prot · G609160 · 1982-12-31 00:00:00 — Frän socialdemokratisksida har vi dä försökt fala om i näringsufskottet att det tillkommitytterligare faktorer, som faktiskt gör att det inte är lika självklart somtidigare att gä ur banken; de talar tvärtom för att man inte bör göra det. Enfaktor är den internationella finanskrisen och dess betydelse också förframstegsvänliga regimer i . Men det viktiga är framför allt detfaktum atf de borgerliga partierna har bundit oss mycket hårt till medlemskapetgenom konstruktionen av de åtaganden som gjorts. Det kan man inte bortse frän,även om vi skulle önska att situationen vore en annan. Jag menar att den bedömning som regeringen har gjort ochdet ställningstagande som näringsutskoftef har kommit fram till är det endarätta i dagens situation. Även om vi endast marginellt kan påverka IDB, är detvikfigt aff vi för fram våra värderingar inom bankens styrelse och i dessbeslutande församlingar, så aff vi fär en linje som innebär att vi satsar justpå de framstegsvänliga regimer i som vi vill gynna. Ser manoptimistiskt pä situationen kan man skönja vissa strimmor av hopp om att IDB:spolitik kan bli en annan och något bättre. Situationen i vissadelar av Lafinamerika, bortsett från , kanske också kan bli sådanatt den ger anledning fill viss optimism. Men detcentrala är ändå, fru talman, att de borgerliga regeringarna har , m. m. bundit ossfill IDB på ett sådant sätt att något av en ny situation faktiskt haruppkommit. 54 () replik; Jag vet atf vi har de borgerliga partierna attskylla för inträdet, men det innebär ju inte att vi inte bör påskynda arbetetför att kunna gå ur IDB. Dels finns ju möjligheterna att försöka träffa enöverenskommelse med banken om ett fidigare utträde, dels förlänger dennakapifalpåfyllnad vår tid i IDB med ytterligare år och försenar alltså ettutträde. Vidare är jag väl medveten om, som jag sade i mittanförande, att många latinamerikanska länder står inför oerhörda ekonomiskaproblem. Men jag påpekade också aff det finns bättre möjligheter atf stödjadessa länder än att göra det via IDB. För att inte ytterligare förlängakammardebatten kan jag hänvisa till socialdemokraternas yttrande i samband medIDB-ufredningen. Jag yrkar återigen bifall till motion 1497. 55 (): Även från sida noterar vi medtillfredsställelse atf regeringen när det gäller IDB vill fullfölja den politiksom de föregående regeringarna förde medan socialdemokraterna befann sig ioppositionsställning. Jag vill bara kort konstatera att på detta område prisarregeringen det man klandrade i gär. Därmed, fru talman, yrkar jag bifalltill reservation 1. I motion 2168 har vi frän folkparfiet yrkat att riksdagenbeslutar att det av importkontoref för u-landsprodukfer föreslagnaimportgarantisystemet införs pä prov. behöver enligt vår mening både handel ochbistånd. Pä den punkten tror jag inte vi behöver ha meningsskiljaktigheter överpartigränserna. Vi hänvisar till att de resurser som kommer u-ländernatill godo genom den egna exporten är flerfalt större än de resurser biståndetger dem. Ändå är det handelsfrämjande biståndet ytterst litet, både detinternationella och det svenska. Under utskottsbehandlingen har vi frånfolkpartiefs sida hävdat att det föreslagna importgarantisystemet bör prövas. I reservation 3 föreslår vi därför att regeringen färbemyndigande atf medge importkonforet att införa imporfgarantier enligt derikflinjer som utredningen föreslagit. Vi anser att systemet bör prövas underen tid av tvä är. Ramen för garantigivningen bör bestämmas till 10 milj. kr. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall även tillreservation 3. 