prot · G60921 · 1982-12-31 00:00:00 — I dessa tider med stor arbetslöshet - skogsarbetarna har denhögsta - borde domänverket ges ökade resurser, bl. a. då förskogsvårdsåtgärder. Detta skulle ju resultera i en ökad sysselsättning iskogsbygderna och även bli en bra investering för framtiden. Det borde ju varaett bra alternativ till arbetslöshet och AMS-arbete. Jag får beklaga attstatsrådet inte har någon mening alls om denna frågeställning. Den tredje frågan berör domänverkets förvärvspolitik - omden borde vara mera akfiv. Här har jag fått ett klart svar. Några särskildaåtgärder för att öka domänverkets möjligheter att köpa mark kommer inte attföreslås. När det gäller försäljningen av domänverkets mark gällde min andrafråga om några initiativ skulle tas för att stoppa försäljningen avdomänverkets skogsmark. I svaret säger statsrådet: "Närdet gäller domänverkets markaffärer är det riktigt att vissa markområden har överförts från domänfonden tilljordfonden. Enligt vad jag har erfarit kommer några ytterligaremarkförsäljningar av den här arten inte att bli aktuella." Av den härarten, säger statsrådet. Betyder det att andra former av försäljning ärtänkbara, eller vad menar statsrådet med en sådan formulering? Jag tror att ett klart besked om att försäljning avdomänverkets skogsmark skall upphöra är det som de anställda och de fackligaorganisafionerna väntar på. Jag har här ett nummer av regions kontaktbladsom kom , alltså alldeles färskt. En stor rubrik lyder: "Ska vilämna skogen fill jordfonden?" Jag skall citera ett litet stycke. "Lantbruksstyrelsen har hos domänverket begärtöverföring av mark till jordfonden. som överföres till jordfondendisponeras av lantbmkssty-relsen efter eget gottfinnande. Huvudkontorethar nu bett om yttrande från regionledningen. Det finns kanske ingen anledning till spekulation om dessaöverföringar . Men det rör sig om 5 400 ha skogsmark och 1 323 ha övrigmark dvs. totalt mark som kan försvinna från regionensmarkinnehav." Hur blir det med denna begäran och med andra propåer ommarkköp? Kan statsrådet ge ett klart besked om att dessa köp är inaktuella, nuoch ? Avslutningsvis vill jag säga att domänverkethar stora markinnehav i , i synnerhet i dess inland. Av detta följeratt domänverkets verksamhet har stor betydelse ur regionalpolitisk synpunkt.Det är att beklaga om domänverket börjar göra avsteg från sin tidigare policy,som kom till uttryck i uttalandet: "Vi skall ta ut virke med våra maskineroch vårt folk." Det är också att beklaga att domänverket skall säljaskogsmark, när tusentals skogsfastigheter inte brukas. Det är slutligen attbeklaga att domänverket inte används aktivt för att bekämpa den höga arbetslösheten. Det var min och även andras förhoppning att det svar somlämnades här skulle ge positiva besked till de anställda. Tyvärr kan jaginte göra bedömningen att så har skett, såvida jag inte har tolkat svaretfelaktigt. Om så är fallet, har ju statsrådet nu möjlighet attvidareutveckla detta. den 8 hovembei- 1982 Om verksamheten vid domänverket AnL 47PAUL LESTANDER (vpk): Skogsarbetarna har länge kämpat mot hotet attförlora sina arbetsplatser. Ett av de allvarligaste ingreppen i nuvarandearbetsorganisation som kunde göras vore att fullfölja planerna på enförsäljning av betydande arealer av domänverkets mark i norra . På mångarevir skulle försäljningarna leda fill direkta avskedanden, på andra till attbasen för framtida verksamhet krymptes. En utökning av arealen skogsmark för mångajordbruksfasfigheter kan få' posifiva effekter på brukarens möjligheter attupprätthålla en jämn och hög sysselsättning. Det kan därför finnas starka skälatt tillgodose behovet av tillköp till sådana fastigheter som bebos och brukasaktivt. Om verksamheten vid domänverket skallkunna lösa dessa problem, måste en ny jordbruks- och skogspolitik skapas. Förprivatägda jordbruks- och skogsfasfigheter borde en sådan ha bl. a. följandeinnehåll: Boplikten måste skärpas. Bra skogsvård och avverkningefter tillväxt skall vara självklarheter. Lantbruksnärnnderna måste göra störreinsatser för avveckling av sterbhus - där finns tillräckliga arealer skogsmarkför att tillgodose aktiva brukares behov. andel av skogsmarken börbibehållas och, om möjligt, utökas. I planeras nu försäljning av mark.