prot · G609161 · 1982-12-31 00:00:00 — Per försöker fortfarande se skumma ideologiskamotiv bakom vårt ställningstagande. Det är nästan löjligt. Om Per hadelitet erfarenhet av lokal praktisk skolplanering skulle han vara medveten omatt det finns många faktorer att ta hänsyn till när man anordnar skolor. Manbehöver ett elevunderlag. Det sviktar nu på många häll. Därför tvingas mängakommuner att ta nedläggningsbeslut. Jag har varit med om sådana. lägger ned fyragymnasieskolor, om jag är rätt underrättad. Det är säkert smärtsamt i varjeenskilt fall. Många skolor är bra. Ingen har betvivlat att är enbra skola. Men vi sätter oss inte till doms över för att dentvingas till detta ställningstagande. Det är dess skyldighet att göra enlämplig avvägning med hänsyn till ekonomiska förutsättningar, elevunderlag,elevernas boende och ålder etc. Det är många faktorer som inverkar. Det är intevår sak i att bedöma rikfigheten av beslutet att lägga nedHöglandsskolan. Med vårt majoritetsuttalande har vi inte sagt om detta ärlämpligt eller olämpligt. Vi har tagit ställning till frågan: Skall vi göra encentralt initierad utvärdering av denna skolform? Vi har helt enkelt tagitsamma ställning nu som . Men vi är allmänt sett positiva till att manprövar också denna variant inom det allmänna skolväsendet. Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 59 (vpk); Jag skall fatta mig väldigt kort i det här anförandet. Ofta kritiseras - med rätta - socialdemokratiska politikerför ställningstaganden som de gör , när partiet är i regeringsställning,jämfört med ställningstaganden som de gjorde i opposition. Man skulle i det härfallet kunna tillämpa samma metodik när det gäller de borgerliga ledamöterna.Det var ju den borgerliga regeringen som 1981 avslog ett besvär överskolstyrelsens beslut i fråga om de två Stockholmsskolorna. Jag frågar mig också: Vem skall bestrida kostnaden förfortsatt drift av dessa skolor? Är det så man hanterar utbildningsanslag i densvenska , dä skall jag be att få återkomma angående den lilla B-skolan i i i kommunsom är nedläggningshotad. Vi kanske kunde utvärdera den. Jag har i mitt särskilda yttrande pekat pä attdet inom SÖ finns en arbetsgrupp under ledning av generaldirektören med uppdragatt leda försöksverksamheten och utvecklingsarbetet för en reformerad gymnasieskolaoch jag säger att jag förutsätter att kommuners önskemål att pröva en vertikalskolorganisation, som jag inte är negativt inställd till. beaktas även i detsammanhanget. Här skulle man kunna ta ytterligare ett steg när detgäller vertikaliteten. Möjligheten till detta finns i alla fall, vilket bordevara intressant. Det skulle vara att öka vertikaliteten med sikte på ävenhögskolan. Resultatet skulle bli att studerande som väljer att gå frångymnasieskolan till högskolan skulle få lättare att finna sig till rätta inomden högre utbildningsformen. Med deorden yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 60 (): Det är ett märkligt ärende som kammaren nudebatterar. När man läser utbildningsutskottets betänkande 1982/83:35 finnerman resonemang som i och för sig är kloka, men när man jämför med förslagettill beslut är de märkliga och får läsaren att bli förbluffad. Utskottet börjar med att konstatera, att endast i ettlitet antal fall omfattar vertikalt organiserad skolenhet såväl årskurserna 7-9av som årskurserna 1-3 av gymnasieskolan. Såväl de moderatamotionerna, som vi har väckt i är liksom tidigare är, som den socialdemokratiskai år av och - som jag tyvärr inte ser ikammaren just nu -begär en utvärdering av just denna typ av total vertikalskolorganisation, som således f. n. existerar bara vid tvä skolor i landet, dehär diskuterade Ahlströmska skolan och . Just kopplingen mellan grundskola och gymnasieskola anservi nämligen ha det största värdet i denna fråga. Som utskottet ocksåkonstaterar ger det möjlighet att motverka olika åldersgruppers problem,befrämja fadderverksamhet och samarbete föräldrar-elever-skolpersonal, skapavariation