prot · G609115 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vet därför hur det går för enannonsör när det finns många kanaler. Jag vet också hur det går för den somordnar danser i , där det finns en mängd tidningar som var och enhar dålig hushållstäckning. Det är dyrt att annonsera där, därför att man harså många kanaler att välja bland. TV-reklamär naturligtvis något väldigt attrakfivt, om man når ut fill en stor publiköver en eller högst två kanaler. Men de som talar för TV-reklam gör alltidsamma misstag. De blandar ihop mediet med publiken. publikensom gör eterreklamen intressant, inte mediet i sig. Om vi får 20-30 kanaler -eller hur många det nu kan bli fråga om - betyder det att annonsören måsteannonsera på alla ställen för att vara säker på att nå publiken. Då blirreklamen orimligt dyr. Det är kontaktkostnaden som det är intressant att bedömaför den som annonserar. Vidare använder man sig av ett annat argument, den storaspridningen. Man säger: kommer vi att få västtyska satelliter som kommer attkunna sända reklam över hela på en gång. Men den stora spridningen ärheller inget bra argument när det gäller en utvecklad TV-reklam. Också i detsammanhanget kan jag dra nytta av en erfarenhet som jag fått genom nära kontaktmed verksamheten. Jag arbetade nämligen en gång inom en organisation som drevbio i förorten . Jag vet precis varför vi fick sluta annonserabiografföreställningar i och ; Vi hade inte råd att betalaför de fidningar som såldes i och . Den stora spridningen varfaktiskt inget bra argument för annonsören. Det bästa med är att den inte säljs iStockholm, att den är en fidning som har oerhört hög täckningsgrad där densäljs och att den inte säljs utanför sitt område. är förannonsören produktiv. Därför är den bra. Att den stora spridningen automafiskt skulle vara ett gottargument för reklam, är faktiskt inte riktigt. Därför har vi sagt i direktivenatt det finns anledning att vara återhållsam. Det finns ingen anledning för ossatt gå ut och satsa på reklam, om man - vilket mycket tyder på - håller på attförlora intresset för reklamen. De erfarenheter som man har av de månganystartade företagen runt om i världen, vilka skall reklamfinansieras, tyderjust på detta. Det är faktiskt ganska svårt att få annonsörer. De som har gott minne kanske kommer ihåg ett radioföretagsom sände från . I den vanliga historieskrivningenbrukar man hävda att radiosändningarna stängdes därför att sade attde skulle stängas - men kanske var det därför att företaget hade dåligaaffärer, för litet annonser. En och annan kanske kommer ihåg den gubbe somskulle letas upp på men som ingen lyckades hitta. I själva verket har reklamivrarna ganska dåligakommersiella förutsättningar, och därför är de kanske så desperata när detgäller att till varje pris inmuta områden just . pekar på två brister, som han ser det, ide nya direktiven. Jag har tidigare beträffande de gamla direktiven uttalat attvi i princip inte hade några andra invändningar mot dem än att de möjliggjordeen god beskrivning av utvecklingen, där vi var mer angelägna om att kunna skapaunderlag för förslag till åtgärder på vissa punkter. När det gäller arbetet med radioavtalet har vi sett detsom rimligt att egen organisation kanföreta nödvändiga förändringar. Vi har inte lagt tyngdpunkten på förberedelserför ett nytt radioavtal, i avsikt att inte skapa en ny, total radioutredning,vilket inte var meningen. Beträffandesynpunkterna på de framtida finansieringsfrågorna har jag ganskafullständigt utvecklat synen på TV-reklamen. Låt migbara avslutningsvis anknyta till vad jag började med. pekar på de två punkterna omradioavtalet och finansieringsfrågorna. Och jag har all anledning att uttryckarespekt för den uppfattning som han och hans parti står för i det avseendet. Jag noterar den himmelsvida skillnad som finns mellanJan-Erik sätt att resonera om massmediekommitténs direktiv och detsätt som företrädarna här i kammaren för moderata samlingspartiet använder sigav. Och jag beklagar djupt uttalandet om att det parti som jag tillhör ochföreträder skulle stå för diktatur och förtryck. Jag tycker faktiskt att deuttalandena var grova. 