56IVAR (); För aff spara tid har jag valt att inte begära replik. vill jag barakommentera ett par saker. Först och främst uttryckte jag i mitt anförandehoppet om att vi nu hade klimat fören saklig debatt. Jag beklagar atf framför allt helt har svikitmig i den förhoppningen. Jag tycker infe det är någon skam att tala om att detfinns handelspolifiska motiv för medlemskapet i IDB. har ju en mycketomfattande utrikeshandel, och det är icke något fel, som jag ser det, atf detfinns en koppling mellan detta och medlemskapet i IDB. Låt mig också säga att jag tror att en dominerande del avfolket i befraktar IDB som sin bank. Det finns också en stormajoritet som vill att skall vara kvar som medlem i IDB. Vi åtnjuterfortfarande ett stort förtroende i dessa delar av världen. Man ser inte värtmedlemskap som nägon garant men ändå såsom ett embryo fill en påverkan pä IDB:sverksamhet som man gärna vill ha kvar-och man vill att den växer. Jag tror, ochmänga bedömare har sagt så, att IDB är något av en stabilisator pä polifik för Lafinamerika. Det hade varit värre med hanteringdär om infe IDB hade varit denna stabilisator. Vi analyserade i IDB-ufredningen ganska ingående de olikabankerna. Man kan summeraungefär så här: Frånsett att har veto när det gäller den särskilda fondenär det väldigt svårt att dra några konkreta gränslinjer mellan de olikabankerna. Beslut om utträde ur IDB skulle infe vara särskilt välgrundat. När det gäller fördelningen av lånemedlen kan man medstafistik få fram väldigt olika bilder. Ser vi på hur de pengar som kommer frånsärskilda fonden -- och det är de billiga pengarna - fördelas per capita, kanvi konstatera att de fill helt dominerande del gär just fill de fattiga folken.Det blir en helt annan bild än den man fär när man lyssnar på säger att huvuddelen av totalkapitalet går fill de rika länderna, dvs. fillde länder där de mänga människorna bor och där också det ordinarie kapitalet iviss mån placeras, för det är där man har råd att betala. Tittar vi på hur stor andel som gär till vad vi kallar försociala ändamål, finner vi atf IDB är jämställd med öyriga banker. Förutvar andelen betydligt högre. Tyvärr är det så att det infe är de regimer som vi skulleönska som har makten i Lafinamerika. Låt mig bara säga atf jag i alla fall fåttintrycket atf IDB följer upp sin verksamhet ganska väl. Vi kan känna oss tryggaför aff pengarna används som avseffs. Oavsett regim behöver folket friskvatfen,mat osv. Jag är alldeles övertygad om atf IDB-pengarna har gjort mycket godnytta för folket, för de fattiga, även i de länder där regimen infe uppfyllerde krav som vi skulle vilja ställa. Jag tycker aff socialdemokraterna gömmer sig för mycket bakombindningen - jag vill gärna erkänna atf det finns en sådan bindning - fillmedlemskapet. Jag tycker aff det är hedervärt atf man gjort en helhetsbedömningav detta och kommit fram fill ett förnuftigt beslut. , m. m: Överläggningenvar härmed avslutad. 5 protokoll 1982/83:160 NäringspoUtik, m. m. betänkande 34 Punkt 2 Mom. 1(avveckling av branschråd m. Utskottets hemsfällan bifölls med 165 röster mot 142 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (anslag fill kommittéer) Hemställan Utskottets hemsfällan, som ställdes mot hemställan ireservation 2 av m. fl., bifölls med acklamation. Utskottets mofivering, som ställdes mot den i reservation3 av m. fl. anförda mofiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 2(ändrad inriktning av de regionala utvecklingsfondernas verksamhet) I kontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 4 avErik Hövhammar m. fl. med 85 röster mot 64 för reservation 5 av . 157 ledamöter avstod frän atf rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 166röster mot 78 för reservation 4 av m. fl. 63 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 3 (utvecklingsfondernas styrelser) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 142 förreservation 6 av m. fl. Mom. 4 (kombinafion av olika former av industristöd) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avChrister Eirefelt, bifölls med acklamation. Mom. 7 (statlig hanfverksnämnd) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 8 avTage m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 8 (utvecklingsfondernas insatser för hantverk ochhemslöjd) Utskottefs hemställan, som ställdes mot reservation 9 avChrister Eirefelt, bifölls med acklamafion. Mom. 2(täckande av förluster i anledning av