prot · G609107 · 1982-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund, herr talman, yrkar jag bifall ocksåtill reservafion nr5. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 89HUGO (): Jag vill inledningsvis kort kommenteraregeringens förslag om att oljeersättningsfonden inordnas i det blivandeenergiverket fr. o. m. . Från sida hävdar vi uppfattningenatt oljeersättningsfonden bör vara en självständig myndighet. Planeringen föroljeersättningsfonden har också från början inriktats på att fonden skall ha enfristående ställning, men i nära samverkan med . Vi menar från vårthåll att oljeersättningsfonden borde få fortsätta som självständig myndighetmed uppgift att på affärsmässiga grunder handlägga stödet till utveckling avnya energislag och ny energiteknik. I denna del av näringsutskottets betänkande 26 kommer jagföljaktligen att yrka bifall till reservafion 3. Efter detta vill jag redovisa synpunkter ifråga om lokalisering av statens energiverk och energiforskningsnämnden. I detsammanhanget talar jag i egenskap av medmofionär i motion 497. majoritet föreslår att energiverketlokaliseras till , närmare bestämt till . Representanterför de fem riksdagspartierna har i motion 497 föreslagit att energiverketlokaliseras till . Enligt min mening talar starka skäl för enlokalisering just fill . Vid valet av etableringsort för energiverketoch energiforskningsnämnden bör man utgå från vilka uppgifter som lagts påenergiverket och välja den ort som ger verket de gynnsammaste betingelserna föratt fullgöra de uppgifterna. För planerings- och utredningsverksamhetbehövs kontakter med olika myndigheter, med utredare, politiker m. fl. För attge underlag fill dessa kontakter och denna verksamhet borde nära kontakter meddet prakfiskaarbetet med energifrågorna på fältet vara ytterst väsentliga. En utomordentligt viktig del av verksamheten inomenergiverket riktar sig mot forskning och utveckling inom energiområdet, motbevakning av pågående forskning och mot planering, stöd och utvärdering. Fördenna verksamhet behövs nära kontakter med näringslivets forskning och utveckling,med kommunernas olika lösningar på energiförsörjningen, med olika slag avförsöksverksamhet, där verket ges möjlighet att i olika sammanhang på nära hållfölja det praktiska arbetet med olika lösningar i projekt i full skala. Inom näringslivet besitter den s. k. ASEA-gruppen långerfarenhet och stort kunnande i fråga om generering, transmission ochdistribution av elenergi. Verksamheten har också vidgats till att omfattakolkraft, värmepumpar m. m. Inom huvudsakligen moderbolaget arbetar ca 3 000personer med forskning och utveckling. ASEA-gruppen svarar för ,motsvarande ca , av den samlade forskningen i vårt land.Arbetet bedrivs i nära kontakt med samtliga tekniska högskolor ochnaturvetenskapliga fakulteter i landet. ASEA avser nu att ändra sin inriktning och kommer att ihuvudsak framstå som ett energiföretag. Man kommer att täcka helaenergiprogrammet, alltså såväl produktion som transporter och förbrukning.Företaget arbetar med att med hjälp av avancerad teknik och reglering minskaenergiförbrukningen i tillverkningsprocesser. Det måste vara väsentligt för landet att ta fasta påASEA:s dynamiska utveckling och dess övergång till att bli ett allsidigtenergiföretag. En medveten industripolitisk satsning på utveckling ochmarknadsföring av svensk energiteknik bör underlättas av ett nära sambandmellan industri och energimyndigheter. Lokalisering av tillVästerås skulle ge ett sådant samband. Utöver de tankegångar som jag nu redovisaroch som pekar mot att bör väljas som lokaliseringsort vill jag ocksåframhålla att högskolan i jämfört med andra likartade högskoleenheterhar en omfattande energiteknisk utbildning. Högskolan har ettstudieorganisato-riskt samarbete med Tekniska högskolan i . I närasamband med näringslivet ges utbildning i bl. a. styrning, övervakning ochreglering av energitekniska anläggningar. Frågan om lokalbehovet för borde kunna lösasvid en lokalisering fill . Lokalbehovet kan tillgodoses i centralaVästerås med korta gångavstånd till högskolan, ASEA, järnvägsstationen, m. m. Behovet av bostäder, skolor, barnomsorg m. m. bör lättkunna tillgodoses. har en differenfierad arbetsmarknad, som både kantjäna som rekryteringsbas för personal vid de nya myndigheterna och erbjudaarbete åt anhöriga. Den kommersiella servicen är god. Låga kommunala avgiftergör att är en relativt billig ort att bo på. När det gäller kommunikationer kan man konstatera attVästerås ligger från och att man harfått allt bättre vägförbindelse. Med tåg är minuter. finns tågförbindelse varjetimme. har flygförbindelse med och , och dessutom liggerArlanda på . Jagskulle avslutningsvis vilja konstatera att en placering av iVästerås skulle kunna stimulera till ytterligare forskning och försöksarbetekring energifrågor och därigenom generera ökad företagsamhet och sysselsättninginom länet. Det skulle vara ett sätt för staten att stödja utvecklingen iVästmanland. behöver allt stöd det kan få. Länet har kommitatt utvecklas på ett sätt som gör att det snart toppar bland de län som har enmycket besvärande arbetslöshet. Enlokalisering av till skulle också innebära att riksdageninfriade det löfte som gavs i samband med beslutet om att flygflotfiljen F 1skulle läggas ned. Vid det fillfället uttalade nämligen att Västeråsoch skulle kompenseras för de statliga arbetstillfällen somföll bort genom flygflottiljens nedläggning. Detväsenthgaste är dock att och inomenergiområdet har specifika fördelar att erbjuda genom framförallt ASEA:s omfattande forskning och utveckling på området, genom kommunensframförhållning på energiförsörjningssidan och genom en mångsidigförsöksverksamhet inom länet. Jag vill sluta med att yrka bifall fill reservafionerna 2 och 3 inäringsutskottets betänkande nr 26. 90 (): Låt mig först slå fast att näringsutskottet i allt väsentligt är enigtnär det gäller att ställa sig bakom regeringens förslag om inrättandet avstatens energiverk och beträffande organisation. Vi är överens omatt en effektiv myndighetsorganisation är nödvändig både för att få framunderlag för energipolitiken och för att verkställa de energipolitiskabesluten. Detär naturligt att man improviserar under ett hekfiskt inledningsskede, när ettsakområde av olika omständigheter blir politiskt och samhälleligt vikfigt, och dåsnabbt tar till ett antal provisoriska lösningar i form av kommittéer etc. medverkställande uppgifter. Så har också skett när det gäller energiområdet. Likanaturligt är det att det i effekfivitetens och helhetssynens intresse efter etttag sker en samordning på myndighetsnivå. Det är också vad som kommer attske på energiområdet i och med inrättandet av statens energiverk. Vadvi är oense om inom utskottet framgår av utskottsbetänkandet, och det har ocksåframgått av de fidigare inläggen här i kammaren. Fördet första är vi oense om anslaget till . Där vill moderaternaskilja ut sig, och har i sitt anförande här utvecklatmoderaternas inställning på den punkten. Fördet andra gäller oenigheten frågan om oljeersättningsfonden organisatorisktskall gå in under eller inte. Där har samtliga tre borgerligapartier lyckats ena sig om en gemensam reservafion. För det tredje gälleroenigheten huruvida stöd från oljeersättningsfonden skall kunna utgå ocksåfill projekt som kostar . och huruvida dessa småprojekt i såfall skall handläggas av lantbruksnämnder och regionala utvecklingsfonder ilänen. Där har ensam reserverat sig. Fördet fjärde och slutligen har vi frågan om lokalisering. Där harcentern, som framgick av anförande, reserverat sig förNyköping, medan övriga partier i utskottet ansett att måste vara denrimligaste lösningen i lokaliseringsfrågan. Vikan alltså konstatera att den grundläggande enigheten när det gällerinrättandet av statens energiverk är betydande men att det finns vissa delfrågorsom har gett upphov fill reservationer. Jag tänker ge några kommentarer filldessa reservafioner och till de inlägg som har gjorts här i kammaren