7ANDERS (): Det är viktigt att få reda på varsocialdemokratin står i den här frågan. Via massmedia försökersocialdemokraterna nu föra ut till svenska folket att man minsann är förfrihet, att en omprövning är på gång, att om bara socialdemokraterna fårbestämma så kommer självkritiken att resultera i att det blir frihet på en långrad områden. Pressklippen har varit många de senasteveckorna efter försök till självprövning. De har bl. a.handlat om att det nu är tid för socialdemokratin att ompröva inställningentill reklam och mycket annat. Vi som sysslar med massmedia, i utredningar, styrelser ochi andra sammanhang på den offentliga sidan, har inte märkt någonting av deIngvar Carlssonska tankegångarna. Man traskar på precis som vanligt; merförbud, ytterligare åstramningar, mindre frihet. Jag förstår att är irriterad över dettaoch går till ett vildsint angrepp mot bl. a. moderata samlingspartiet. Detfår han gärna göra - vi slåss verkligen inte för någon dålig sak när viförsöker att inför svenska folket tala för och i det här huset aktivt arbetaför ökad yttrandefrihet. Vi vet att och socialdemokraterna ärkänsliga för detta och att vi kommer att få uppleva många ilskna utbrott. Detkommer inte att skrämma oss - vi vet att vi kämpar för en god sak. Vi vetockså, herr talman, att socialdemokraterna kommer att få ändra inställning,oavsett om de vill det eller inte. och hans parti kämpar för enförlorad sak. Vad är det man håller på att göra? Jag vill instämma i vadJan-Erik sade när det gäller : Vad är det somhänder? Jo, genom att har ändrat på direktiven kommer riksdagenmed all säkerhet att ställas utanför en del av de viktiga beslut om framtid som tidigare fått ta. skall det inte blinågon stor radioutredning - det skall inte bli någon radioutredning alls.Sveriges Radio skall få ta initiativet fill förändringar, och i dét företagethar, herr talman, monopol alltid varit ledstjärnan. Jag ser inte några störreförändringar i det avseendet. Man har t. o. m. anställt den gamlelokalradiochefen i moderbolagets koncernstab, med speciell uppgift att förbereda de förändringar som kan ske i avtalet medstaten. Är detta verkligen en rimlig ordning? Skall riksdagenskulturutskott, skall , skall de politiska partierna ställas utanfördenna viktiga förändring som kommer att bli nödvändig ? Jagreagerar väldigt starkt mot detta. Det är t. o. m. en skärpning jämfört med denattityd socialdemokraterna har haft tidigare när det gäller . Sedan tycker jag inte, herr talman, att man kan jämföravattenledningsnät och kabeltelevision. Det är faktiskt två olika saker mandistribuerar. Visserligen behöver vi vederkvickas av vatten ibland, men det ärfaktiskt inte samma sak som att via kabel få ta del av olika åsikter. Jag vägraratt gå med på den typen av enkla liknelser. ägnar sig sedan åt att gå till attack motreklam i televisionen. Det är i så fall ändå, herr talman, märkligt att i allade länder över hela världen - med några få undantag - som har television, såfinns det fakfiskt reklam i TV, och det fungerar alldeles utmärkt. Men iSverige skulle det uppenbarligen inte kunna vara så. resonerar ungefär som soldaten som gick iotakt och sade att det är kompaniet som går i otakt och jag som går i takt. Vadsom fungerar utomlands skulle uppenbarligen inte kunna fungera här i . sade att vi skall ha respekt för historienoch gav två av de moderata partivänner till mig som har deltagit i den härdebatten smisk på fingrarna. Men, , gå hem och läs historia -det tycks behövas. Här står Elengt i talarstol ochpåstår att Radio Nord fick sluta sända för att man hade dåliga affärer. Det varju så att förbjöd såväl Radio Nord som Radio Syd att fortsätta. Omdet nu är på det sätt som påstår, är då bereddatt tillåta Radio Nord och Radio Syd att sända igen? Endast om ett klart svar på den punkten kan vi ha litet större respekt för hans synpunkterpå frihet i massmedia. Får jag slutligen säga att när det gällerreklamen så får massmediekommittén inte ens utreda denna. Vi får än mindre låtamarknaden, konsumenterna, avgöra om vi skall ha reklam i televisionen ellerinte. 