prot · G6098 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:8 Valav partigruppernas företrädare i talmanskonferensen Valav ledamöter i utskotten 1§ Val av partigruppernas företrädare i talmanskonferensen Medstöd av 1 kap. 7 § och 7 kap. 12 § riksdagsordningen har parfigrup-perna tillmig anmält följande personer att utgöra parfiernas företrädare italmanskonferensen: ValterKristenson (s) () () () NilsBerndtson (vpk) Tillsuppleanter har nominerats: () () i (c) ()(vpk) Talmannen förklarade de anmälda personerna valdatill parfigruppsföre-trädare och suppleanter i talmanskonferensen för tiden tiUdess nästa lagtima började. 2§ Val av ledamöter i utskotten Anf.2 (): Valberedningen har enhäUigt godkänt gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter i utskotten samt fullmäktige och suppleanter i . I egenskap av ordförande i valberedningen ber jag 71 att fill herr talmannen fåöverlämna de gemensamma listorna. Val av ledamöter i utskotten 3 (): Liksom vid tidigare tillfällen sedan enkammarriksdagenstillkomst har principerna för utskottsvalen varit föremål för diskussion.Vi moderater har hållit fast vid den fördelningsmetod som anges iriksdagsordningen, nämligen proportionella val till varje utskott för sig.Övriga partier har förordat att samtliga utskottsplatser skall fördelas iförhållande till partiernas mandatantal i kammaren. Att det ändå kunnat träffas en uppgörelse om gemensammalistor i valberedningen beror på att när de båda principerna kolliderat har deni riksdagsordningen angivna metoden fått företräde. Den moderata riksdagsgruppenhar således fått de fyra platser i samtliga utskott som den är berättigad till.I övrigt har avstått sina platser i två utskott till ,och socialdemokraterna har avstått tretton platser i lika många \utskotttill kommunisterna. Från moderat synpunkt är det angeläget att slå fast, attnär nu vpk - utan att den egna styrkan räcker fill - får tillträde till bl. a.utrikes- och konstitutionsutskotten, så sker det genom att socialdemokraternaöverlåtit sin rätt till platser i dessa utskott. 4NILS (vpk): ansågs det heltnaturligt att partierna hade utskottsrepresentation som motsvaradestyrkeförhållandena i . har däremot det orimligaförhållandet varit rådande att ett av riksdagspartierna, vänsterparfietkommunisterna, stått utanför utskottsarbetet. Såväl ur demokratisk synpunktsom för arbete har detta varit otillfredsställande.. Valberedningens förslag innebär att vpk kommer att ingå itretton av sexton utskott. Många turer har dock föregått dennalösning. Det behövs klara bestämmelser som garanterar alla partiersdeltagande i utskottsarbetet. Bristerna i riksdagsordningen har framträttsärskilt tydligt efter årets val. Den lösning som uppnåtts får inte tas som intäkt föratt arbetet med en översyn av gällande bestämmelser avstannar. Tvärtom harbehovet av en sådan översyn fått ökad aktualitet. kommunisterna kommer även i fortsättningenatt arbeta för en bestående lösning av utskottsfrågan. Moderata samlingsparfiet riktar kritik mot att vpk blirrepresenterat i utrikesutskottet. Vi anser att samtliga partier bör varaföreträdda i utrikesutskottet, även trots deras märkliga agerande iutrikespolitiska frågor! Jag vill också, herr talman, säga att moderaternashållning är anmärkningsvärd även ur en annan synpunkt. De har inte medverkattill en rättvis fördelning av utskottsplatserna på grundval avarbetsformsutredningens rekommendation. Sedan kritiserar de den