prot · G609107 · 1982-12-31 00:00:00 — Tredje vice talmannen anmälde attOlof anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt fill ytteriigäre replik. 99 (): majoritet följerregeringens förslag att statens energiverk och energiforskningsnämnden skalllokaliseras till , närmare bestämt till . Ända sedan den tid då de stora verksutflyttningarna skeddefrån , för att därmed dämpa tillväxten av , har de västmanländskariksdagsledamöterna hävdat att hela bör räknas in iStockholmsområdet för lokalisering av sådan verksamhet som av olika skäl bör haen nära kontakt med huvudstaden. Därför var vi från inte med ihuggsexan om de statliga verk som utlokaliserades utanmenade att framtida nya statliga verk och företag, som av oHka rationella skälbör ligga i , med fördel borde kunna placeras i orter som t.ex. , och . Det är orter som genom allt bättre kommunikationer får enrestid fill som icke är längre än restiden från de hårtexploaterade nya förortssamhällen som växer upp runt . Från boende-och miljösynpunkt skulle det innebära stora fördelar. I socialt"rotade" kommiiner som , och finns enredan utbyggd kommersiell service och samhällsinrättningar som utan vidare kanklara en större befolkning än den nuvarande. I Västeråsområdet, som jag närmasttalar för, finns det t. ex. ett stort överskott på bostäder ochutbildningsplatser och en överdimensionerad handel. Det är därför en stor besvikelse för oss att man efter årav smärtsamma utflyttningar av statliga verk från lägger ett riyttstatligt verk i det centrala . Det är ett verk som - där håller jagmed regeringen och näringsutskottet - bör ligga nära men som, om manskulle föra en konsekvent regionalpolitik, naturligtvis inte borde placeras idet centrala . Låt mig belysa detta genom att nämna några siffor förbefolkningsutvecklingen i Mälardalslänen. harbefolkningen i ökat med 84 540 personer. Någon dämpning avtillväxten har det således inte blivit fråga om. I län har det ocksåvarit en kraftig befolkningsfillväxt: -H 45 220. I ärökningen mindre: 3 820 personer. I har det skett enbefolkningsminskning med 3 090 personer. Nettoutflyttningen från Västmanlandhar under 1970-taletvarit över 10 000 personer, och det är främst våra ungdomar som tvingas flytta,om de vill undvika arbetslöshet. Hade det funnits någon regionalpolitiskkonsekvens skulle naturligtvis både det nyinrättadestatens industriverk och statens energiverk ha placerats i exempelvisVästerås. är det inte bara regionalpolitiska skäl ocharbetsmarknadsskäl som talar för en lokalisering av statens energiverk tillVästerås. Är det något verk som skulle behöva placeras mitt i verkligheten,efter många års verklighetsfrämmande energipolitik, är det statens energiverk.I skulle det bli verket i verkligheten. Det skulle få en centralposition i den verklighet som det skall arbeta med och en nära kontakt medfältet, där det prakfiska arbetet med energifrågorna utförs. I skulleenergiverket komma i nära kontakt med samhällets och näringslivets forskningoch utveckling, med kommunernas olika lösningar av energiförsörjningen medolika slags försöksverksamhet, där möjlighet ges att på nära håll följa problemoch lösningar i prakfiskt genomförande och i full skala. I skullestatens energiverk, i stället för att bli ett anonymt ämbetsverk bland andraverk i , kunna bidra till att göra till ett betydelsefulltenergicentrum i . har redan understrukit vilken betydande rolldet hundraårsjubilerande ASEA med sin långa erfarenhet och sitt storakunnande på energiområdet skulle kunna spela. Såsom ocksåerinrade om bedrivs där en omfattande forskning. ASEA-gruppen svarar för -- av den samlade forskningen i vårt land. Också högskolan med dess inriktning på energitekniskutbildning har berört. Jag vill ta upp några saker utöver dem som behandlat. På samhällssidan kan det nämnas att var först i landetmed utbyggd fjärrvärme. har redan så gott som avvecklat sittoljeberoende och kommit långt i energisparandet. Databanken för energisparandeär lokaliserad till . Även i kommunerna