i lärarnas arbetsuppgifter osv. Dessa positiva värden, som hävdatsfrån så många håll, inte minst från utskottets sida och frän Stockholmsskolstyrelses, är man helt beredd att bortse från när man går att fatta detpolitiska beslutet. Utskottet stöder sig pä det märkliga dokument som densocialdemokratiska majoriteten i klubbade igenom den 3februari . Jag kan inte låta bli att läsa upp några rader ur detta: "På och Ahlströmska skolan har enmodell med s. k. vertikal skola prövats. Skolstyrelsen anser att skolornafungerar bra och har många positiva värden. Som exempel kan nämnas godsammanhållning mellan eleverna samt mellan elever, föräldrar och lärare, stabillärarkår samt intresserade och engagerade elever. Skolstyrelsen uppdrar därföråt skolförvaltningen att redovisa och värdera det pedagogiska innehålletssärart vid sådana skolor. Om utvärderingen visar att systemet är bra bör detdiskuteras för andra skolor. Erfarenheter som gjorts vid nämnda skolor skallalltså tas till vara inom det övriga skolsystemet. Det bör särskilt belysas omen ökad integrering kan förbättra övergängen från förskola fillgrundskola."' Men sedan gör man helt om. Mot bakgrund av dessa ordföreslår man en början till nedläggning av dessa skolor . Huri all världen skall man kunna utvärdera någonting som i realiteten redanrumphuggits -om inte helt försvunnit? sade här att ämnet är mer begränsat ännedläggning. Jag kan inte finna att han har rätt i det. Hur orealistisk, föratt inte använda ett annat ord, får man vara i den här debatten? Nej, fru talman, vi måste se sanningen i vitögat. Man villinte frän socialdemokratiskt håll ha den här skolformen kvar. Man är frånsocialistisk sida helt beredd att köra över de människor som tror pä den härtypen av skolorganisation och som har kämpat för dess överlevande.Samtidigt som man konstaterar alla de positiva värden som den innebär sä låter man den dö. Några alternativ av det här slaget ärdet inte tal om. Det är ganska fantastiskt att här i kammaren påstå att visom företräder vertikaliteten skulle vara osäkra, eftersom vi begär enutvärdering. Det är naturligtvis alldeles tvärtom, . Vi äroerhört säkra på att detta är en skolform som bör behällas i vårskolorganisation och som är värdefull för det svenska samhället. Vi har ännuinte lyckats övertyga er om det, men vi hoppas att en sådan utvärdering skallkunna göra det. Vad är det för läsning som socialdemokraterna har råkat utför även i den här frågan - vi har haft sädana frågor tidigare? Vågar man intese verkligheten som den är? Och om man till äventyrs skulle göra det, varförerkänner man det inte och handlar därefter? Det är många frågetecken som resersig för oss när vi diskuterar de här frågorna med våra socialdemokratiskakamrater. tycks det mig som om socialdemokraterna ginge medslagruta för att finna var opinionen ligger - för att sedan utan några skrupleroch utan några samvetskval köra över den. Jag behöver bara påminna om vad somhar hänt med alla de listor som har gått över landet för de här skolorna ochför . Vi vet också hur mänga av partikamrater somställer upp för dessa skolorganisationer. Vad leder detta till? Jag är rädd för att det kan ledatill ett ökat förakt för politikernas sätt att resonera: först uttala sigpositivt, sedan presentera ett beslutsunderlag och därefter fatta beslut pädenna grund, beslut som går emot det underlag man har presenterat. Visst är det klart att man i måste lägga nedskolor, men varför är det just de skolor som har den alternativa organisationensom inte får vara kvar? Den frågan skulle jag vilja ha svar pä. Jag yrkar bifall till den borgerligareservationen vid utbildningsutskottets betänkande 35. I detta sammanhang villjag påminna om att han har ett särskilt yttrande som går pä vårlinje. Rösta med oss, så får vi en utvärdering! 