lösning somtrots detta kommit till stånd. Sedanöverläggningen härmed var avslutad företogs val av 15 ledamöter i Nr 8 vart ochett av nedanstående utskott. De av StigAlemyr för dessa val avlämnade, gemensamma listorna upplästesav talmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följandepersoner, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp. yi vledamöter listor, utsetts till ledamöter i utgjfotteri () () ()() () Hans Nyhage (m) () () i (m) () StureThun (s) () () () NilsBerndtson (vpk) NilsÅsling (c) ArneGadd (s) LennartBlom (m) RolandSundgren (s) RolfRämgård (c) RolfWirién (fp) Val av ledamöter i utskotten KnutWachtmeister (m) ValterKristenson (s) StigJosefson (c) RuneCarlstein (s) förstevice talmannen () OUeWestberg (s) HagarNormark (s) BoLundgren (m) IngemarHallenius (c) BoForslund (s) KarlBjörzén (m) BjörnMolin (fp) BerfilLidgard (m) KarinSöder (c) ArneNygren (s) BjörnKörlof (m) i (s) HelgeKlöver (s) GunillaAndré (c) Ulla-BrittÅbark (s) i (fp) Per-OlofStrindberg (m) JoakimOllen (m) i (s) () Nr 8 () yi av ledamöter () i utskotten () Per (vpk) Sfig Alemyr (s) () () GunnelJonäng (c) () () () AxelAndersson (s) () () () BengtSilfverstrand (s) () () (vpk) () Per () ()i (c) () () () () () () ()() () () () Val av ledamöter i utskotten () () () GöstaAndersson (c) () () () Lars-ÅkeLarsson (s) () () () LenaÖhrsvik (s) () () (vpk) () () () () KjellNilsson (s) () Sfig Alftin (s) ()() () () () () () (vpk) () (m) ()() () () () () () () BeritOscarsson (s) () (m) ()(vpk) Val av ledamöter i utskotten () Per () () Kersfin () ()() () () () PärGranstedt (c) () () () JörgenUllenhag (fp) (vpk) () () ()() () () ()() Per Stenmarck (m) () ()() () () (vpk) Val av ledamöter i utskotten GretheLundblad (s) HansWachtmeister (m) HåkanStrömberg (s) SvenEric Lorentzon (m) MartinSegerstedt (s) i (s) TageSundkvist (c) ErikHovhammar (m) Wivi-AnneRadesjö (s) Karl-ErikHäll (s) PerWesterberg (m) ChristerEirefelt (fp) () () ()() () () () KarinFlodström (s) Nr 8 () () () yi av suppleanter SonjaRembo (m) , utskotten () (vpk) () () () () () () ()() () () Per OlofHåkansson (s) () () Kersfin () ToreClaeson (vpk) 3 § Val av suppleanter i utskotten Företogs val av beslutat antalsuppleanter i utskotten, nämligen 16 i konsfitufionsutskottet, 17 ifinansutskottet, 16 i skatteutskottet, 15 i justitieutskottet, 15 ilagutskottet, 18 i utrikesutskottet, 15 i försvarsutskottet, 15 isocialförsäkringsutskottet, 16 i socialutskottet, 15 i kulturutskottet, 18 iutbildningsutskottet, 16 i trafikutskottet, 15 i jordbruksutskottet, 18 inäringsutskottet, 16 i arbetsmarknadsutskottet och 15 i civilutskottet. Sedan de av för dessa val avlämnade,gemensamma listorna upplästs av talmannen och godkänts av kammaren befanns attföljande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp. listor,utsetts till suppleanter i Nr 8 () den engt Kindbom (c) 12 oktober1982 ns () BirgerHagård (m) Val av suppleanter i (s) / utskotten () BrittaHammarbacken (c) Lars-IngvarSörenson (s) AllanEkström (m) LarsErnestam (fp) i (vpk) HugoHegeland (m) i (s) BrittaHammarbacken (c) MargitGennser (m) KarinFlodström (s) Maj-LisLandberg (s) i (s) MargaretaGärd (m) BjörnMolin (fp) i (vpk) OlaUllsten (fp) () () () RolfAndersson (c) () () () Maj-LisLööw (s) GöranRiegnell (m) . . CatarinaRönnung (s) ------------------- () ]/a/ av suppleanter KarinAhriand (fp) i utskotten ArneGadd (s) () () () BirtheSörestedt (s) () () () () () (m) ()() () () ()() MargitGennser (m) LarsHedfors (s) NicGrönvall (m) LisaMattson (s) IngerWickzén (m) BengtKindbom (c) HagarNormark (s) 6 protokoll 1982/83:1-9 Val av suppleanter i utskotten LarsHjertén (m) SörenHäggroth (s) KarinSöder (c) IvarVirgin (m) DorisHåvik (s) BoLundgren (m) PärGranstedt (c) UlfAdelsohn (m) i (fp) LarsWerner (vpk) OlaUllsten (fp) () () () () () ErikOlsson (m) () Axel () () LennartBrunander (c) () () ()() () () i (m)() () Lars-ErikLövdén (s) Nr 8 IngerHestvik (s) SonjaRembo (m) Val av suppleanter RuneBacklund (c) / utskotten BrunoPoromaa (s) PerStenmarck (m) i (c) TommyFranzén (vpk) () () ()() () () () BirtheSörestedt (s) () () ()() () () (vpk) () LarsAhlström (m) IreneVesfiund (s) HåkanStjernlöf (m) HelgeKlöver (s) LarsHjertén (m) RuneBacklund (c) LennartBladh (s) äv suppleantei i utskotten EUsabeth () () Carl-HenrikHermansson (vpk) GunnarHökmark (m) MargotWallström (s) BirgerHagård (m) SörenHäggroth (s) i (s) RolandSundgren (s) Ann-CathrineHaglund (m) KenthSkårvik (fp) NilsBerndtson (vpk) UllaTilländer (c) () () ()() () () () () () () ()() () () (vpk) () Jan-EricVirgin (m) ÅkeSelberg (s) LennartBrunander (c) BengtKronblad (s) BoArvidson (m) UlfLönnqvist (s) Wivi-AnneRadesjö (s) andrevice talmannen () HolgerBergman (s) MonaS:t Cyr () LarsErnestam (fp) PaulLestander (vpk) 'Valav suppleanter i utskotten () () () () StureThun (s) () Bo Finnkvist (s) () ()() () ()() () (vpk) Per () () () () () ()() 7 protokoll 1982/83:1-9 Val av fullmäktige i HåkanStjernlöf (m) ArneNygren (s) i (m) i (c) GörelBohlin (m) tredjevice talmannen () AlexanderChrisopoulos (vpk) EricHägelmark (fp) () () ()() () () ()() () () RolandBrännström (s) () () () OswaldSöderqvist (vpk) 4 § Val av fullmäktige i Anställdes val av sex fullmäkfigeoch sex suppleanter för fullmäktige i . Sedan de av för dessaval avlämnade, gemensamma listorna upplästs av talmannen och godkänts avkammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagitspå resp. listor, valda för innevarande valperiod till chefredaktören ()() () ' Nr 8 GretheLundblad (s) den förste vice talmannenIngegerd () suppleanterför fullmäktige i till konsti- i (s) () () () ()förlagsdirektören 5 §Kallelse till konstituerande sammanträden kallas härmed till konsfituerande sammanträden i resp.sammanträdeslokaler. § Justerades protokollet förden 4 innevarande månad. § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna och skrivelserna 1982/83:1 och 2 fill utbildningsutskottet1982/83:3 till socialförsäkringsutskottet /83:4 till konstitufionsutskottet1982/83:5 till arbetsmarknadsutskottet /83:6 och 7 fillkonstitufionsutskottet /83:8 fill lagutskottet 1982/83:9 tilljustifieutskottet 1982/83:10 fillfinansutskottet 1982/83:11 fillskatteutskottet 1982/83:12 fillutbildningsutskoHet 1982/83:13 filltrafikutskottet 1982/83:14 fillskatteutskottet 1982/83:15 fiUcivilutskottet 1982/83:16 fiUsocialutskottet 1982/83:17 fillnäringsutskottet 1982/83:18 fillfinansutskottet 1982/83:19 fillkonstitutionsutskottet 1982/83:21 filljordbruksutskoftet 1982/83:22 och 23 tillcivilutskottet 1982/83:24 tillnäringsutskoftet 1982/83:26 filljordbruksutskottet 1982/83:27 tillutbildningsutskottet 87 Kallelse till konsti-tuerande, samman -träden 1982/83:28och 29 till skatteutskoftet /83:30 fill jordbruksutskottet /83:31 Bil.A fill socialutskottet B till utbildningsutskottet /83:32 filltrafikutskottet /83:34 fill socialutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades Redogörelserna 