runt och i övrigaindustrier i sker olika energisatsningar. Där utvinnes energi uravloppsvärme och ur avfall. Där finns försöksodlingar med energiskog. SalaInternational fillverkar utrustning för flytande kolbränslen. harutvecklat en mycket intressant teknik för fjärrvärmeverkspannor, där man tarreda på kondensationsvärmen i rökgaser och med god ekonomi kan elda med fukfigabränslen, vilket är viktigt inte minst när det gäller torv. Detta är någraexempel. Liksom vill jag erinra om riksdagsbeslutetom nedläggning av flygflotfiljen i med ca 400 sysselsatta. Dåsades det att "starka statliga insatser skall göras för att kompenseraVästeråsregionen för förlusten av ". ligger E 1-området i detnärmaste öde. Om någon månad är utflyttningen helt genomförd. Dettariksdagsbeslut hade kunnat förverkligas, om vi hade beslutat om enlokalisering av statens energiverk till . Jagfinner det ganska meningslöst att yrka bifall till den motion somriksdagsledamöterna från alla partier i har undertecknat. Men jagvill med detta anförande ändå markera att ett konsekventlokaliserings-politiskt handlande från sida med utgångspunkt itidigare fattade beslut skulle ha varit att lokalisera statens energiverk tillVästerås. Anf.100 (): Det är med besvikelse jag finner att näringsutskottet nu föreslår attstatens energiverk placeras i och att än en gångblir förbigången när det gäller lokalisering av statlig verksamhet. Närriksdagen 1975 fattade beslut om nedläggning av flygflottiljen Fil utlovadesatt kommunen skulle erhålla kompensafion för de 550 arbetstillfällen som dåförsvann. En kompensationsmöjlighet fanns, när sedanbeslöt om civilpilotutbildning, men denna placerades i och Kalmar.Nu finns ett nytt alternativ, som gör det möjligt att kompensera Nyköpingskommun.. Nyköpingskommun är en mycket lämplig plats att placera energimyndigheten i. Detta bolag har varit placerat i i merän och har på ett fullt tillfredsställande sätt, utan störreeffektivitetsförluster, kunnat tillgodose behoven av kontakt medStockholmsområdet. Studsvikär statens största samlade resurs för energitekniskt forsknings-ochutvecklingsarbete. Målsättningarna i den nya energipolitiken ligger som grundför detta arbete. Inom division Energiteknik satsas på kol och inhemska bränslensamt fjärrvärme och inom division Kärnteknik på säkerhet och ekonomi ikärnkraftverken samt hantering och förvaring av det radioaktiva avfallet.Statens energiverk bör därför i sitt utredningsarbete och vid initierande avnya utvecklingsområden på energisidan ha anledning till ett nära samarbete medStudsvik . IStudsvik finns också ett centralt specialbibliotek för energiområdet. Detsvarar för insamling och inmatning av nationellt material till ett flertalinternafionella informationssystem. Den nationella delen utgör en dominerandedel av totala verksamhet. Därför kommer statens energiverk att haall anledning fill ett nära samarbete med detta bibliotek, vilket underlättasom lokaliseras till . Någrastora olägenheter för personalen skulle inte uppstå. 1984 kommer den nyamotorvägen att vara färdigställd, och restiden blir då ca entimme. har också tågförbindelse med minst ;vid rusningstrafik är förbindelserna ännu tätare. IStudsviksområdet arbetar ca 1 000 personer inom olika statliga organ.Många av dem har forskarutbildning. Några problem med att klara rekryteringenfill tjänsterna vid Studsvik-Energiteknik, eller kärnkraftsutbildningenhar inte funnits, och rekryteringsproblem torde inte heller uppstå omenergimyndigheten placeras i . Med detanförda vill jag yrka bifall reservation 5. 