61GEORG (): har inte att besluta om vilka skolorsom skall vara kvar i , inte heller i , ellerLuleå. Det tillhör de lokala skolstyrelserna att bedöma och väga olikasynpunkter mot varandra. Vi har sagt att det finns positiva värden i envertikal skola, och vi ger till känna för SÖ att man också bör beakta detta närman beslutar om gymnasieenheter. I en moderat motion till kommunfullmäktigeheter det: Vi har bra skolor i . Det gläder mig. Men av dessa braskolor tvingas man lägga ned ett antal därför att man har för litet elever.Elevunderlaget minskar. Då måste ta ställning i den frågan.Vi är inte så tveksamma till värdet av en vertikal skolorganisation att vibehöver en utvärdering. Därför tycker vi att denna motion inte skall bifallas, detsammasom tyckte och i förfjol. 5 protokoll 1982/83:161-162 62 (vpk): I mitt anförande sade jag att man inte iSveriges riksdag kan debattera kommunalpolitiska frågor. Men det är precis vadledamoten för in i den här debatten, när hon nämnermusikskolan här uppe i , . Jag tycker det är beklämmandeatt hon försöker föra kommunalpolitik här i . Om det inte är omedvetetär det en form av rackarspel som inte bör anstå den svenska . 63ELISABETH (): Först till : Javisst är det denlokala skolstyrelsen som skall bestämma. Men här gäller det en utvärdering somriksdagen skulle ge i uppdrag att göra. Vi har bra skolor i , men varför skall vi ha braskolor av enbart ett slag, när nu människor efterfrågar skolor av alternativaslag. Det är därför vi inte kan förstå varför ni binder er på detta sätt. I i går läste jag en intervju med BengtGöransson. Där säger han: "Man kan aldrig tvinga människor till förnyelse.Utan gnista kan man inte jobba med skolpedagogiska försök. Det går åtskogen." Jag skulle önska att han hade låtit den gnista som finns ide här skolorna finnas kvar. Jag är rädd för att ni släcker ut gnistan hos demänniskor som har varit tända på uppgiften. säger beträffande det förslag vi antog häri och som en gång lade fram om statsbidrag till dealternativa skolorna att han tycker det var ett riktigt beslut. "Eftersomskolan och skolfrågorna är föremål för starka diskussioner bör vi göra detinöjligt med en vidare försöksverksamhet." Vi vill ju ha kvar detta. Skall man ta livet av någontingsom existerar och fungerar väl? Vi kan inte förstå ert sätt att resonera. I ett TV-program för någon tid sedan behandlade man dessafrågor och intervjuade en klok elev som fick frågan: Vad skall vi göra med allasom har sociala problem ute i ? Då svarade eleven; Bygg en Höglandsskola! Det är ju här sanningen ligger. Det är kvaliteterna idessa skolor som vi tror passar bl. a. där de sociala problemen ligger. Vi villha stöd för att hjälpa alla dem som har behov av denna skolform. Lät mig, fru talman, slutligen till säga,att om jag gjorde sädana sidosprång och drev ett sådant rackarspel i min lillabisats om får det vara mig förlåtet. Jag tror de flesta vet vadjag menar. 64 (): Vi tar inte livet av någon. Jag hoppas detfinns gnistor i alla skolor i . 65ELISABETH (): Nr 161 Jag är helt övertygad om att inte frivilligt och medavsikt tar livet av någon. Men det beklagliga, , är ju att detbeslut som majoriteten i utskottet lägger fram får denna skakar på huvudet där borta i sin bänk. Vi ses i foajén då och då -vi ses , och då får vi se vad som hänt, . Överiäggningenvar härmed avslutad. Utbildningsutskottetsbetänkande 31 Punkt 1 Mom. 2(överföring av viss sektorsforskning till universitet och högskolor) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 96 förreservation 1 av Per m. fl. Mom. 3 (forskarutbildningens meritvärde) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 146 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 (utländska forskare som vistas iSverige för forskning) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 146 förreservation 3 av m. fl. Mom. 5 (prioriterade forskningsområden) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avKerstin och , bifölls med acklamation. Mom. 9 (nivån på utbildningsbidraget för doktorander) Utskottets hemställan bifölls med 170 rö.ster mot 146 förreservation 5.av m.fl. Mom. 10 (arvodestjänst som