8 PERUNCKEL (m): ville i sitt anförande intekännas vid den historiska parallellen mellan boktryckarkonsten ochkabeltekniken. Jag förstår det. Jag frågade själv i mitt anförande vilkenhörnpelare i det fria ordet som statsrådet var tveksam inför. Det varalltså etableringsfriheten det handlade om. försöker statsrådet att förklara bort densocialdemokratiska misstron mot etableringsfrihet för kabelmediet genom enhänvisning till vattenledningar. Det var inget bra exempel, . Min fråga fill statsrådet måste mot denna bakgrund bli: beredd att medge att vem som helst skall få lägga ned kabel, påsamma sätt som vemsom helst får installera rör? Vidare: Är statsrådet beredd att medge vem somhelst rätten att sända TV på en kabel som redan ligger i marken? Något urvalmellan olika intressenter på kabeln behöver nämligen inte, som statsrådetGöransson vill göra gällande, ske. Det är detta som är det revolutionerande iden tekniska utvecklingen. Kabeltekniken medger nu tekniskt sett denetableringsfrihet som vi ideologiskt sett har anledning att eftersträva. Om statsrådet är beredd att medge att man harrätt att lägga kabel på samma sätt som man har rätt att installeravattenledningsrör och om statsrådet är beredd att medge att vem som helst skallha rätt att sända TV på redan nedlagda kablar, då har statsrådet förkabelteknikens vidkommande anslutit sig fill de grundläggande principer somtryckfrihetsförordningen anger för den tryckta skriften. Det finns, BengtGöransson, inga tekniska hinder att medge denna rätt. Är statsrådet mot denbakgrunden beredd att göra det? Skälet, herr talman, fill vår oro för vad som i desocialdemokratiska kanslierna döljs på massmedieområdet är att vi får så mångavittnesbörd om hur negafivt starka grupper inom socialdemokratin ser påmassmediefrågorna. Låt mig citera ett stycke ur en mofion som är avgiven avden socialdemokratiska landstingsgruppen i : "Den mycket snabba tekniska utveckling som ägerrum inom mediaområdet kan i kombination med ensidigt vinstinriktadeaffärsintressen komma att leda till att vår yttrandefrihet kommer att begränsasi stället för att ökas. Mot bakgrund av bl. a. sådana farhågor pågår förnärvarande ett utredningsarbete på staflig nivå om massmedierna. Bedömningenär, att samhället behöver styrmedel, som gör det möjligt att genom demokratisktfattade beslut ange vilka villkor som skall gälla för de nya massmediernasutveckling." Det behövs alltså styrmedel mot det fria ordet! Attsocialdemokraterna i har fått med sig också mittenpartierna pä att idenna motions anda nu kräva att skall aktivera sig medett massmedia-politiskt program gör inte saken lättare att försvara. hänvisar ofta till att yttrandefrihetenkan komma att stå i konflikt med kulturambitioner. Det oroar oss moderater. Minfråga till kulturministern måste mot denna bakgrund bli: Om kulturambitionernakolliderar med någon av de fyra hörnpelarna för det fria ordet, vad gör BengtGöransson då? Är det det fria ordet, etableringsfriheten, som får vika förkulturen, eller skall kulturen underordnas det som vi tidigare ansett varasjälvklart för ett fritt meningsutbyte? diskuterar rätten att sända reklam i eter-och kabelmedier från utgångspunkten om reklamen egentligen är specielltanvändbar som finansieringskälla. Detta, statsrådet , är felfrågeställning. Rätt fråga från statens sida är; Finns det tillräckliga skälför att förbjuda dem som vill använda reklamen från att utnyttja dennamöjlighet? 