemokraterna håller fast vid beslutet att avvecklakärnkraften senast är 2010 och att tillåta högst 12 reaktorer. Det är med storglädje jag konstaterar att det alltså finns en mycket stor majoritet iriksdagen för en kärnkraftsfri energipolitik. De två folkrörelsepartierna,socialdemokraterna och , drar åt samma håll nu och kommer att lyckas avskaffakärnkraften! är det socialdemokraternas sak att visa att man kanundvika att låsa sig för mer el än vad som lätt kan framställas ocksålångsiktigt. Vi varnade i samband med folkomröstningen för att det blir en svåruppgift, när man släpper fram sä mycket kärnkraftsel och bygger upp en störreelkapacitet än vad som är motiverat. Den totala energiförbrukningen minskade under perioden1973-1982 . Det är ett trendbrott. ökadeförbrukningen, och 1975 sade den socialdemokratiska regeringen att en minskadökningstakt var ett mycket ambitiöst program. harverkligheten visat att energiförbrukningen minskade . Inom den s. k. övrigsektorn, som huvudsakligen omfattarbyggnader, minskade energianvändningen per är i genomsnitt. Menelanvändningen ökade inom denna sektor kraftigt, per är. All denelektricitet som produceras måste man ju försöka sälja. Det är därför stor riskatt den direktverkande elvärmen växer alltför kraftigt. Linje 2 i folkomröstningen var medveten om att elvärmen ärett problem. "Åtgärder vidtas för att styra elkonsumtionen bl. a. för attförhindra direktverkande elvärme i ny permanentbebyggelse'", står det på2-ans baksida. Jag tycker att man dåligt lever upp till detta löfte. Dekrav som ställs för att ett hus skall fä dispens från elvärmeförbudet äralltför låga. Det går att bygga både billigt och elegant, så att den energi sombehöver tillföras speciellt för uppvärmningen är nästan försumbar. T. ex. MatsWohlgasts metoder, som prövas pä flera håll, visar att detta är möjligt utannågon invecklad teknik, I sådana fall är det naturligt att tillåta någonkilowatts elelement, och det vore omotiverat att kräva ett dyrbartenergisystem. Men är det risk att man släpper igenom direktverkande el sålättvindigt att det blir regel i nybyggda Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. Anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. villor istället för undantag. I branschen säger man att det har varit bra medrestriktionerna när det gäller elvärme, därför att det har gett den'tekniskautvecklingen en knuff framåt. Det är att tro tekniken om alltför litet, när manbara kräver att det skall sparas av behovet av elenergi för radiatorerna ijämförelse med Svensk byggnorm . Utskottets majoritet säger att "den nu gällanderegeln om vad som skall definieras som energisnål byggnad kan komma att sesöver när energiprogrammet skall omprövas omkring ". tycker att det är viktigt att branschen fär klartbesked så fort som möjligt. Vi har i vår reservation föreslagit att riksdagenskall besluta att redan nu skärpa kraven och att man vid omprövningen 1985skall kräva bättre energihushållning för både varmvatten och värme än vadsom krävs i Svensk byggnorm för att dispens från förbudet motdirektverkande elvärme skall lämnas. Jag ber att få yrka bifalltill reservation nr 1. 136TORE (vpk); Vpk har i en partimotion angåendeenergipolitiken ägnat rätt stort utrymme åt frågan om energihushållningen. Attdenna motion i detta sammanhang inte har varit föremål för någon behandling icivilutskottet synes närmast vara betingat av att yrkandena i motionen haransetts vara sådana att de skall behandlas i näringsutskottet. Vi kommer därförsenare att diskutera dem. Med anledning av att jag har anslutit mig tillreservationen nr 1 i betänkandet vill jag ändå säga några ord omenergihushållningen, just det som betänkandet handlar om. En effektiv och långt driven hushållning med energi ärnödvändig för att skall kunna avveckla kärnkraften och kraftigt minskaberoendet av kol- och oljeimport. Detta är alla överens om. Men dels - och detär en förstahandsfråga - gäller det att åstadkomma en effektivenergianvändning, dvs. att se till att motorer och eldrivna maskiner ochanläggningar av olika slag systematiskt förnyas på ett sådant sätt attenergisnåla anläggningar prioriteras. Dels måste hela vårt byggnadsbeståndsystematiskt och medvetet ges en energisnål karaktär. Det arenframtidsinvestering, som ger utdelning i form av många tusentals arbeten bådepå byggnadssidan och inom industrin. Dels behövs det slutligen medel för attstyra energianvändningen sä, att inte högvärdig energi i massomfattningförbrukas för ändamål som kan tillgodoses med lågvärdig energi. Det finns många och starka intressenter då det gällertillförsel av energi. Användningen av energi blir ofta en sekundär fråga. Pådet området finns det inte lika starka påtryckarorganisationer. Men ursamhällets synpunkt är det inte likgiltigt.