avreservanterna. När det först gäller anslaget till vill moderaternadra ned detta med 2 miljoner under förebärande att man kan göra nedskärningaroch rationalisera mera. Låtmig bara konstatera att i det förslag till anslag som energiministern lagtligger också intecknandet av en icke obetydlig rationaliseringseffekt. Det ärdärför enligt vår uppfattning en äventyrlig politik att gå vidare sommoderaterna vill. Som vi ser det från socialdemokratins sida har moderaternafrämst velat göra en poHtisk markering. Det har inte så mycket att göra medsaklig analys. Den moderata reservationen är framför allt uttryck förmoderaternas relativa ointresse när det gäller de mål om kärnkraftsavvecklingoch ett kraftfullt oljesparande som har satt upp. De fullföljer istort sett bara den polifiska inriktning i fråga om energipolitiken som påsenare tid blivit alltmer tydlig. Jag ber därför att få yrkaavslag på den moderata reservafionen nr 1. Nästafråga gäller om oljeersättningsfonden skall inordnas i eller inte.Den lösning som regeringen har valt tar vara på de fördelar som finns i en samordningmed . Med de arbetsuppgifter oljeersättningsfonden har gessamtidigt möjligheter till en decentraliserad handläggning inom ramen förenergiverket genom den särskilda utvecklingsnämnden. På så sätt får man ettrimligt mått av decentralisering, man får den helhet som ger, ochman får de ekonorhiska fördelar som ligger i en samfälld administration. Vitycker kort sagt att det är en klok sammanväg-ning som här skett, och viställer oss från utskottsmajoritetens sida bakom det förslag som regeringen harlagt fram. Viyrkar således avslag på reservationen nr 3 om att oljeersättningsfonden inteskall ingå under . Dentredje punkten jag tänkte kommentera gäller lokaliseringen av statensenergiverk. Vi har verkligen gått igenom detta noga. Vi har haft analyser iutskottet med föredragningar av olika slag, om huruvida lokalerna räcker till iStockholm, huruvida man snabbt kan komma i gång, och vad det skulle innebära omman flyttade ut verksamheten till någon annan del av landet, utanför . Vi tycker oss då kunnakonstatera att om man går utanför Stockholms- området tappar man tempo.Det är viktigt att inte göra detta i det här läget. Bortsettfrån moderata samlingsparfiet är vi överens om att energipolitiken skalldrivas vidare med kraft. Det kan endast ske om vi nu snabbt kommer i gång påmyndighetsnivå. Närman diskuterar utlokalisering av olika verk och gör jämförelser mellan verk ochmyndigheter som det kan vara lämpligt att utlokalisera, så framstår det somganska klart att fillhör de myndigheter som ligger absolut sämsttill i dessa avseenden. Vi har funnit att de många kontakter som energiverketmåste ha, inte bara med departement av olika slag, utan också med centralaorganisationer och andra angränsande myndigheter, talar mycket starkt för atten lokalisering i detta fall måste ske till . Jagvill deklarera att jag tillhör dem som gärna skulle se att man gjorde betydandeuflokaliseringar från , därför att har en gynnadposifion när det gäller den stafiiga verksamheten. Det är viktigt att vi fårlitet mer balans när det gäller fördelningen. Men även jag och vi från ,som också har diskuterat frågan om en eventuell utlokalisering, måste i sistaomgången erkänna att är ett utomordentligt dåligt alternativ förutlokalisering. Därmed var saken klar för alla i näringsutskottet utom centern- som driver sin linje, uppenbarligen oavsett sakskälen - att vi inte kanställa oss bakom någon utlokalisering. Vihar fått 15 mofioner om detta. Varför fastnade för just fårman väl utveckla närmare, det finns ju liknande sysselsättningsproblem påandra håll. Vimåste från en kraftig utskottsmajoritets sida konstatera att den absolutriktiga lösningen när det gäller lokaliseringen av är ,och vi förordar de lokaler har i anslutning fill statensindustriverk. Jag skall inte utveckla den här frågan ytterligare, utan jag ber att fåyrka bifall till hemställan i näringsutskottets betänkande nr 26. 