9 protokoll 1982/83:113-115 9 (): Statsrådet var upprörd och skakad, och jag är ledsen för atthan har blivit det när vi diskuterar socialdemokratins frihetspolitik. Jagvill understryka att den utgångspunkt som jag hade är den debatt som vi nu förom dagens samhälle och utvecklingen framöver. Där kan jag bara konstatera attsocialdemokratisk frihetspolitik innebär frihet från frihet. Det är inte så attjag påstår att tal för någon vecka sedan om frihet var enreaktion mot att socialdemokratin tidigare inte har velat frihet. Vad jag villsäga är att den väg som ni vill slå in på i framtidens samhälle är baserad merpå frihet från frihet än frihet för den enskilde att själv bestämma över sinvardag. Jagskulle vilja be , om han är upprörd och skakad över att vi förfram dessa anklagelser - att ni inte inom olika områden vill bereda människorstörsta möjliga frihet - att statsrådet deklarerar inom vilket område och ivilka sammanhang den socialdemokratiska regeringen har lagt fram förslag somstärker den enskildes frihet. Och inom vilka områden kommer man att lägga framförslag som stärker den enskildes frihet att själv bestämma? Att ni lägger framförslag som stärker organisationerna, som stärker stat och kommun, och att nistundtals kanske diskuterar att tillåta kolonistugor - det är inte frihet. Närvi diskuterar massmediefrågor, så är för socialdemokratin frihet i massniediaen fråga om att skapa frihet/rån att själv kunna välja - inte frihet att självkunna välja. Det är frihet från att själv avgöra om man skall se reklam, frihetfrån etableringsfrihet osv. är det frihet från människors frihet attsjälva välja. Det är den tunnaste definition av frihet som tänkas kan, och man"snor inga kläder" med den typen av frihetsdefinition. Menom vi nu också diskuterar yttrandefriheten och statsrådet känner sig upprördoch skakad, så kan han å andra sidan lugna oss genom att klart deklarera attyttrandefriheten skall grundlagsskyddas i de nya medierna. Det är enkelt att göra,och då slipper vi kanske en del av den här debatten. Närdet gäller fri etableringsrätt undrar jag i likhet med och om inte statsrådet tog sig vatten över huvudet när han började tala omvattenledningar. Man får lov att montera in flera olika vattenledningar -fråri grannens brunn, från sin egen brunn, från det kommunala vattennätet osv.Mig veterligt finns det inget förbud mot att ha så många vattenledningar manöver huvud taget vill. Menför att klargöra en annan sak, som kanske är mer väsentlig änvattenledningsdiskussionen, vill jag säga att det intressanta med envattenledning är ju vattnet, och det intressanta med kabel-TV är innehållet ikablarna. Och den nya tekniken ger inte de restriktioner som om . Man kan ha 50 kanaler i ett kabel-TV-nät. Om det brister ifråga om utrymme i den ena kabeln, så kan man faktiskt ha flera olika kablar. Omden här debatten har gett statsrådet den insikten att vi här står inför en nyteknisk förändring, som ger oss möjlighet att värna och vidga de enskilda människornas frihet attvälja, då har denna debatt blivit bra, och då kanske vi också har att se framemot nya direktiv till massmediekommittén. Statsrådet var uppenbarligen intemedveten om att ny kabelteknik inte innebär de begränsningar som han tydligentill trodde var för handen. Sedansade statsrådet att det inte finns några planer på att förbjuda mottagning avreklam. Ja, men varför skall man då utreda och överväga olika regler förmottagning av reklam från ufiändska sändare? Om man skall reglerareklam-TV-mottagningen, så är det uppenbarligen för att man inte vill attmottagning av reklam skall vara fri. Då vill jag bara fråga: Vilken typ avinskränkningar tänker sig statsrådet? Ytterligareen sak, som kanske är det allra tråkigaste med den negativa inställning somsocialdemokrafin har till frihet i dessa frågor och till nya teknologier, äratt vi riskerar att missa av möjligheter. Vi skulle i Sverigekunna få en rad olika, skilda sändande TV-bolag fill gagn för dynamiken ochförnyelsen, till gagn för tittarnas valfrihet, till gagn för allsidigheten ochden fria opinionsbildningen. Men socialdemokratin vill inte. Vi skulle kunna getidningar och andra massmedieföretag en unik möjlighet att inte bara trycka påpapper utan också vara massmedieföretag i vidaste bemärkelse. ,- och , som tyckte skulle stannai - skulle kunna sända via kabel-TV också, om man så ville. bekymmer om huruvida