1982/83:1fill konsfitutionsutskottet /83:2 till finansutskottet 1982/83:4 fill näringsutskottet 9 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1982/83:1tiU äfbetsmarknadsutskottet /83:5 fill jordbruksutskottet /83:6 tillarbetsmarknadsutskottet /83:7 och 8 till-lägutskötfét /83:9 fillsocialutskottet /83:10 och 11 till utbildningsutskottet 10 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1982/83:33 Vissa frågor rörande industripolitiskt stöd 11 § Anmäldes och bordlades 1982/83:12av i m. fl. 1982/83:14av och Förslag tillny vattenlag m. m. 1981/82:130) 1982/83:15 av Vårdnad och umgänge m. m. 1981/82:168) 1982/83:16 av Förslag till lotterilag, m. m. 1981/82:170) 1982/83:17 av i m. fl. Ändring i naturvårdslagen (1964:822) (prop. 1981/82:220) 1982/83:18 av Förslag till lag om exploateringssamverkan m. m. (prop.1981/82:221) 1982/83:19 av m. fl. Skrivelsefrån talmanskonferensen med överlämnande av ett från utskottskommittéinkommet betänkande om utskott (förs. 1981/82:22) 1982/83:20 av m. fl. Blodundersökning ifaderskapsmål (prop. 1982/83:8) 12 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellafioner framställts 1982/83:5av () tiU ekonomi- och budgetministern om åtgärder mot ökatskattetryck: Det står nu klart att skattetrycket1983 skärps till följd av att inflationsskyddet urholkas jämfört med tidigaregällande regler. Prisutvecklingen under den mätperiod (augusti 1981-augusfi1982) som enligt fidigare gällande regler låg fill grund för skatteskalan 1983skulle ha lett till att basenheten varit . Enligt skatteuppgörelsenbestämdes den tUl . Den statliga inkomstskatten skulle därmed bli ca1,5 miljarder högre 1983. Inflationsskyddet syftar till att skattebelastningen fören viss real inkomst inte förändras till följd av prisutvecklingen. OmprisutveckUngen kunde begränsas till skulle man därförkunna hävda att inflationsskyddet trots allt ger ett tillräckligt skydd dettaår. Inflafionen kan emellertid bedömas bli minst12-13 %. Redan utan hänsyn till utfallet av avtalsrörelsen kan lönekostnadernabedömas öka med . Även med en mycket försiktig bedömning avavtalsutfallet och ett rimligt antagande om produkfivitetsutvecklingen tordeprisstegringarna därav bli 1983. Till detta kommer effekterna av devalveringen och av de avregeringen aviserade skattehöjningarna. Sammantaget torde alltsåinflationstakten bli 1983 - mer än dubbelt så hög som förutsattesi skatteuppgörelsen. Det innebär att skattetrycket höjs med ca 3 miljarderfill följd av inflafionen och det urholkade inflationsskyddet. Samtidigturholkas marginalskattesänkningen i sig och den sk. brytpunkten sjunker. Eftersom inflationen från augusfi 1982 till augusti 1983enligt tidigare gällande regler skulle ha legat till grund för skatteskalan för1984, kan redan nu sägas att även kommer skattetrycket att stigamed och marginalskattesänkningen att ytterligareurholkas. Det totala skattetrycket kan dessutom väntas öka genom attden socialdemokratiska regeringen är beredd att acceptera större kommunalutgiftsexpansion och därmed höjda kommunalskatter. skatter leder dessutom till ännu högre marginalskatt. Många fler kommer också att drabbas av den beslutadeavdragsbegränsningen, eftersom den gräns (brytpunkten) däravdragsbegränsningen sätter in kommer att sjunka ganska snabbt, räknat i fastpenningvärde. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern: Anserfinansministern att det är acceptabelt att skattetrycket fortsätter öka? Är regeringenberedd att vidta sådana förändringar av den statliga inkomstskatten 1983 attskattetrycket inte ökar automatiskt till följd av den höga inflationstakten? Anserfinansministern att det bör finnas ett automatiskt verkande inflationsskydd iden statliga inkomstskatteskalan? 1982/83:6 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadssituationen i : Arbetslösheten i harnått en mycket hög nivå. Genomsnittligt var 15000 personer registrerade som arbetslösa, dvs. fler än under sammaperiod 1981 och fler än 1980. Av de arbetslösa var nära 6 000 ungdomarunder . Dessa har, jämfört med motsvarande perioder ,ökat med 48 resp. . De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna omfattade underperioden 14 800 personer - i stort sett oförändrat antal i förhållande till detvå . Under samma fid minskade efterfrågan på arbetskraft ibetydande grad. Genomsnittligt för perioden kvarstod 3 300 lediga platser, dvs.42 resp. färre än 1981 och 1980. Det går därmed fem arbetslösa på varjeledig plats mot mindre än en arbetslös per plats . En markerad uppgång i arbetslösheten inträffade . hade den ökat till 18 500 - nära nog enfördubbling i jämförelse med samma tidpunkt 1980, vilket innebär att prognosenfrån överskridits med 1 500-2 000 personer. De arbetslösa ungdomarnasantal var drygt 8 000. Många av dessa har genomgått yrkesinriktad gymnasialutbildning och trots detta ej kunnat erhålla något arbete. De senaste veckornas kraftiga uppgång innebär att antaletarbetslösa nu relativt sett ökar kraftigare i än i riket somhelhet. Det rådande läget på arbetsmarknaden (lågkonjunktur,strukturomvandling och ekonomisk åtstramning av den offenfiiga sektorn) harinneburit att sysselsättningen i länet stagnerat. Antalet sysselsatta är istort sett oförändrat jämfört med antalet . Detta innebär ettbrott i den tidigare ökningstrenden som varit gällande i Stockholmslän. Under de närmaste två kvartalen kan inte någon förbättringi rådande läge emotses, snarare kan en säsongmässig försämring väntas bl. a.som en följd av sfigande byggarbetslöshet och en ökad inströmning på arbetsmarknaden,i synnerhet ungdom och kvinnor. beräknarlänsarbetsnämnden att arbetslösheten kan komma att uppgå till omkring 20 000personer. Eneventuell konjunkturförbättring under andra och tredje kvartalen 1983 bedöms fåmycket liten effekt på arbetslösheten, som kan väntas Ugga kvar på en hög nivåunder fortsättningen av 1983. Den arbetskraftsefterfrågan som emotses kommeratt avse kvalificerade tekniker och erfarna yrkesarbetare. Därför kommerbehovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder under hela prognosperioden att varastort. bedöms som mest 17 000-18 000 personerberöras av dessa, åtgärder. Detta antal kan, förutsatt att medel erhålles, ökasut fill omkring 19 000-20 000 personer . Om så skertorde förutsättningar föreligga att begränsa arbetslösheten till omkring 20 000personer. Ävenunder slutet av 1983 kommer länets arbetsmarknad att vara otillräcklig för atttäcka utbudet av arbetskraft, särskilt avseende ungdomar. Arbetslösheten kommerdärför att ligga kvar på en hög nivå. Medhänvisning till det anförda anhåller jag att till arbetsmarknadsministern fåframställa följande fråga: Vilkaåtgärder kommer att vidtas för att motverka den allvarliga försämringen avarbetsmarknadssituationen i ? 