assistent) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 76 förreservation 6 av Per m. fl. 12 (mellanexamen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 7 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Nr 161 Mom. 13 (ny lärartjänstorganisationinom högskolan) Onsdagenden Utskottets hemställan bifölls med170 röster mot 146 för reservation 8 av 1 juni1983 m. fl. Mom. 3(medelsanvisningen under Humanistiska fakulteterna) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 9 avJörgen , bifölls med acklamation. Mom. 1(professur i religionspedagogik) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 10 avJörgen , bifölls med acklamation. Mom. 3(professur i freds- och konfliktforskning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 7 (forskning kring utvecklingsproblem) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 12 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 8 (basresurser för samhällsvetenskaplig forskning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 13 avJörgen , bifölls med acklamation. Mom. 1(besparingar inom arkitekturområdet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 16 avBjörn , bifölls med acklamation. Mom. 5 (tjänst som professor i datalogi) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 17 av och , bifölls medacklamation. Mom. 8 (tjänst som professor i miljö- ochnaturresursinformation) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 18 av och , bifölls medacklamation. Mom. 9 (forskning inom elektronik, datateknik ochverkstadsteknik vid högskolan i , m. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 19 avPer m. fl. med 83 röster mot 55 för reservation 20 av . 178 ledamöter avstod frän att rösta. Utskottets hemställan, som ihuvudvoteringen ställdes mot reservation 19 Nr 161 av Per m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 6(arbetsmedicinska institutioner m. Lltskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 18 förreservation 26 av . Mom. 5(ytterligare medel till framtidsstudier) LJtskottets hemställan, som ställdes mot reservation 28 av och , bifölls medacklamation. Mom. 1 (medelsanvisningen . Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 29 avJörgen , bifölls med acklamation. Mom. 2 (internationellt inriktad forskning m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion30 av Kersfin och , bifölls med acklamation. Punkt 20 (geofysiska institut) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 31 avPer m. fl., bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 32 Punkt 1 Mom. 1b, 6 och 7 (byggnadsarbeten inom verksamhetsområde) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 75 förreservation 1 av Per m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Varvsindustrin, m. m. betänkande 29 Punkt 1 Mom. 1 och5 (viss omfördelning av medel m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1882 avElisabeth m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 2 (styrning av resurser till mindre högskoleorter) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 51 förreservation 1 av och . Mom. 10 (högskoleutbildning för skyddsombud) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 18 förreservation 2 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(viss utvärdering av vertikalt organiserade skolenheter) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 147 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 66 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. 6 § Varvsindustrin, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /83:55 om varvsindustrin (prop. 1982/83:147 delvis) och 1982/83:26om vissa varvsfrågor (prop. 1982/83:147 delvis). 67FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkande 55 ocharbetsmarknadsutskottets betänkande 26 kommer att debatteras i ett sammanhang,och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställas under dengemensamma överläggningen. 