reklam fungerar eller ej vill jag säga attfungerar inte reklamen, är det ju inget problem, för då blir det ingen reklam.Tillåt alltså reklam. Tillsist; Är ni frihetens parti, när ni i praktiken förvägrar människor att i sitteget hem, i sitt eget vardagsrum, själva välja mellan så många olika TV-programsom möjligt? Per och vidhåller sina påståenden omsocialdemokratin som ett parti som sviker friheten, som om parfiet, om det hadefunnits när boktryckarkonsten uppfanns, hade medverkat till att människor intefått uttrycka sina tankar i skrift. Jagutgår ifrån att det bara är plågan att inför kammaren erkänna en förlöpning somgör att man vidhåller sina påståenden. Jag gör det därför att den beskrivningsom gav, att socialdemokratisk frihet i stort sett skulle handlaom kolonistugor, faktiskt är ganska fantastisk. Minjämförelse med vattenledningen är naturligtvis tillspetsad. Tror ni verkligenatt den människa som i ett flerfamiljshus sitter framför sin TV-apparat ochväljer har möjlighet att individuellt ta in en kabel från gatan fill den egnalägenheten? Anknyts inte huset fill ett kabelsystem av något slag? Vi måsteändå ha litet sinne för hur kablarna ser ut och vad det kostar att bygga utsystemet. I själva verket gäller en stor del av den kritiska debattenjust kabelutbyggnaden. Jag har i en rad uttalanden sagt att jag utgår ifrån attkabelsystemen kommer, men i den kritiska debatten har det framhållits att det skullekomma att röra sig om en stor investeringskostnad. Det kommer naturligtvis inteatt bli en mängd olika kablar. Mankan göra en annan jämförelse. Vi har i det här landet ett postverk. Inte ökarväl yttrandefriheten, om det finns ett antal postverk som tävlar om att bära utbreven. I själva verket stärks kanske yttrandefriheten av att vi har ett postverkmed uppdrag att sörja för utbärning av alla brev, också de brev som skall tillHaikkasbyn och inte bara de som skall tas till den närmaste platsen dit detlönar sig att bära posten. I våra direktiv pekas det fakfiskt på den spännings<3m finns med tanke på den geografiska rättvisa som krävs när det gällerutbyggnaden av kabelsystem. För oss är det viktigt att söka lösningar somtillgodoser alla medborgares intressen, inte bara de medborgares intressen somtill äventyrs kan vara ekonomiskt intressanta för en eller annan kabelbyggare. Vadbeträffar reklamen har jag inte sagt att jag tycker att skallstanna i . Jag sade att det för annonsörer faktiskt är bra atttidningen inte har spridning utanför det område där annonsörerna finns. Jaghar också gjort en kommersiell bedömning. En sådan bedömning tror jag ärviktig, för skall man finansiera någonting gäller det ju att få pengar. Då ärdet också viktigt att vi bedömer om de finansieringsvägar som prövas kan ansesha ekonomiska förutsättningar i ett längre perspektiv. Vi kan då konstatera attdagens licensavgift är rimlig. För en blygsam slant får man tillgång tillsynnerligen många program. Närdet gäller beslut om framtid kommer självfallet :inteatt ställas utanför. Jag pekade på att massmediekommittén inte är någonradioutredning. Inte heller fanns det i den tidigare regeringens direktivnågonting bestämt om en radioutredning. är dessutom ett publicservice-företag, som har en egen styrelse och egen organisation. Och som bekantfinns det möjlighet att utöva viss insyn i vad som sker i företaget, också idess interna arbete. Men självfallet är det som kommer att taställning till hur ett kommande nytt radioavtal skall se ut. Närdet gäller den mängd av program som man skulle få har många av dem som ärnyentusiaster gjort det litet för enkelt för sig. Man kan ju inte vidaresändaalla program utan vidare. Alla program finns fakfiskt inte tillgängliga, ochalla program är inte gratis. Mångaav dem som representerar upphovsmannasidan konstaterar , att det är mycketsvårt att bedöma situationen, att det hela är en djungel för upphovsmännen. Deprogram som produceras utomlands låter sig inte utan vidare omsättas i kablarnaför att vidaresändas. Flertalet av dem