101 MARGARETAPALMQVIST (s): I motion 1982/83:493.föreslås att statens energiverk skall lokaliserasfill södra delen av . Länets s-riksdagsgrupp har gemensamt lagtfram motionen, därför att vi anser att ett av de största problemen i vårt länär den inomregionala obalansen. De flesta bostäderna har byggts i södra delen,medan arbetsplatserna fill största delen finns i innerstadsområdet och norrdärom. Det innebär att våra länsbor i den södra delen måste använda mycket tidför resor till och från arbetet. Det är tid som t. ex. föräldrar och barn harbehov av för gemensamma angelägenheter. Det är svårt för många, både barn ochföräldrar, att orka med de långa tröttande dagarna. Trotsett jämförelsevis väl utbyggt kommunikafionssystem får många lov att accepterabåde obekväma och tidsödande resor. Det skulle krävas mycket storainvesteringar och kraftigt ökade driftkostnader om vi skulle kunna åstadkommaett väl fungerande kommunikationssystem för alla i vårt län. Därförmåste vi angripa problemen på flera sätt. Ett sätt är att flytta arbetsplatserut från de centrala delarna av regionen till områden med brist på arbetsplatsermen väl belägna ur kommunikationssynpunkt. Vägar, bussar och tåg kan utnyttjasi båda riktningarna under rusningstid. Utan extra insatser kan bekvämlighetenhöjas. Därmed sparas en del mänsklig energi utan extra förbrukning av denenergi som skall ha tillsyn över. När beslut om samhällets egnaarbetsplatser skall fattas borde konsekvenserna för samhället i stort allfidvägas samman med övriga konsekvenser. Jaganser inte att man, som utskottet tycks mena, skall avstå från att väga inregionala konsekvenser därför att det inte rör sig om någon ny ellerexpanderande verksamhet. Även borde de regionalakonsekvenserna vägas in. Visst skall de knappa resurser som står till budsutnyttjas så rationellt som möjligt. Men det är just därför vi socialdemokraterfrän anser att statens energiverk borde placeras i den södra delenav länet. Det är orationellt att fortsätta med arbetsplatskoncentrationen tillde centrala delarna. Varje möjlighet att motverka densamma bör noggrant prövas.Det är en angelägenhet för många människor och berör inte bara dem som äranställda inom den aktuella verksamheten. Givetvisbör lokaliseras i ett gott kommunikationsläge. Detta är ocksåfullt möjligt i södra delar. Därmed torde en stor del av deolägenheter som befaras vid annan lokalisering än kunna undanröjas. Visocialdemokrater i vill med detta redovisa för hur vianser att ett lokaliseringsbeslut angående statlig verksamhet kan minska ellerförstärka ett av de svåraste problem vi har att brottas med i vår region,nämligen den inomregionala obalansen i tillgången fill bostäder ocharbetsplatser. Medhänsyn fill att ett enigt utskott avstyrkt vår motion avstår jag från någotyrkande. 102 (): Majoriteten av näringsutskottets ledamöter ansluter sig i utskottetsbetänkande /83:26 till regeringens förslag om att det nya energiverketskall lokaliseras till . Vi har här av näringsutskottets talesman fåtthöra att skulle vara det sämsta tänkbara alternativet förlokalisering utanför . Jag kan däremot konstatera attutskottsmajoritetens skäl för en lokalisering till inte är verketsbehov av närhet till forskningsinstitutioner och forskningsresultat inomenergiområdet, icke heller närheten fill de större energiföretagen i vårt land.De skäl som majoriteten anger är enligt betänkandet bl. a. följande:"måste liära samarbeta med , med andracentrala myndigheter och med intresseorganisationer." Vidvarje tillfälle när frågor om lokalisering av ny statlig verksamhet prövas gårdet att finna olika skäl som talar för en lokalisering till . somtidigare kan man påvisa behov av kontakter med ellerbefintliga myndigheter i . Den här trenden blir allt svårare attbryta. Idet nu aktuella nyetableringsärendet finns det starka skäl som talar mot enlokalisering av fill . Vi som har undertecknat motionen1476 ansluter oss inte till utskottsmajoritetens argumentering och förslag, ochvi anser att en lokalisering till av statens energiverk bör komma fillstånd. Jagskall redogöra för några förutsättningar för lokalisering fillÖstergötland. Energiverketshuvuduppgift blir att handha och samordna frågor rörande landetsenergiförsörjning. Den nu aktuella energipolitiken går i huvudsak ut på attsöka minska vårt lands stora oljeberoende genom att utveckla alternativaenergikällor. En sådan inriktning på verksamheten synes innebära kontakter medinhemska och