garantigivning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 10 avErik Hovhammar m. fl., bifölls med acklamafion. Mom. 1 (täckande av förluster i anledning avindustrigaranfilån m. Utskoffefshemställan, som ställdes mot reservation 11 av 31 rnai 1983 mar m.fl., bifölls med acklamation. Näriiigspolitik, Punkt 10 m.m. Mom. 1(anslaget till branschfrämjande åtgärder m. Efterställda proposifioner pä bifall till delsreservafion 12 av m. fl. dels reservafion 13 av m. fl. biföllsutskottets hemsfällan med acklamafion. Mom. 1(anslag till och räntevillkor för exportkrediter) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 14 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 2 (exportkreditstöd och internationellaunderleveranser) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 15 av m. fl., bifölls med acklamation. Punkt 18 (ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till ) Utskoffefs hemställan, som ställdes mot reservafion 16 av m. fl., bifölls med acklamafion. Mom. 2(viss kreditgivning hos ) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservation 17 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 3(anslag till styrelsen för teknisk utveckling) Utskottets hemsfällan bifölls med 229 röster mot 77 förreservation 18 av m. fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 8 (datorforskningen) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservation 19av , bifölls med acklamafion. Punkt 26 (anslag till Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 20 av m. fl., bifölls med acklamation. Nr 160 Punkt 32 (bidrag fill statens provningsanstalt) den Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 21 av 31 mai 1983 BurenstamLinder m. fl., bifölls med acklamation. Näringspolitik, P""''*4 (mät- och provcenfrum) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot reservafion 22 av m. m. m. fl.,bifölls med acklamafion. Mom. 2 (; Bidrag till verksamheten) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafion 23 av m. fl.,bifölls med acklamation. Mom. 1 (riktlinjer förnäringspolifiken) Ikontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl.med 142 röster mot 15 för reservation 2 av . 150 ledamöter avstodfrån aff rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 165 röster mot 142 förreservation 1 av m.fl. Mom.2 (främjande av serviceföretagen) Utskottefshemsfällan, som ställdes mot reservafion 3 av m. fl.,bifölls med acklamation. Mom.8 (åtgärder till stöd för små och medelstora företag) Utskoffefshemställan bifölls med 164 röster mot 142 för reservation 4 av . Mom.9 (utvecklingsfondernas serviceverksamhet) Utskottetshemsfällan bifölls med 257 röster mot 48 för reservafion 5 av . 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom.12 (åtgärder för atf stimulera kvinnor aff starta företag) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 34 för reservation 6 av . Mom. 13 (kooperationens kapitalförsörjning) Efterställda proposifioner på bifall till . dels utskottets hemställan, dels reservafion 7 avStaffan Burensfam m.fl. samt dels reservation 8 av och 68 bifölls utskottets hemsfällan med acklamation. Mom. 14(arbefskooperation) Nr 160 Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation9 av den m. fl., bifölls med acklamation. Mom.16 (samordnad indusfriplanering för ) Näringspolitik Utskottetshemsfällan bifölls med 292 röster mot 15 för reservafion 10 av rn m JörnSvensson. Mom.18 (förstatligande av läkemedelsindustrin m. Utskottetshemsfällan med godkännande av utskottets mofivering bifölls med 165 röster mot142 för bifall till utskottets hemställan med godkännande av den i reservation11. av m. fl. Mom.21 (ändringar i konkurrenslagen) Utskottetshemsfällan bifölls med 291 röster mot 15 för reservafion 12 av . Utskoffefshemsfällan med godkännande av utskottets motivering, som ställdes motutskottets hemsfällan med godkännande av den i reservafion 13 av StaffanBurensfam m.fl. anförda motiveringen, bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Näringsutskottetsbetänkande 50 Punkterna 1-4 Reservation2 av , som ställdes mot motion 1497 av m. fl.,antogs fill kontraproposifion i kontraproposifionsvoteringen. Ikonfrapropositionsvoferingen biträddes utskoffefs hemsfällan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 1 av m. fl. med 143röster mot 21 för reservafion 2 av . 