68PER (): Nr 161 Varvsindustrinsomfattning och struktur har behandlats av Onsdaeen den under enlång följd av är . förklarade sig enhälligt vara beredd att medverka till en fastatt branschens storlek i princip borde bestämmas av dess förmåga att av rntn egen kraftbibehålla en sådan ekonomisk och marknadsekonomisk styrka att de somarbetade inom branschen kunde erbjudas anställningsvillkor och sysselsättningstryggheti paritet med vad som gällde inom annan industriell verksamhet.I de industripolitiska riktlinjerna samma är för varvsindustrin ingickockså att statliga stödåtgärder av subventionskaraktär inte kunde Denna grundsats tycks dock ha frångåtts som den godkändesi princip av kammaren. I vår moderata partimotion om varven, 1978/79:137, gjordevi, mot bakgrund av de i motionen redovisade marknadsbedömningarna ochsamhällsekonomiska analyserna av olika alternativ, en uppskattning av denpotentiella marknaden för nybyggnadsvarven. Vi bedömde att en halvering av kapaciteten vidnybyggnadsvarven till 6 miljoner direkta arbetstimmar var den mest realistiskaoch samhällsekonomiskt riktigaste utgångspunkten för en fortsattomstrukturering av varvsindustrin. Kapacitetsnedskärningen förutsattes enligtvår motion ske genom att driften vid två av de stora nybyggnadsvarven heltupphörde. Den marknadsbedömning vi den gången gjorde har visat sig i stort settvara korrekt. Även riksdagsmajoriteten har tagit konsekvenserna tillviss del av de svåra ekonomiska förlusterna och lagt ner ett storvarv, nämligenÖresundsvarvet. Denna insikt om behovet av nedskärningar inom varvsindustrinhar dock kommit av ovisshet, ineffektivitet och vånda, och efterdet att närmare 15 500 miljoner av skattepengar har förlorats. antog i stort sett den strukturplanSvenska Varv låtit utarbeta. Denna strukturplan skulle realiseras under är1980-1984. I näringsutskottets betänkande 1979/80:69 hävdar utskottet;"Liksom regeringen anser utskottet att bör visalönsamhet . En ytterligare fortsatt satsning av statliga medel som stödtill varven är oförsvarlig från industripolitiska och samhällsekonomiska utgångspunkter.Våra ekonomiska resurser bör i stället satsas på näringsgrenar med godaframtidsutsikter. En långsiktig realistisk strukturplan mäste därförfastställas för Svenska Varv." Den uppfattningen står vi moderater fortfarande kvar vid,trots att den långsiktiga strukturplanen uppenbarligen ånyo omprövas i och meddagens debatt och kommande riksdagsbeslut. Ledningen för Svenska Varv har med anledning av detkommande riksdagsbeslutet gjort en översyn av den gamla strukturplanen . Enligt denna har och Uddevallavarvet en orderstock med leveransert. o. m. mitten av 1984. Nya order måste emellertid tecknas senast tredje kvartalet i är. Utan fortsatta och betydande subventioner, utöver de 71 Varvsindustrin, m. m. s. k.OECD-villkoren, är sannolikheten mycket låg-enligt varvsledningen -att orderskall kunna tecknas till priser som täcker varvens kostnader och eventuellasenare tillkommande kundrisker. Svårigheten att teckna order till priser somtäcker varvens kostnader bedöms kvarstå även i ett längre perspektiv.Fartygsproduktionén vid såväl som Uddevallavarvet bedöms inte kunnadrivas vidare utan betydande subventionering. Enligt kraven i strukturplanenfrän 1980 bör sålunda och Uddevallavarvet avvecklas, om de inte kanuppnå lönsamhet . Utvecklingen på varvsmarknaden kommer naturligtvis attpåverkas mycket starkt av de övriga varvsnationernas agerande i fråga omvarvskapacitet och subventioner liksom av den ekonomiska återhämtningen totaltsett runt om i världen. Ett beslut om upphörande av produktionen vid enderaKockums eller Uddevallavarvet - om vår motion skulle vinna gehör - bör därförfattas då resp. varv kan teckna order som täckervarvens kostnader. Med hänsyn till dagens dåliga marknad och varvensorderstockar måste man emellertid omgående planera för avveckling vid deenheter som inte kan uppnå lönsamhet . Detta är bedömningar somgjorts av olika branschbedömare. En grundläggande moderat näringspolitisk utgångspunkt äratt den