utländska myndigheter, med forsk-ningsinsfitutioner och medbetydande industriföretag inom energiområdet. Enviktig lokaliseringsfaktor är också närheten till moderna och intressantaenergiproducerande anläggningar, som skall kunna fungera i samband med prakfiskfillämpning av forskningsresultat. ILinköping har vi ett universitet med en teknisk högskola som ger både länet ochlandet tillgång till kvalificerad utbildning och forskningsverksamhet på bl.a. energisidan. Beträffandeden industriella kompetensen kan bl. a. följande företag, som återfinns i vårmotion, med betydande resurser för tillämpad forskning, utveckling ochproduktionstillverkning inom energiområdet nämnas: iFinspång med tillverkning av ång- och gasturbiner för kraftvärmeverk samtmottrycksturbiner i industrin, Aluminium i som är en stortillverkare av solfångare och speciella, energisnåla tak; Elgeverken iLinköping som fillverkar bl. a. värmeväxlare för fjärrvärmesystem, i som tillverkar värmeväxlare ochenergiåtervinningsanläggningar samt i Norrlcö- ping som fillverkar kyl-och frysanläggningar samt värmepumpar. ILinköping finns också ett modernt kraftvärmeverk, i vilket produkfion avelkraft kombineras med produktion av fjärrvärme. Som bränsle används här ibetydande utsträckning sopavfall från flera kommuner i länet. I Norrköpingplaneras bl. a. ett modernt kolkraftverk. I har arbete igångsatts föratt bygga upp ett energitekniskt centrum. Enförläggning av till skulle också kunna mofiveras medde fördelaktiga kommunikafionsmässiga förhållandena. Vi har stambanan med tätaförbindelser fill - en gång i fimmen går dessa tåg. Vi har enflygplats i med såväl utrikes- som inrikesturer. Men speciellt harvi fillgång fill tekniska resurser för produktion, forskning och utveckling.Dessutom är det motiverat från regionalpo-lifisk synpunkt, då bl. a. och har outnyttjad kapacitet för utvecklingsprojekt,bl. a. fill följd av att det svenska kärnkraftsprogrammet har avslutats fördessa företags del. Vi som står bakom den här motionen anser att våra skäl är lika starkasom de majoriteten i utskottet har redovisat. Med hänvisning till det anfördayrkar jag bifall fill motion 1476. 103 (): har tidigare berört Nyköpingsalternativet. Jag skalldärför fatta mig ganska kort. Detavgörande för lokalisering är enligt min mening dess möjligheteratt fungera på den plats där det kommer att få ligga. Här har i debattenframhållits bl. a. vikten av att placeras så att det får godamöjligheter att nå organisationerna i . Från denna synpunktinnebär en lokalisering i ingen större nackdel, tvärtom -det finnsmycket goda kommunikafioner. Både järnvägs- och landsvägsförbindelserna medStockholmsområdet är sådana att avståndet till knappast kan betraktassom någon större nackdel. Dethar vidare betonats värdet av att lokaliseras i anslutning tillbefintliga forskningsresurser. Vad kan då, herr talman, vara naturligare än attförlägga till den kommun där staten redan har sina mestdiversifierade forskningsresurser i form av ? Dettabolag spänner i sin forskningsverksamhet över hela fältet. Inte minstforskningen om de framtida energikällorna utgör ett betydande inslag. Lokalfrågornahar också berörts. För att inte onödigtvis förlänga denna debatt, kan jag barakonstatera att lokal- och markfrågorna inte torde bereda några bekymmer vid enlokalisering till , varken eller . Ävenpersonalfrågorna har aktualiserats. Som fidigare framhållits har det gåttalldeles utmärkt att rekrytera ca 1 000 högt kvalificerade medarbetare tillStudsvik. Det kan därför inte vara något problem att klara personalfrågan viden lokalisering till , även om man skulle tapf3a en viss del avpersonalen vid en flyttning från . Den magnifika samling avlitteratur som finns i Studsviks bibliotek kommerockså att vara en ovärderlig tillgång för . Staten bör infria sitt löfte till Nyköpingskommun om ersättningsindustri. Jag vill därför avslutningsvis yrka bifall tillreservafion 5 i det betänkande som vi nu debatterar. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(inrättande och organisation av samt förvaltningskostnadsanslag för Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 75 förbifall till hemställan i reservation 1 av m. fl. Utskottets motivering godkändes med 207 röster mot 64 förgodkännande av utskottets mofivering med den ändring däri som föreslagits ireservafion 2 av m. fl. 28 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2-4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5 (oljeersättningsfonden) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 140 förreservation 3 av m. fl. Mom. 6 (villkor för och administration av stöd föroljeersättningsfonden) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 47 förreservation 4 av och . Mom. 7 (lokalisering av energimyndigheterna) Reservafion 5 av och , somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall fill motion 1476 av m. fl., antogs till kontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 55 förreservafion 5 av och . 18 ledamöter avstod från attrösta. 18 § Föredrogs betänkande 1982/83:22Preskription av skattebrott Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:20om anslag m. m. till m. m. och till Interna- tionellsamverkan (prop. 1982/83:100 delvis) samt 1982/83:21 om medicinsk språkvård. Anf.104 TREJDE VICE TALMANNEN: Socialutskottetsbetänkanden 20 och 21 kommer att debatteras i tur och ordning ochvoteringarna kommer att äga rum i ett sammanhang sedan båda betänkandenaslutdebatterats. Förstupptas alltså socialutskottets betänkande 20 om anslag m. m. tillSocialdepartementet m. m. och fill Internafionell samverkan. Forsknings-och utvecklingsarbete, m. m. Forsknings- ochutvecklingsarbete, m. m. Anf.105 (): Det allvarliga statsfinansiella läget gör det nödvändigt att visaåterhållsamhet i all offentlig verksamhet. Det är nödvändigt att spara,effekfivisera och rationalisera på alla områden. Ireservafion 1 i socialutskottets betänkande 20 vill de moderata ledamöterna isocialutskottet begränsa medelsanvisningen fill anslaget till Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet med 16 milj. kr. Den minskning som viförordar kan åstadkommas genom besparingar och effektivisering och genom att påsikt lägga över denna typ av forskning till högskolan. Sverigeär ett litet land, och forskningsresurserna måste koncentreras för att vi skallfå ut så mycket som möjligt av dem. Den s. k. sektorsforskningen har dock vuxiti omfattning. Den är svår att överblicka. Tillgängligheten och kontakterna medforskarsamhället utanför sektorsinstitufionen är svår att upprätthålla. Det ärsvårt att bedöma forskningens vetenskapliga värde. Vimoderater anser att delar av den sektorbaserade forskningen bör överföras tillhögskolan. En naturlig anknytning till den statliga beslutsprocessen kanskapas genom att statliga myndigheter beställer forskning. Högskolan fårdärigenom större möjligheter att anställa kvalificerade forskare. Samspeletmellan den tillämpade forskningen och grundforskningen kan säkras. Idéer frångrundforskningen kan ge incitament till nya metoder och infallsvinklar.Frågeställningar inom den tillämpade sektorn kan berika och stimuleragrundforskningen. Vianser alltså att den forskning som sorterar under delegationen för socialforskning bör föras över till universitet och högskolor. Detta vorefill gagn både för den sociala forskningen och för forskningen som helhet.Forskningsresurserna skulle därmed koncentreras och utnyttjas effektivare.Dessutom blir denna forskning då föremål för en mer vetenskaplig granskning ochredovisning, vilket är av värde för den sociala forskningen. Det finns ingenanledning att just social forskning skall styras från ett departement, utanstarka skäl talar för att den sociala forskningen skall tilldelas medel i sammaordning och efter samma prövning som gäller för annan forskning. Med hänsynfill detta och med hänsyn till det statsfinan- Forsknings- och utvecklingsarbete, m. m. siellaläget yrkar jag bifall till reservation 1 i betänkande 20. I reservafion 2 i betänkande 20 har de