141 ledamöter avstod från attrösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med godkännande av, utskottetsmotivering med 146 röster mot 139 för bifall till utskottets hemställan med denändring i motiveringen som föreslagits i reservation 1 av m. fl.21 ledamöter avstod från att rösta. Verksamheten vid statens industriverk, m. m. Mom. 1 Utskottefs hemställanbifölls. Mom: 2 (importgararitier) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 3 avChrister Eirefelt, bifölls med acklamation. 4 § Verksamheten vid statens industriverk, m. m. Föredrogs näringsutskoftets betänkande 1982/83:39 omverksamheten vid statens industriverk, m. m. 1982/83:113). 57STEN (): Regeringens förslag till framfidaarbetsuppgifter och verksamhetsinriktning för statens industriverk visarnästan övertydligt att socialdemokraterna har ambitionen att öka styrningen avnäringslivet. Den näringspolitik som socialdemokraterna utformade under1960-talet grundades pä tron att statlig styrning, kombinerad med enövergripande branschplanering, var av godo och atf marknadsekonomin skulle låtasig kontrolleras och fortsätta atf fungera under trycket av en samordnadnäringspolitik med socialistiska förtecken. har sedan, som en följd avdetta, en omfattande flora av subvenfionsformer utvecklats inom industri-,arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Marknadsekonomins och det enskildanäringslivefs möjligheter atf fungera har gradvis minskats genom bidrags-ochsubvenfionspolitiken, de ökande skatterna samt lagstiftnings- ochregleringsåtgärder. Trots att subventions- och regleringspolitiken misslyckatsbegär regeringen nu atf skall ge den mandat att fä utöka och förfinastyrinstrumenten som en del i socialdemokraternas samlade strategi för attåstadkomma en övergripande reglering och kontroll i en, som man uttrycker det,"samordnad industri- och regionalpolitik". Den centrala industrisfödsmyndighet som man avser attbygga upp vidare har utan tvivel planhushållningskarakfär. I debatten vill manofta förneka sådana ambitioner, men i propositionen falas det numera klartext.Syftet är, sägs det i propositionen, atf "avsevärt förstärka SIND somskall samordna industriella utvecklingsinsatser inom breda insatsområden somkräver medverkan av flera myndigheter och organ." På s. 17 sägerindustriministern att han vill "effektivare utnyttja den offentligaverksamheten och samhälls-byggandet över huvud taget som en akfiv drivkraft iden industriella utvecklingen." Dessa jämte andra uttalanden ger en god bild avregeringens framtida ambifioner. Det förefaller som om man parallellt medinförande av vinsfdelningsavgifter etc. vill att industriverket skall kunna fåutvecklas till en Den mest allvarliga krifiken vi moderater riktar motpropositionen gäller således själva principlösningen. Det är symtomatiskt attindustriministern vill, som han uttrycker det i propositionen, bygga upp"en slagkraftig myndighet". 1 stället bör man göra det motsatta, vilket vi frånmoderat håll under dagens näringspolitiska debatt har påpekat.Även under fidigare debatter har vi påpekat detta, bl. a. i samband medtekodebatten. Vi vill skapa förutsättningar för ett mer slagkraffigf näringsliv- men då måste bidrags- och subvenfionspolitiken avvecklas, skatterna sänkasoch samhället avbyråkratiseras. Regeringens förslag innebär ökad byråkrati, där dencentrala styrningen av näringslivet byggs ut. Den offenfliga sektorn fillåfsväxa ytterligare med de ökande driftkostnader som detta siiccessivf medför itakt med förslagefs genomförande. Därför, menar vi, måste propositionen avslåsav . Ett nytt organisationsförslag bör upprättas i enlighet med deriktlinjer som vi redovisade i den moderata motionen, nämligen: selekfiva indusfri- och regionalpolitiska stödformer skallsuccessivt