1982/83:7 av (vpk) till försvarsministern om : Den socialdemokratiska regeringsdeklarafioneninnehåller inte mycket om den viktiga frågan om hur militäraflygförsvar skall utformas . Den avfärdas i en mening, där det sägsatt en omedelbar analys skall göras av ekonomi. Det är bra attså sker. Men thed tanke på den omfattande debatten och de storameningsmotsättningarna i frågan och den knappa majoritet med vilken projektetgenomdrevs är det förvånande att saken inte ägnas något större utrymme. JAS-projektetär långt ifrån enbart en ekonomisk fråga. Många andra effekter av dettaolyckliga beslut förtjänar en grundUg analys. Den viktigaste av alla är vilkenverkan får för den svenska neutraUtetspoli-tiken, trovärdigheteni deklarationer att vara alliansfritt i fred och neutralt i krig. Huruppfattar omvärlden det faktum att i och med JAS-beslutet har gått in ien regelrätt samproduktion på det miUtärindustriella området med ,, och ? Detta är något nytt i den svenskamilitärproduktionens historia. Vårt land har visserligen fidigare varit heltberoende av import av livsviktiga reservdelar från NATO-sidan, men det haraldrig rört sig om ett samarbete av det slag som är aktuellt när det gällerJAS. Det kan också medföra oönskade konsekvenser för , när det gällerden viktiga frågan om vapenexport. Det kan tänkas att komponenter, tillverkadei , säljs vidare av någon av de andra fyra staterna som ärsamproducenter av JAS. De borgerliga regeringarnas politik i försvarsfrågan harförsämrat position, ökat beroendet av NATO och EG på det militärindustriella området och därigenomundergrävt tilltron till alliansfriheten och neutraliteten. Tekniskt sett råder många oklarheter när det gäller JAS.Konstruktionen är ny och oprövad, och från experter, fristående från flygvapnetoch , kom stor skepsis till uttryck under diskussionerna . Nucirkulerar uppgifter i den svenska pressen om att man ännu inte slutgiltigtbeslutat sig för vilken vingkonstruktion, fast eller rörlig, som skall komma tillanvändning. Men kontraktet med IG JAS är undertecknat och de svenskaskattebetalarna därmed uppbundna till projektet - hur det än kommer att se ut.Valet av motor har kritiserats, och det nya material - komposit - som skallanvändas i flygkroppen är i stort sett oprövat. Det är svårt att frigöra sigfrån tanken att JAS också är ett stort försöksprojekt för de inblandadestaternas militära flygindustri, där får vara med och betala en del avkostnaderna. När det slutligen gäller ekonomin, som regeringen i varjefall tycks intressera sig för, så finns det många och obesvarade frågor.Kostnaden för de första 140 planen, som skall levereras fram ,har angetts fiU ca 28 miljarder penningvärde. Den uppgiften kan istort sett anses som överspelad efter devalveringen. Men angavssiffror på över 30 miljarder i samma penningvärde för dessa första 140 plan.Det är ju också så, att endast den första delserien på 30 plan harkontrakterats till fast pris. Det gör frågan om vad de återstående 110 planenkommer att kosta oerhört intressant. Vilka siffror det än blir som kommer attredovisas så innebär de ändå att möjligheter att anpassa sitt militäraförsvar till den oerhört snabba tekniska utvecklingen försvåras. JAS-projektetbinder upp en oproportionerligt stor del av de resurser som vianser oss tvungna att satsa på ett nationellt, militärt försvar till flygsidan.Andra områden kommer att utsättas för motsvarande inskränkningar. Jag villmed hänvisning till det anförda fråga försvarsministern: Hur bedömerregeringen effekterna av samarbetet med NATO-staterna i när detgäller alliansfrihet och neutralitet? Vad är bestämtoch vad är inte bestämt när det gäller den tekniska utformningen av JAS, ochvilken betydelse anser regeringen att planet har för nationellasäkerhet? Vad kostar denförsta delserien på 30 plan i dagens priser, och vad kommer de återstående 110planen, som skall levereras fram , att kosta? 