Är detta förenligt med en bra skogspolitik? Kan detta ha något att skaffa meden bra skogsarbetarpolitik? AnL 48 Statsrådet : Till vad sade finns det baranågra få saker att tillägga. Hans tolkning av orden "av den här arten" gällerde frågor som han nu har ställt. Hur utvecklingen blir framöver, och vad detkan vara som har i åtanke är omöjligt för mig att beröra i dethär svaret. Därför har jag inget annat yttrande på den punkten än att det somnu har kommit fram är att ytterligare markförsäljningar av den här arten inteblir aktuella. får jag hänvisa tiUsamma del i mitt svar. Svaret är givet med utgångspunkt i den fråga som ärställd. Jag är inte beredd att här ställa ut några växlar på lång sikt. AnL 49JOHN (vpk): Jag vill tacka statsrådet , förnu tolkar jag svaret då det gäller markförsäljningen så, att de här aktuellaförsäljningarna inte kommer till stånd. Jag är glad över att få ett sådantkonkret svar. Men jag hade också ställt fyra andra frågor. Jag måstetyvärr konstatera att då det gäller frågan om att ge domänverket ökade resurserför att bekämpa arbetslösheten har.statsrådet ingen mening. Jagtycks ha ett litet stöd i näringsutskottets betänkande 1979/80:46, där manunderstryker .vikten av att statens skogar kan utnyttjas i sysselsättningsfrämjandesyfte. Jag menar att läget, främst i , är av den arten att manmed fördel skulle kunna gå via domänverket för att bekämpa arbetslösheten. Beträffande min fråga om rotpostförsäljningen ochanlitande av entreprenörer säger statsrådet att han utgår frånatt domänverkets val av strategi vid t. ex. försäljning av rotposter ochanlitande av entreprenörer ligger i linje med företagets verksamhet. Det är påinget sätt ett svar på min fråga. Jag tycker att vi borde vara överens i de härfrågorna, eftersom vi båda är fackföreningsmän - låt vara att jag inte har nåttsamma höjd som statsrådet . Jag har stannat vid att vara ledamoti avtalsrådet. Vi borde ha samma känsla för just dessa frågor som handlar omatt människor anställda inom domänverket riskerar att mista sina jobb på grundav avkastningskravet. Man anlitar entreprenörer och säljer skog på rot för att slippa vissa utgifter. Det tycker åtminstone jag är mycketdålig politik från ett statligt företag. Jag konstaterar tyvärr att beträffande dessa frågor harstatsrådet inte någon mening. Eller också tycker statsrådet attdet är bra som det är och att snöbollen skall få rulla vidare. AnL 50 (vpk): Tyvärr kan jag inte göra samma tolkning somJohn . Jag förstår att anledningen till att man har begärt att fåöverföra dessa arealer från domänfonden till jordfonden är att man förberederen försäljning av dem. Det är ett väldigt negafivt svar. Jag konstaterar att statsrådet säger att han inte villställa ut några växlar . Vi har alltså gjort olika bedömningaromvad som är en bra politik för skogsarbetarna i norra . Det är tyvärrbara att konstatera. Om verksamheten vid domänverket Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Anmäldes Skrivelse 1982/83:39om återkallelse av proposifionen 1981/82:221 15 § Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelse 1982/83:35 Godkännande av internationell konvenfion om ömsesidigt administrativtbistånd för att förhindra, utreda och beivra tullbrott, m. m. 1982/83:40 Ändring i lagen (1960:729) om upphovsrättfill litterära och konstnärliga verk 1982/83:41 Ändringar i rättegångsbalkenm. 1982/83:42 disciplinära verksamhet 1982/83:46 Fortsattgiltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 1982/83:47 Redogörelse förtillämpningen av terroristlagstiftningen 1982/83:52 Vissa närradiofiågor 16 § Anmäldes och bordlades betänkanden /83:1 Vilande grundlagsändringar 1982/83:2Ett reformerat kyrkomöte m. m. 1981/82:192) 1982/83:3 Jusfifieombudsmännensredovisning av sin verksamhet fill 1982/83 års riksdag (redog. 