kräver redigering, och det fordrasdessutom uppgörelser med upphovsmännen avseende rätten att ta in programmen.Det kan därför vara viktigt att också vi, på vår kant, medverkar till enregelskrivning, bl. a. därför att vi vill värna om det sorn är en nationelltelevision. Det finns faktiskt anledning för vårt land att, irför det tryck somuppstår därför att en mängd program kommer utifrån andra delar avvärlden, också värna om det som är ett uttryck för en nafionell idenfitet. Ävenom vi accepterar och också välkomnar en ökad tillgång till utländska program,som utvecklingen inom satellit- och kabelområdena för med sig, får det inteinnebära att vi bara passivt avvaktar. Vi måste fundera över vilka följder dethela får för det svenska mediesamhället. Vikan inte låta vår egen massmediestruktur slås sönder av en ny teknik. Menar viallvar med våra uttalanden om yttrandefrihet, massmediepolitik ochkulturpolitik, måste vi också se till att värna om vår nationella identitet! Fråganom vilka följder den kommunikationstekniska utvecklingen kommer att få för dennationella massmediepolitiken i olika länder uppmärksammas i själva verket i deflesta länder i . Och inom parentes - jag blir mycket förvånad överdem som tror att det bara är svensk television som skall påverkas av allaprogram som kommer utifrån. Man hänvisar till att vi kan ha ett engelsktsystem, osv. Självfallet kommer också det engelska systemet att påverkas,liksom det franska och tyska. Alla system påverkas. inom skall handla om kulturen ochkommunikafionsteknologin. Det ämnet skall då både belysas frånkreativitetssynpunkt och diskuteras.med hänsyn till den kulturella identiteten.I olika länder sitter utredningar, som funderar över regler för kabel-TV ochhur mediet skall få utnyttjas. I alla de sammanhangen spelar omsorgen om dennationella kulturen en viktig roll. Dethär är svåra och stora frågor, där olika viktiga intressen måste vägas motvarandra. Därför vore det värdefullt om problemen kunde lösas i samförståndmellan olika politiska partier. uppgift är att möjliggöradenna typ av lösningar. är ledamot av kommittén och har i denegenskapen möjlighet att tillföra utredningen både sina egna och sitt partismycket pregnanta uppfattningar och visa den vilja till lösning i samförståndsom ändå är nödvändig för att vi skall klara de här viktiga frågorna. Avden debatt som har förts i den här kammaren har jag dragit slutsatsen attdet ändå är bra att det är och inte Per eller GunnarHökmark som företräder partiet i den kommittén. 11 (); Det senaste gjorde mig naturligtvis glad, ja, nästan rörd. Jag får välförsöka göra vad jag kan för att uppfylla stora förhoppningarpå mig. Jag är inte säker på att han kommer att bli särskilt tillfredsställd. är ju, herr talman, att direktiven har ändrats ochsnävats upp. Det har bl. a. vi från moderata samlingspartiets sida reageratstarkt emot. och jag hade också en debatt om den politiseringav massmediekommitténs sekretariat som enligt min och andras mening har ägtrum. Det är heller inte någon särskilt bra start. Jag har i massmediekommitténarbetat för att också andra än och skall få blirepresenterade såsom sakkunniga. Kommittén i övrigt har, med något undantag,inte stött detta. Nuligger bollen hos . Han kan bevisa sin»vilja till en störreöppenhet på det här området genom att låta också representanter för låt osssäga näringslivet och vara med som sakkunniga isjälva massmediekommittén. Det är ett ärende som ligger hos regeringen, hosBengt . Konkurrensbrukar ha en rad fördelar. gör jämförelsen att konkunens härskulle vara detsamma som att öka yttrandefriheten genom att starta ett postverktill. är det faktiskt så att det finns litet bättre liknelser, som merastämmer överens med den massmediesituafion som det här handlar om. och dess mobiltelefonsystem! Där tvingades för några årsedan ge vika och tvangs släppa in en konkurrent, det privata för(taget Comvik,som offererar ett alternativt system. Det har haft en mycket positiv inverkanpå de tjänster som och andra erbjuder.