1982/83:8 av (vpk) till bostadsministern omåtgärder mot hyreshöjningar: Den socialdemokrafiska regeringensbeslut om en 16-procentig devalvering kom som en kalldusch för de svenskalönarbetarna. successiva reallönesänkningar försämras i ett slag detekonomiska läget för de arbetande. Nya stora hyreshöjningskrav på upp till 300kr. för en trerumslägenhet hotar att än mer urholkalevnadsstandarden. Devalveringens effekter i form av bl. a. högreboendekostnader ger nu ökad tyngd åt kraven på att stoppa hyresutvecklingen ochpressa ned hyrorna. I regeringsdeklarationen talas det nu om en beslutsam kampmot inflafionen, att dämpa kostnadsutvecklingen och att motverka spekulationsekonomin.För att begränsa prisökningarna i samband med devalveringen infördes ettallmänt prisstopp. Detta borde, enligt vpk:s mening, utvidgas till att omfatta ävenhyrorna och gälla i avvaktan på andra bostadspolitiska åtgärder.Ett hyresstopp är mofiverat bl. a. mot bakgrund av att hyrorna ökat snabbare äninflationen, att bostadsbidragens realvärde försämrats och att antalet hushållmed bostadsbidrag halverats . kommunisterna förde i årets valrörelse framkravet på ett allmänt hyresstopp . En allt större del av inkomsten gårtill hyran. Den genomsnittliga hyran för en normal trerumslägenhet har ökat medomkring . Konsumentpriserna har ökat med och lönerna med ungefär lika mycket. Jämför man löner och priser när detgäller en nybyggd lägenhet blir skillnaden ännu större. Det är hyresgästerna som drabbats hårdast av de bostadspoHtiskaförsämringarna. användes i genomsnitt av inkomsten till hyran förnybyggda lägenheter. hargenomsnittshyran för en trerumslägenhet ökat med medan ökningen av engenomsnittlig industriarbetarlön stannat vid ochkonsumentpriserna, inflationen, har ökat med . Även socialdemokratin gick i årets valrörelse ut medutfästelser och olika löften om en annan bostadspolifik med bl. a. ökatbostadsbyggande och ökat ekonomiskt stöd till nyproduktion, underhåll ochallmännyttiga bostadsföretag. Ekonomiskt och praktiskt är problemen med ett hyresstoppinte större än att de kan . Ränte- och amorteringsfria lån kan stoppakostnadsökningarna i såväl nybyggda som äldre lägenheter. Underhålls- ochhyresförlustlån, som avskaffades av övriga riksdagspartier mot vpk:s röster,måste återinföras. Bostadslånen måste undantas från årliga upptrappningar avräntenivån. Vpk, liksom hyresgäströrelsen, för tiUbaka fram kravpå ett riktat statligt stöd fill de allmännytfiga bostadsföretagen som ettmedel att hålla den allmänna hyresnivån nere. Förhandlingsrätten och förhandUngsrutinerna mellanhyresgästföreningar och bostadsföretag behöver inte äventyras eller förändras ide hyresförhand-Ungar som i flera fall redan inletts. De hyreshöjningsbehovsom blir resultatet av sedvanliga förhandUngar kan resp. allmännytfiga företagerhålla i form av ränte- och amorteringsfria lån. På samma sätt som bostadsföretagen tidigare kunde erhållahyresförlust-och underhållslån efter särskild ansökan med redovisning avförhållandena, bör de nu - med förhandlingsöverenskommelse som grund - kunnaerhålla 8 protokoll 1982/83:1-9 lån för att undvika hyreshöjningar.