1982/83:1) 1982/83:4 Prästval (prop.1982/83:6) 1982/83:5 Ändring i kyrkolagen (prop. 1982/83:7) Måndaeenden /83:1 Lägre detaljeringsgrad iriksdagens beslut om myndigheters 1982/83:2 Förmögenhetsöverföringar genom inflationen 1982/83:3Lönebildningens roll i ekonomin 1982/83:4Utveckling av en välfärdsanalys 1982/83:5 Beräkning av tillskott avskatteunderlag vid ändring i rikets indelning i landsfingskommuner och kommuner(prop. 1982/83:10) 1982/83:6 Medgivande att eftergeviss statens fordran på rättegångskostnader (prop. 1982/83:18) 1982/83:1Avveckling av markegångsinstitutet (prop. 1981/82:228) 1982/83:2Ändring i taxeringslagen (prop. 1982/83:29) 1982/83:3Ändring i vägtrafikskattelagen (prop. 1981/82:225) 1982/83:4Ändring i tullagen (prop. 1981/82:227) 1982/83:7Ändring i lagen med tulltaxa (prop. 1982/83:28) 1982/83:8Avräkning av utländsk skatt (prop. 1982/83:14) 1982/83:4Ändring i växtförädlarrättslagen (prop. 1981/82:136) 1982/83:6Lag om rymdverksamhet (prop. 1981/82:226) 1982/83:1Handikappinstitutets verksamhet 1982/83:2Personalrepresentanters rösträtt i försäkringskassas styrelse 1982/83:1 Övertagande av aktierna iTrafikakfiebolaget järnvägar (prop. 1981/82:229) 1982/83:1Statligt ägande inom läkemedelsindustrin 1982/83:2Choklad- och konfektyrindustrin betänkande 1982/83:1 Administrativ beredskappå arbetsrättens område (prop. 1982/83:1 Vissa planeringsinsatser m. m. 17 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1982/83:27 av (vpk) till ekonomi-och budgetministern om åtgärder mot kapitalexport och industriutflyttning: Av lämnade tillståndtill svenska företags direkta investeringar i utlandet fördubblades i detnärmaste tiU . De närmast föregående årenhade summan legat relativt kring . Trots dennakraftiga ökning visar delsiffrorna för de åtta första månadernaav 1982 en ytterligare stark ökning. innevarande årgavs sålunda tillstånd till svenska direkta investeringar i utlandet för 5 534milj. mot 4 122 milj. kr. Ökningen uppgåralltså till . De av lämnade tillstånden till svenska direktainvesteringar i utlandet motsvarar emellertid endast en del av de totalainvesteringarna i svenskägda företag utomlands. Förutom att moderbolagetfinansierar dotterbolaget genom att tillföra medel kan dotterbolaget finansierasig genom egen upplåning i utlandet. Sådan upplåning kan ske med borgen ellergaranfi från moderbolaget. Tillståndsgivningen från fill sådanaborgens- och garanfiåtaganden uppgick till . Härtillmåste läggas investeringar gjorda genom upplåning av dotterbolagen utansäkerhet från moderbolagen, för vilka tillstånd ej krävs från , samtinvesteringar finansierade av dotterbolagens vinstmedel. Det är säkerligen ingen överdrift att uppskatta de svenskamultinationella företagens totala investeringar i utlandet till minst 20miljarder kronor . Slår tendensen i tillståndsgivningen frånriksbanken igenom i totalsiffran kan denna komma att uppgå fill 25-26 miljarderkronor under innevarande år. Dessa siffror bör ses mot bakgrund av attinvesteringarna i den svenska industrin uppgick till 18 miljarderkronor. Eftersom statistiken över investeringarna i utlandet också omfattarförsäljningsföretag kan härtill möjligen läggas summan för investeringarna inomhandeln, . Sett på något har de svenska företagensinvesteringar utomlands mångdubblats. De av lämnade tillstånden filldirekta investeringar i utlandet uppgick till omkring150 milj. kr. och växte sedan till över 1 000 milj. kr. på 1970-talet.