avvecklas till förmän för generellt verkande åtgärder, industriverket skall avvecklas som fristående ämbetsverk,kvarvarande verksamheter hos SIND skall inordnas i styrelsen för tekniskutveckling, STU, handläggningen av under avvecklingsfiden kvarvarandeselekfiva regionalpolitiska åtgärder skall överföras till länsstyrelserna. Värt avslagsyrkande, fru talman, mofiveras även av andraskäl, och dessa är också så starka atf de i sig mofiverar ett sådantställningstagande. Det är för det första uppseendeväckande atf ettutredningsförslag av så stor principiell innebörd blir föremål för enregeringsproposition utan en ordentlig remissbehandling. Som vi framhåller ireservafion nr 1, gemensam för utskottets icke-socialisfiska ledamöter, haringen länstyrelse inom stödområdet fått yttra sig. För det andra pågår utredningar om bådearbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation samt om utformningen avdet regiönalpolifiska stödet till näringslivet, vilka väntas bli färdiga /85. Det hade varit naturligt att regeringen avvaktat dessautredningar innan den lade fram förslag med den betydande räckvidd som präglarden proposifion som kammaren nu behandlar. För det tredje har regeringen föreslagit att rätfen attanföra besvär hos regeringen mot beslut av industriverket skall slopas. Ävenutskoftsmajorifeten har reagerat och ger regeringen bakläxa på den punkten.Även på en annan punkt av väsentlig betydelse modifieras regeringens förslag avutskottsmajoriteten. Det är principiellt vikfigt att beslut skall kunnaöverklagas till regeringen. Rättssäkerhetsskäl talar för att det även ifortsättningen skall vara möjligt att anföra besvär till regeringen i ärendenrörande finansiellt stöd fill näringslivet. Slutligen,fru falman, skall jag tillfoga ytterligare några principiellt vikfiga Verksamheten vid statens industriverk, m. m. Verksamheten vid statens industriverk, m. m. synpunkter,vilkas innebörd också utgör goda skäl för att avslå propositionen. Det råder en sammanblandning i statsmakternas sättatt hantera arbetsmarknads-, närings- och regionalpolifik. Effekten av dennasammanblandning har fått fill följd aff resultaten av besluten inte har kunnatmätas. En annan avgörande brist med nuvarande förhållanden är att kostnadernaför staten är oförsvarligt höga. De regiönalpolifiska insatserna måste begränsas tillåtgärder som är motiverade från regional synpunkt, dvs. i geografisktbegränsade områden där insatserna bäst behövs. Det huvudsakliga ansvaret förindustriell fillväxt i landets alla delar måste ligga inom den ekonomiskapolifikens ram. En väl fungerande näringspolitik skulle sannolikt avlastabehovet av regionalpolitiska insatser. Sålunda är de industripolifiska och deregionalpolitiska målen ofta oförenliga. Självfallet kan det förekomma att närings- ocharbetsmarknadspolifiska insatser inriktas mot områden som blir föremål förregionalpolifiken. Men just därför är en klar gränsdragning nödvändig. Annarskan allas ansvar leda fill ingens ansvar. Regeringens uppläggning i propositionen är att den skallfå bemyndigande att utforma den slutgiltiga organisafionen. Vi konstaterar attriksdagen i det skedet infe kan påverka ärendets fortsatta handläggning. Deftaär klart otillfredsställande! Det blir först när budgetförslaget för budgetåret1984/85 föreläggs som vi kan fä en klar bild av kostnadsuffallet förde föreslagna organisafionsförändringarna. I nuvarande samhällsekonomiska lägeär detta tillvägagångssätt anmärkningsvärt. I stället bör man, som vi har framhållit i den moderatamotionen, initiera åtgärder som kan leda fram fill besparingar. Som vi harangett i våra alternafiva förslag bör man i samband med beredningen av deväntade utredningsförslagen rörande arbetsmarknadsverkets organisation inriktning välja sädana lösningar att verksamhetenvid statens industriverk efter hand kan avvecklas. Som ett första led i ensådan neddragning av verksamheten föreslår vi i reservation 12 att det sammanlagdaanslaget fill verket för /84 minskas med 5 milj. kr. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1, 2, 4, 6, 8, 10, 11 och 12. 58OLOF (): En utredning fillsaft av den förra regeringengavs uppdraget att se över statens industriverks framtida verksamhet ochorganisation m. m. Utredningens förslagöverlämnades fill den nya regeringen , alltså efter ett årsarbete. "Synpunkter på betänkandet har inhämtats genom ettkombinerat skriftHgt och muntligt förfarande", heter det lakoniskt iregeringens proposition. Från har vi starkt kritiserat denna behandlingav en organisationsfråga med strategisk betydelse för den framtida närings- ochregionalpohtiken. Som påpekats i flera motioner har ingen länsstyrelse i stödområdetfått yttra sig. Också utskoffsmajoriteten instämmer i kritiken mot densummariska behandlingen av utredningsförslaget och den ofillfredsställanderedovisningen i propositionen av synpunkter som har lämnats påutredningsförslaget. Den första frågan är egentligen varför densocialdemokratiska regeringen fann det förenligt med sina intressen aff visahandlingskraft genom att lägga fram ett dåligt förankrat förslag, dessutombaserat på en fidigare regerings direktiv. Dessa direktiv angav inte den exaktainriktningen för utredarens arbete. Det sägs i stället att"industriverkets verksamhet bör med anledning därav prövasförutsättningslöst". När det gäller en av de mest omdiskuterade frågorna-överföringen av det regionalpolitiska stödets administration från AMS tillindustriverket-är formuleringen lika öppen, "att på nytt överväga om detär lämpligt atf föra över handläggningen på central nivå av detregionalpolitiska stödet till näringslivet från AMS till industriverket". Eftersom industriverkets organisation och verksamhet infekan ses isolerade är det märkligt att regeringsförslagef infe samordnats medförslag från och med arbetet i kommittén om det regiönalpolifiskastödet till näringslivet. Det är någonting som gått snett i behandlingen av utredningsförslaget;den mäste hållas samman i och ingen annanstans. Därför fårockså regeringen bakläxa i ett par viktiga avseenden på sitt förslag. Deträcker aff citera vad utskoftsmajorifeten anfört på s. 10 i.betänkandet, därdet heter: "Utifrån de angivna utgångspunkterna för enreform av den industripolifiska organisafionen kan dock invändningar riktas motregeringens förslag i några hänseenden. De gäller dels att rätten atf anförabesvär hos regeringen mot beslut av industriverket föreslås bli slopad, delsatf det parlamentariska inflytandet i samband med beslut röranderegionalpolifiskt stöd blir otillräckligt." Uttalandenom besvärsrätten har citerats i det tidigare anförandet. Med defta vill jag helt kort yrka bifall tillreservation nr 1. Där säger vi bl. a.: "I proposifionen saknas varjeanalys av hur de föreslagna förändringarna påverkar industripolitiken,regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken." Det är naturligtvis enavgörande brist i det framlagda förslaget. Här skulle jag egentligen kunna stanna - många av deövriga reservationerna är följdreservationer till denna huvudreservafion. I reservation 3 - den återfinns pä s. 23 i betänkandet -markerar vi de olyckliga effekter på den politiska strukturen somregeringsförslaget får. Där vill jag bara helt kort erinra om den debatt somförts här med anledning av näringsutskotfets betänkande nr 34beträffande de regionala utvecklingsfondernas verksamhet och sammansättning.Det senare gällde bl. a. frågan om rätt organisation pä rätt plats. I reservation 5 begär vi följdriktigt ett nytt förslag avregeringen, och i reservafion 7 slår vi vakt om industrigarantilänen, som iförsta hand är avsedda för de mindre och medelstora företagen. På motsatt sidafinns i den Verksamheten vid statens industriverk, m. m. Verksamheten vid statens industriverk, m. m. frågansåväl socialdemokrater som moderater. säger i sin reservafion, nr6, att industrigarantilänen är en stödform som i princip bör utmönstras. Jagskulle vilja tillägga att det är ännu ett exempel pä något som i debatten nämnde: moderata förslag som kan inrangeras under rubriken"ovänlig handling mot småföretag".