91 ()replik: Det anslag som regeringen begär till uppgår till nästan 20milj. Vi har gjort en annan bedömning av detta, nämligen att man kan göraen besparing på 2 milj. kr. säger här i kammaren att det varett äventyrligt förslag. Jag vill påpeka att det nog är mer äventyrligt attinte ta till vara alla tänkbara besparingar som man kan göra i dagensstatsfinansiella läge. Vimåste på allt sätt utnyttja möjligheten att granska det här anslaget för attåstadkomma så många besparingar som möjhgt - även om det i sig kan synas varaett litet belopp - för att inte budgetunderskottet skall växa ytterligare. Detskall blir intressant att se vilken bedömning socialdemokraterna så småningomgör när de på allvar måste sätta sig ner och komma fram till besparingar på ettganska vitt arbetsfält för att det skall ge resultat. 6Riksdagens protokoll 1982/83:107-108 Nr 107 Jag skulle vilja fråga LennartPettersson: Hur mycket skall budgetunder- Torsdaeenden skottet egentligen öka, innan deninsikten kommer att även besparingar av 24 mars1983 ' typen måste bli aktuella? '"f- 2 ()replik: Denna fråga om lokalisering av energiverkethar diskuterats mycket. Det är inget tvivel om att det finns starkt delademeningar i när det gäller den här frågan. är det inte säkert attdessa kommer till uttryck i den här voteringen - mot detta står ju den s. k. partitroheten. Uppriktigt sagt tycker jag att det är en mycket viktigprincipiell fråga hur vi hanterar den här typen av frågeställningar, dvs. förstge löften fill olika orter -, , , som nämnts av HugoBergdahl - men sedan inte på allvar riktigt tar tag i dem. I ett sådant här sammanhang behöver man inte skylla påbrist på underlag. - Det finns, tycker jag, starka skäl att när det gällerlokaliseringsfrågor först ta principbeslut grundade på översiktlig kunskap ochdärefter utföra en detaljutredning. I annat fall skulle man för att få ettjämförbart beslutsunderlag för olika orter behöva utreda strängt taget varjeort i den långa ortsförteckningen. Jag vill på den principiella grunden markerahur jag uppfattar den här frågan, och hur vi från sida uppfattar den. Just är en sådan löftesort. Det är en ort där detfinns ett betydande energiforskningsföretag med över 1 000 anställda -människor som rimligen inte alla är rekryterade inom . Dengången gick det bra. Studsvik Energiteknik skulle dessutom naturligtvis vara envikfig kontaktyta i förhållande till verket. Dessa förhållanden samt - jag erkänner det - närheten tillStockholm har varit avgörande för vårt ställningstagande i det här fallet. Ochvi får väl se när voteringen kommer hur ense de olika parfierna är i den härfrågan. Alldeles oavsett hur voteringen går har inte ansvaret förriksdagen avtagit på grund av beslutet. Sorterar bortenergiverket finns det ju andra verk, jag höll på att säga knut i knut. Och vivet hur man arrangerar sina dispositioner för att försöka få fram gemensamadministration, osv. tänker jag på industriverket, som också är "ibeslutstuben", och där är det fråga om en omorganisation av ganska storomfattning. Vi vet att låsningarna egentligen inträffar, innan vi fårfrågorna hit till - jag har haft god möjlighet att idecentraliseringsdelegationen studera exakt hur det sker. 93 () replik: När man lyssnar på om oljeersättningsfonden och dess slutgiltiga placering, får man denuppfattningen att ju hårdare man knyter oljeersättningsfonden tillenergiverket, desto mer får oljeersättningsfonden av frihet ochhandlingsutrymme. Jag tror att det är tvärtom. Det skulle finnas ett stortbehov av att just 82 oljeersättningsfonden frikopplasfrån det blivande . Närdet gäller och dess placering hävdar , att om inteenergiverket placeras i , kommer att tappa tempo. Hanpekar på att departement och organisafioner finns nära inpå i . Ja,det är ett gammalt känt argument när det gäller att förklara varför det mestaav den statliga förvaltningen helst skall vara placerad i . Jagtror att det finns stor anledning att begrunda det synsätt som säger attenergiverket borde vara placerat i nära anslutning till industrinsforsknings-och utvecklingscentra på energiområdet. I det fallet har, som jagsade i mitt första inlägg, genom ASEA utomordentliga förutsättningaratt bli ett bra komplement fill ett energiverk på ort och ställe. Jagtror att en lokalisering till är en lösning som kanske är bra på kortsikt. Men jag känner mig inte lika övertygad när jag ser det hela på litetlängre sikt. Jag tror att en lokalisering till sker fill ett pris somär alltför högt, sett på litet . 