Även med hänsyn tagen till penningvärdeförsämringen är ökningen av dennakapitalexport utomordentligt stark. De stora svenska investeringarna i utlandet har lett tillatt antalet anställda i svenskägda företag utomlands under de senasteårtiondena ökat mycket kraftigt. hade svenska fabriker i utlandet drygt105 000 anställda. hade antalet anställda i producerande svenska dotterbolag utomlands mer än fördubblats och stigit till ca 220 000.1en enkät som gjordes av uppskattadesdet totala antalet anställda i svenska dotterbolag utomlands (inkl.försäljningsbolag) fill mellan 350 000 och 400 000. Antalet anställda i svenskaproducerande utlandsbolag är drygt en fjärdedel av industrisysselsättningen härhemma. Denna andel har ökat kraftigt. motsvarade antaletanställda i utländska dotterbolag av den totala industrisysselsättningen iSverige. var utlandsandelen uppe i . Denna kraftiga ökning beror påtvå samfidiga processer. Medan antalet anställda ökat kraffigt i svenskägdaföretag utomlands har antalet sysselsatta i den svenska industrin gått kraftigtfillbaka. De flesta dotterbolagen i utlandet ägs av ett fåtal storabolag. Fem stora koncerner hade av alla utlandsanställda . De 20 största svenska företagen kontrollerade tillsammans av alla anställda i svenska produkfionsbolag utomlands. Många stora svenska företag har mer än hälften av sina anställda utanför . Detta gäller t. ex. , , Alfa , , och . SKF har av sina anställda utomlands. Det finns naturligtvis många samband och återverkningarmellan utvecklingen inom den svenskägda utlandssektorn och inom . Menden övervägande tendensen synes vara att företagens utlandsirivesteringar ochutflyttningen av industriarbetsplatser sker på bekostnad av ekonomin inomlandet. Särskilt slående är detta av stor, långvarig ochväxande arbetslöshet i . Det är heller inte så att stora investeringar iutlandet enbart har engångsverkningar. Varje utlandsinvestering binder uppframtida beslut. Möjligheterna till alternativa satsningar i försvåraseller försvinner. Mot dennabakgrund ställer jag följande frågor till ekonomiministern: Avser regeringen att ta något initiativ för att svenskadirektinvestering ar i utlandet återigen skall prövas också ur bytesbalanssynpunkt (såsom skedde )? Vilka åtgärderavser regeringen i övrigt att vidta för att skärpa kontrollen övervalutarörelserna? Vad avserregeringen att göra för att förmå de svenska storföretagen att lägga en störreandel av sina investeringar i ? Vilka åtgärderavser regeringen i övrigt att vidta för att söka stoppa kapitalexport ochindustriutflyttning? 1982/83:28av () till jusfifieministern om kampen motnarkotikamissbruket: I proposition 1977/78:105 föreslogden dåvarande regeringen ett omfattande program i fråga om åtgärder motnarkotikamissbruket. I propositionen uttalades att grundvalen för kampen motnarkotikamissbruket måste vara att samhället inte kan godta något annat bruk aV narkofika ändet som är medicinskt befingat. Allt annat bruk måste med kraft bekämpas. Utifrån denna grundläggande syn på narkofikamissbruketskulle kampen föras, vilket innebar att åtgärderna mot narkotikamissbruketmåste spänna över alla delar av samhällslivet. Propositionen, vilken godtogs avriksdagen , innehöll en bred arsenal av åtgärder för att förverkligaden fasfiagda målsättningen. Under de som förflutit sedan ladefast sin narkotikapolitiska målsättning har insatserna i enlighet medriksdagsbeslutet intensifierats. På svenskt initiativ har också vidsessionen i fastlagt samma målsättning som den svenska riksdagengjorde 1978 i syfte att samordna de nordiska ländernas arbete i kampen motnarkotikamissbruket, bl. a. i fråga om narkofikalagstiftningens tillämpning ide nordiska länderna. I fanns söndagen den 7 november 1982uppgifter om att ett antal domar och strafförelägganden, som utdömts avtingsrätten i mot haschrökare, skall omprövas och kan komma att rivas upp.Av detta torde framgå att det hos de rättsvårdande myndigheterna råder delademeningar om narkotikalagstiftningens tillämpning. I kampen mot narkotikamissbruketoch för att beslut skall kunna följas upp är det enligt min meningnödvändigt att det inte råder några delade meningar i rättstillämpningen, om viskall kunna föra kampen mot narkotikamissbruket med framgång. Med stöd av vad som anförts anhåller jag att tillstatsrådet och chefen för få ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för atttillämpningen av den svenska narkotikalagsfiftningen skall bli enhetlig? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att riksdagensbeslut om kampen mot narkotikan skall kunna förverkligas? 18 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1982/83:63av BertU () till industriministern om ökad statlig insats vidrekonstruktionen av : Genom förra regeringens agerandeskapades en allt bättre bas, på vilken skullekunna fortbestå. Regeringsskiftet synes ha inneburit att den positivautvecklingen stoppats upp och frågan återigen glider in i ett osäkert läge.Detta skulle vara till stort förfång för de anställda och kommunen, dåalternativa möjligheter på arbetsmarknaden är Mot denna bakgrund vill jag fråga: Är regeringen beredd att öka sin insats i rekonstruktionenav , med hänsyn till de svårigheter som kan föreligga för deanställda och de berörda kommunerna att teckna erforderligt kapital? 1982/83:64 av () till ekonomi- ochbudgetministern om skärpt realisationsvinstbeskattning vid aktieförsäljning: Avser regeringen att framläggaförslag om skärpt realisationsvinstbeskattning vid aktieförsäljning? 1982/83:65 av () fill kommunikationsministern om SJ:s pensionärsrabatter: Pensionärerna har minskat sitttågresande sedan det särskilda 125-kronorskortet infördes . Det är främst de kortareresorna som drabbas. Kortet skulle ge bidrag till statskassan, menkonstruerades så att pensionärerna inte skulle drabbas onödigt hårt (de fick t.ex. resa även ). Utvecklingen har dock visat att enändring är nödvändig, och förre kommunikationsministern aviserade redan iseptember att 125-kortet borde tas bort. a. hänvisade han fill denutvärdering som pågår inom SJ. Avser kommunikationsministern att genomföra någon ändringav de nuvarande rabattreglerna för pensionärer? 1982/83:66av Bo Finnkvist (s) till bostadsministern om statligt stöd till kommuner m. fl.med outhyrda lägenheter: Som en följd av nedgången isysselsättningen inom basnäringarna har det i län som uppstått akutaproblem med tomma och outhyrda bostadslägenheter. Aktuella kommuner liksom de allmännytfiga bostadsföretagdär huvudparten av outhyrda lägenheter finns orkar inte själva utan statligtstöd att ekonomiskt klara de hyresförluster som uppstår. Hela bostadsbyggnationen i har drabbats av starktillbakagång . Detta har fått till följd attbyggsysselsättningen drabbats mycket negativt. Nyproduktionen av bostäder ärlåg, och ombyggnad och förbättring av äldre bostäder sker inte i denomfattning som skulle erfordras för att hålla uppe byggsysselsättningen. Detta är oroande både för byggsysselsättningen och förbostadssituationen i länet. Till krislän som Värrriland skullebehövas särskilt riktade åtgärder för ökad byggsysselsättning. Mot bakgrund av det anförda villjag ställa följande fråga till bostadsministern: Avser regeringen att vidta åtgärder för ekonomiskt stödtill kommuner och allmännyttiga bostadsföretag vad avser outhyrda lägenheteroch ombyggnad av äldre bostadslägenheter i krislän som ? 1982/83:67 av () till socialministern omufiovad värdesäkring av pensionerna: I valrörelsen lovadesocialdemokraterna att pensionerna skulle värdesäkras fullt ut. Därefter harregeringen, enligt uppgift efter förhandlingar med pensionärernas organisationer,beslutat att pensionärerna endast skall kompenseras för andra prisstegringar ändem som beror på devalveringen. Mot denna bakgrund vill jag ställa följandefrågor till socialministern: Hur och medvilka pensionärsorganisationer förhandlade regeringen? När kommer denutlovade fulla värdesäkringen av pensionerna att träda i kraft? 1982/83:68 av () till socialministern omvärdesäkringen av pensionerna: Regeringen har aviserat en ny skattvid försäljning av videoutrustning. Ekonomi- och budgetministern planerar attinföra en skatt på lyxbetonade fritidsbåtar. Detta slags indirekta skatterhöjer konsumentprisindex. Regeringen har vidare förutskickat en återgång tillkonsumentprisindex som bas för pensionsberäkningen. Höjningar av indirektaskatter och energipriser medför då återigen att pensionsbeloppen sfiger.Regeringen avser däremot att förhindra att den del av prisstegringen somföranleds av devalveringen höjer pensionerna. Anser regeringen det rimligt att pensionärerna fårkompensation för att lyxbåtar och videoapparater blir dyrare, men inte för attnödvändighetsvaror sfiger i pris? 1982/83:69 av () till justitieministernom ändring av valkretsindelningen i : Avser justitieministern att underinnevarande framlägga en proposifion om ändring av valkretsindelningeni enligt det av alla demokrafiska partier fillstyrktautredningsförslag som presenterades ? 