borgerligaledamöterna i socialutskottet reserverat sig till förmån för störreuppmärksamhet åt alternativa former av vård inom ramen för anslagen till socialforskning och försöksverksamhet. Det är mycket viktigt att det finns alternativa former avvård och omsorg. När det gäller barns vård och omsorg är alternativ pedagogik,enskilda daghem och förskolor oumbärliga för att ge valfrihet. Vi människor ärolika, och det måste finnas alternativ att välja mellan, för att vi skall kunnatillgodose våra ohka behov och intressen. Dessutom har enskilda förskolor ochandra insfitutioner ofta varit föregångare i pedagogiskt avseende. De harinlett en utveckling som sedan tagits upp av offentliga institufioner och denkommunala förskolan. Det fillhör föräldrarätten att kunna välja den vård ochomsorg om barnen som man anser bäst. När det gäller andra behov av vård och service är det likaviktigt att det finns möjlighet att välja en vård som man tror på och trivsmed. Att man trivs betyder oerhört mycket för välbefinnandet. För den enskildeligger det en stor trygghet i att kunna välja bort något som inte upplevs sombra och att kunna välja något man tycker är bättre. Den enskilde känner jufaktiskt bäst sina egna behov. Det är viktigt med valfrihet för alla.Valfriheten skall inte bara finnas för dem som har råd och kontakter. Den njugghet som utskottsmajoriteten i betänkande 20 visarmot alternativa lösningar är ett tecken på förmyndarinställning - man vill intesfimulera till alternativ och valfrihet. Att det finns alternafiv och enskild vård ochomsörgsverksamhet är angeläget också av andra anledningar. Detsamhällsekonomiska läget fillåter inte att de offentliga utgifterna växer. Vimåste alltså tillgodose ett ökande behov av vård utan att öka den ekonomiskaramen. Det visar sig då i de flesta fall att enskildvårdverksamhet, enskild omsorg eller enskild social service av olika slagoftast är betydligt billigare än motsvarande som drivs i offentlig regi. Församma kostnad för det allmänna kan man alltså få betydligt fler platser i olikaformer av vård och omsorg, om verksamheten sker i samarbete med enskildavårdgivare eller helt i enskild regi. Men då krävs ett rättvist stöd tillenskild vård- och omsorgsverksamhet. Fler människor skulle på det sättet kunnafå en bra och tillräcklig vård. Fler människor skulle få ökad valfrihet ochtrygghet. Samhället skulle bli mer flexibelt genom att olika alternafiv finnstillgängliga. Enskilda vårdalternafiv är således värdefulla ur både social ochekonomisk synpunkt. Jag yrkar bifall till reservation 2 isocialutskottets betänkande 20. 106KARIN (): En god barnomsorg för alla barn är viktig attfillgodose. Vad man anser att begreppet god barnomsorg innefattar varierarmellan olika polifiska uppfattningar. De socialistiska partierna förordar enbarnomsorg inom institufionens väggar, oavsett om föräldrarna arbetar ellerstuderar. icke sociahsUska partiernaanser att det skäll vara möjligt att välja olika alternativ när det gälleromsorgen om de egna barnen. Vii ser det som viktigt att valfriheten inte fråntas föräldrarna.Med den kostnadsutveckling som vi har , med små möjligheter till fortsattexpansion av den offentliga sektorn, är det av största vikt att befintligaresurser används på bästa möjliga sätt. Denallra dyrbaraste barnomsorgsformen är den som sker i daghemsform, därnästkommer familjedaghemsplatsen. Vård i eget hem ger som bekant inte någon somhelst ersättning från samhällets sida, frånsett den vårdnadsersättning som gesför under första levnadsåret. Detborde därför vara en självklarhet att nya vägar prövas för att tillgodose detbehov av barnomsorg som finns för de barn vars föräldrar arbetar ellerstuderar. Barnomsorgen skall vara ett komplement till föräldrarnasfostrar-ansvar, och vi i kan inte stödja de parfier som anser attsamhället skall ta över även det ansvaret. betänkande som här behandlas finns en motion nr 1083 fråncenterparfiet. Där beskrivs en försöksverksamhet som man anser borde prövas:kooperafiva vårdformer.