94 () replik: Först fill : Den neddragning på 2 milj. kr. sommoderaterna föreslår i sin reservation är , säger . Detstämmer naturhgtvis rent räknemässigt. Men det intressanta i det här fallet ärinte bara pengarnas storlek utan också vad vill spara på - och detgör mig kanske ännu räddare för mofiv. Detmoderaterna vill spara på är nämligen sådana resurser som skall gå tillsamarbete med kommunerna, och kommunerna är ju energipolitikens vikfigasteinstrument. De har de flesta av de medel i sin hand som fillsammans med statensåtgärder skall genomdriva den ambifiösa energipolitik som majoritethar beslutat om - och det har också varit en bred majoritet. Att spara just pådet som har att göra med samarbetet med kommunerna är att på ett effektivt vissätta käppar i hjulet för energipolitiken. Därför gällde det inte baraindragning av pengarna utan även den negativa inriktning i övrigt sommoderaternas besparingsförslag innebär. Sedantill : Jag vill påminna om en sak när det gällerlokaliseringsfrågan. talade här som representant.För att det inte skall uppstå något missförstånd vill jag påminna om attfolkpartiet fakfiskt ställt sig bakom lokaliseringen fill . HugoBergdahl har i privat position utnyttjat sin reservantplats för att plädera förden motion som näringsutskottets folkpartiledamöter har yrkat avslag på. HugoBergdahl talar vidare om att det är nödvändigt att ha kontakter med fältet. Låtmig då säga att fältet finns fakfiskt också i . Det måste även vi sombor utanför erkänna. Här finns många industrier och många stora avnämaresom kan vara intressanta ur energipolitisk synpunkt. Tillslut: reste den principiella frågan. har alltsåallmänt gett löften när det gäller uflokahseringén. Därför skall energiverketnu utlokaliseras. Det är klart att gett vissa löften, låt vara iallmänna ordalag. Man har gett löften åt olika håll. Sådana här förslag måste förberedas, och det måste vara förslag som ärvettiga att genomföra. Den som hade möjligheten att genomföra någonting pådecentraliserings-och utlokaliseringsområdet var jiist som varregeringens decentraliseringsminister . Han satt som ordförande idecentra-liseringsdelegafionen. Vad har han åstadkommit? Vilka förslag har hanlagt fram? Jag har sannerligen inte sett många förslag på det området som harlagts på bord. Den som i första hand har ett ansvar här är ,som har varit i regeringsställning , och i sin egenskap av ordförande i decentraliseringsdelegationen. Med detta, herr talman, ber jag att än en gång få yrkabifall till näringsutskottets hemställan. 95 () replik: Det är vikfigt att ge så snäva ramar sommöjligt i initialskedet då man bygger upp ett nytt statligt verk, för en mindreorganisation lägger grunden för lägre driftkostnader . Det ligger ju,som alla känner till, mycket av automatik i dylika kostnader. Det blir svårareatt göra besparingar i ett senare skede, när organisationen väl är uppbyggd.Det är också av ett annat skäl viktigt att uppmärksamma detta och minska akfivitetersom speciellt riktar sig till kommunerna. Då vinner vi, herr talman, tvåfördelar: dels kan vi minska de stafiiga utgifterna, dels kan vi minska kravenpå kommunerna, dvs. vi kan rensa i de regelsystem som styr kommunernasvolymutveckling. Det är mycket viktigt i dagenssamhällsekonomiska läge att vi på alla fronter ser till att vi stopparkostnadsövervältringen på kommunerna och rensar bort de byråkratiska regler somhindrar kommunerna från att anpassa sig till det förändrade samhällsekonomiskaläget. Tvärtom måste kommunerna få allt större frihet att pressa ner sinakostnader och göra egna prioriteringar- allt detta med hänsyn till kommunernasroll när det gäller att bidra till att målen för de samhällsekonomiskastabiliseringsåtgärder som vi vill se förverkligade skall kunna nås så snartsom möjligt, så att den svenska samhällsekonomin tillfrisknar. 