1982/83:70av () till statsrådet om viss översyn avpresstödet: Regeringen bemyndigade chefen förutbildnings- departementetatt tillkalla en särskild utredare för utredning om annonsbladen ochdagspressen. Den utveckling som skett vad gäller annonsbladens förekomst ochutformning innebär att nuvarande regler för presstödet i fleraavseenden är svåra att tillämpa. Förändringar i presstödet av det slag som anges idirekfiven bör dock lämpligen beredas på det sätt som varit normalt, nämligen iform av en parlamentarisk utredning. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet om han avser att göra den här aktuella översynen parlamentarisk ellerom han på annat sätt avser låta riksdagspartierna få möjlighet att påverkaöversynen på utredningsstadiet. 1982/83:71 av () till försvarsministern omverksamheten vid AB : AB är läns störstaindustriarbetsplats. är företaget också en nyckelindustri inom detsvenska totalförsvaret och av avgörande betydelse för möjligheter attutveckla och producera egen försvarsmateriel på hög teknisk nivå. AB Boforstvingas nu på grund av dålig orderingång att reducera personalen inom företagetsförsvarssektor. begärde företaget förhandlingar om varsel för575 halvtidsjobb inom försvarsproduktionen. Enligt företagsledningen och de fackliga organisationernaskulle företagets situation underlättas om statsmakterna vidtog åtgärder föratt tidigarelägga vissa försvarsbeställningar, aktivt stöda företaget i dessexportansträngningar och mjuka upp tillämpningen av nuvarande exportregler. Utvecklingen inom AB är av avgörande betydelse förKarlskogaregionen och hela län. Minskad sysselsättning slår hårt motberörda kommuner, småindustrin i området, industrisysselsättningen i länet,handeln etc. Det är därför av stor vikt att regeringen underlättar förföretagen att komma över de nuvarande svårigheterna. Är försvarsministern och regeringenberedda att tillmötesgå de önskemål om åtgärder från statens sida som framförtsav företagsledningen och de anställda hos AB ? 1982/83:72av () till socialministern om utlovad värdesäkring avpensionerna: Regeringen säger sig ha förankratmetoden att värdesäkra pensionerna hos pensionärsorganisationerna PRO() och SFRF (). Vad gäller PRO hävdas i ett pressmeddelande från socialdepartementetden att socialdemokraterna träffade en överenskommelsemed organisationen och att denna överenskommelse följts upp genomöverläggningar . SFRFskall enligt pressmeddelandet ha förklarat att man ställer sig bakom Nr 21 Vill statsrådet redogöra för de förhandlingar som varitmed pensionärsorganisationerna orn pensionernas värdesäkring och för deöverenskommelser som träffats? 1982/83:73av () till statsrådet om hemsjukvården: I en tidningsartikel harjämställdhetsministern tagit avstånd från utvecklingen mot ökadhemsjukvård genom att uttala att det socialdemokratiska kvinnoförbundetupplever det som ett hot att sjukvårdshuvudmännen vill satsa mer på vård ochomsorg av de äldre i hemmet och att detta leder tanken till s. k. hemmadöttrar. Delar sjukvårdsministern denna uppfattning? 1982/83:74 av () tillkommunikationsministern om vintersjöfarten på : Under svåra vintrar begränsasmöjligheterna till sjöfart på på grund av otillräckligaisbrytarresurser. Vissa år har hållits öppen med hjälp av extraisbrytare, som normalt inte är stationerad i . har nuföreslagit att kostnaden för denna särskilda isbrytar-hjälp skall inbesparas. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta i syfte attsäkerställa seglafions-möjligheterna på ?