statliga näringspolitikens uppgifter bör vara att ange ramarna för denekonomiska verksamheten. Staten skall främja tillväxt och sysselsättninggenerellt och inom olika branscher. Strukturproblemen kan inte, enligt våruppfattning, avhjälpas genom upprepade statliga förlustteckningsbidrag tillkrisbranscher och enskilda krisföretag. Företag eller företagsdelar utanöverlevnadsmöjligheter mäste få läggas ned. Även om näringspolitiken bör varagenerell, kan man naturligtvis inte utesluta selektiva insatser i vissa enstakafall. Dessa bör enligt vår uppfattning främst komma i fråga endast för attöverbrygga tillfälliga kriser eller för att underlätta nödvändigstrukturomvandling. Statens omfattande engagemang i olönsamma företag ochbranscher bör således begränsas. I lönsamma företag som staten äger, helt ellerdelvis, bör staten successivt avveckla sina intressen. Ett företagsframtidsmöjligheter säkras bäst, om det tvingas att anpassa sig till dagens ochmarknadens krav, utan politiska'insatser'och utan politisk inblandning. Även underskottet i statsbudgeten medför att en betydandeåterhållsamhet i statens utgifter även måste genomsyra hela det politiskaarbetet, och det måste självfallet även gälla industripolitiken. Regeringen föreslår i sin proposition i detta läge attingetdera av de stora nybyggnadsvarven, och , skall läggasned. Däremot föreslås en utomordentligt kostnadskrävande reduktion avverksamhetsvolymerna vid bägge varven. Denna metod att begränsa kapaciteteninom företagsgruppen har vi redan tidigare vid ett antal tillfällen motsattoss. Utomstående bedömare har ju gång på gång klart uttalat attden sämsta metoden att reducera kapaciteten till skilda enheter och bibehållanågon form av företagsekonomisk lönsamhet är att skära ned en bit på samtligaföretagsenheter. Men den metoden bör betecknas som politiskt mindre bekväm än som företagsekonomiskt motiverad. Enligtvår uppfattning mäste ett av de bägge varven läggas ned för att kunna ge dekvarvarande varven rimhga chanser att ha någon möjlighet att nå lönsamhet inomutsatt tidrymd. Vilket varv som skall läggas ned bör det enligt vår uppfattningankomma på styrelsen för Svenska Varv att lämna förslag om. Den bör vara denbäst skickade att göra den erforderliga företagsekonomiska bedömningen. Dearbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska bedömningarna bör riksdagensjälvfallet stå för. Om förutsättningarna för att driva det kvarstående varvetvidare - i enlighet med strukturplanens krav pä lönsamhet senast under 1985-inte kan uppfyllas, får styrelsen för Svenska Varv självfallet ta konsekvensernaav detta. Detta innebär naturligtvis att det kvarvarande varvet kan komma attdras ned i kapacitet ytterligare inom en nära förestående framtid och ävenläggas ned, om inte företagsekonomisk lönsamhet bedöms kunna uppnäs trots degenerella statliga subventioner som och utgår. Det föreslagna kapitaltillskottet till Zenit ABöverskrider, enligt regeringens egna bedömningar, den förmodade kapitalätgängeni storleksordningen 650 milj. kr. Det finns all anledning att ifrågasätta omde utomordentligt stora förluster som en fortsatt drift medför kan kompenserasgenom att försäljningsvärdena pä fartygen skulle stiga under de kommande åren.Vi vill därför här begränsa kapitaltillskottet till till 1610 milj. kr., motsvarande en beräknad förlusttäckning för 1982 och 1983.Klarar inte ledningen på med dess mycket betydandekapitaltillskott att avveckla eller sälja fartygsengagemangen inom dessaekonomiska ramar, bör det enligt vår uppfattning åligga dess styrelse ochföretagsledning att möjligt försätta företaget i konkurs, varefterfartygsinnehaven får avvecklas och konstaterade förluster täckas.Vid en försäljning av Svenska Varvs fartygsinnehav anser vi det vara befogatatt svensk sjöfartsnäring i första hand skall erbjudas att förvärva dessafartyg. Det skulle kunna medföra att trycket på näringen och på dem som ärsysselsatta inom näringen skulle kunna lindras i någon mån.