96OLOF () replik: skärpte tonen litet i sittsenaste inlägg. Det föranleder mig att erkänna att vi i ibland känneross ganska ensamma när det gäller decentralisering. Det gjorde vi också då ochdå i de regeringar vi deltog i. Vi är i minoritet i dessa frågor. Trots dettafinns det faktiskt - för den som vill följa med vad som görs - exempel på enomfattande decentralisering . Om inte misstycker kan han få ensammanfattning på fem sidor av decentraliseringar som skett. Det är där frågaom polifisk decentralisering, administrativ decentralisering och ocksågeografisk. I de senare fallen har konflikterna varit stora.Partiuppställningen slår nämligen ihjäl de olika förslag som ständigt kommerutifrån landet så fort en staflig myndighet blir aktuell förprövning när det gäller omlokalisering. Det var därför vi utarbetade ett paket,ett samlat förslag på detta område, som avlämnades . Detbereds f. n. i , och det nämns också i det betänkande vi nubehandlar. Självfalletmåste man ta tag i de myndigheter som blir aktuella i den takt de blir det.Statshälsan var det när jag kom till budgetdepartementet. Jag hade hand om flyttningen av en annan myndighet: statensarbetsmarknadsnämnd, den flyttades från fill Handen i enlighet med ettriksdagsuttalande om att man i sydostsektorn i skulle göra särskildainsatser. Det var de två fall jag hade på mitt föredragningsområde, och därblev det omlokalisering. Vapenfrinämndenflyttades till , för att ta ytterligare ett exempel från ett annatområde - som hade hand om. Visstförekom det således geografisk decentralisering, men jag håller med LennartPettersson om att det vore bättre om det blev majoritet här i kammaren föromlokaliseringar. representerar ett parfi som tillsammansmed oss skulle kunna åstadkomma det - men jag har inte kunnat se att viljan harräckt så långt. Om en förändring är på gång, är jag den förste att välkomna ettsådant ställningstagande. Anf.97 () replik: måste ha lyssnat slarvigt till mitt första inlägg.Jag sade uttryckligen att jag talade som medmofionär när det gällde motion 497.Bakom den motionen står representanter för de fem riksdagspartierna iVästmanland. Vi står fortfarande för våra värderingar och målsättningar pådetta område. Jagvill ha detta sagt, så att inte något missförstånd skall uppstå. 98 () replik: säger att kände sig ganska ensam när det gälldedecentraliseringsfrågorna under de borgerliga regeringsåren 1976-1982.1 så fallhar ni varit fasligt dåliga förhandlare. Ni har ju hela fiden innehaftstatsministerposten, och något inflytande har ni väl ändå haft på saker ochting, innan förslag lagts fram till . Där har vi inte sett mycket avde utlokaliseringsförslag som talar om i allmänna ordalag. vill nu överlämna ett papper till mig, som tar upp de olika inifiafivsom han tagit i olika decentraliseringsfrågor. Jag kan bara uttrycka enförmodan att det papperet inte kan vara särskilt finstilt - dvs. inte innehållaså mycket - eftersom vi inte har hört mycket om dessa frågor här i riksdagen.Det var alltså i stort sett bara småpotafis i utlokaliseringshänse-ende somOlof tog upp i sitt senaste inlägg. Vikan konstatera att det, när det gäller utlokalisering av myndigheter frånStockholmsområdet, är den socialdemokratiska regeringen som har tagit de storainifiafiven och gjort de stora utlokaliseringarna, vilket skedde i början av1970-talet. Det var i och för sig en svår process, men ingen kan förneka att det varjättetag som togs. De tagen var större än vad ,trots sin uttalade målsättning, kunde åstadkomma iregeringsställning och som ordförande i den särskilt inrättadedecentraliseringsorganisafionen. Den inrättade regeringen sannolikt för attmanifestera att den ville åstadkomma något - vilket den ändå inte kunde göra.