prot · G609151 · 1982-12-31 00:00:00 — konstaterar att samtliga de frågor som berörsi motionerna ingår bland dem som den tillsatta kommittén enligt sina direktivhar att pröva. i sade i debatten att man därför ansåg attinvändningarna mot utredningen inte längre hade samma tyngd. Jag hälsar dendeklarationen med tillfredsställelse, eftersom det i särskilda yttrande sägs att de inte delar regeringens uppfattning att förhållandenaär sådana att de motiverar den utredning som regeringen har filisatt. Då de borgerliga partierna har haft, och kanske i vissafall fortfarande har, en negativ inställning till utredningen är det desto merglädjande att den mottagits positivt av de berörda parterna - producenter ochkonsumenter, näringslivets företrädare inom jordbruk, livsmedelsindustri ochhandel samt löntagarna inom resp. område. Sammanfattningsvis, herr talman, kan jag alltså konstateraatt det råder en viss förvirring på den borgerliga kanten när det gälleranalysen av det läge vi befinner oss i på jordbrukspolitikens ochlivsmedelsförsörjningens område. Jag konstaterar också splittring inomborgerligheten när det gäller åtgärderna. Jag hoppas trots detta att det skallbli möjligt att i den livsmedelspolitiska utredningen få till stånd en seriösoch konstruktiv debatt som kan leda oss fram till en bred samling omkring denlivsmedelspolitik som bör föras i det här landet. Det finns mot den bakgrundeningen anledning att nu gä in i någon sakdebatt om de frågor som kommittén skallutreda. Den debatten får anstå tills vi har utredningsmaterialet på bordet. Låt mig bara få upprepa vad jag har sagt vidåtskilliga tillfällen: En av förutsättningarna för att vi skall få en gynnsamutveckling på detta viktiga område är att de åtgärder som vi föreslår kan omfattasmed förtroende av såväl konsumenter som producenter. Livsmedelsförsörjningenoch dess problem angår hela folket. Att ensidigt driva partsintressen i dessafrågor är dömt att misslyckas. Reglering av priserna på jordbruksprodukter 122EINAR () replik: Jag beklagar att vi inte underutskottsbehandlingen . uppmärksammade dessa nyansskillnader. Jag hade gärnasett att jag kunnat meddela detta tidigare. Att jag inte gjort det beror heltenkelt på att jag inte iakttagit nyansskillnaderna förrän under debattens gång.Eftersom de är viktiga bör misstaget enligt min mening kunna rättas till, ävenom yrkandet har framställts i samband med debatten. Låt migläsa innantill ur propositionen: "som konsumenterna, odlarnaoch sockerbolaget anser i princip att stöd som har tydlig regional karaktärbör täckas av budgetmedel och förutsätter att detta för sockernäringens delsker fr. o. m. 1984/85." Statsrådet säger nu: Jag är inte beredd att förorda att deaktuella kostnaderna skall täckas av budgetmedel. Detta har statsrådet naturligtvis full rätt att säga. Jaghar bara påpekat att jordbruksministern här avviker frän den överenskommelsesom är träffad. Till detta säger statsrådet: Ja, men det gäller ju budgetmedel.Då häller inga överenskommelser. Men så är det ju inte. I många överläggningar kommer manfram till samförstånd och beslut som gäller budgetmedel, och då håller avtalet.Det går inte att smita ifrån det bara för att det handlar om budgetmedel. Men attstatsrådet principiellt har en annan uppfattning är i sin ordning. Reglering av priserna på jordbruksprodukter Jag harbara påpekat att det är fråga om en avvikelse. Jag har inte samma uppfattning.Efter de tunga brösttoner som slog an när det gäller hur manbör förhålla sig till ett ingånget avtal sade jag att jag ville ta hennes ordtill intäkt för att vi följer det här avtalet. Jag ställer upp för det som harsagts från såväl jordbruksnämnden som konsumenterna, odlarna och Sockerbolaget.Det är också detta det särskilda yrkandet handlar om. Det är etttillrättaläggande som gör skrivningen mera korrekt än den är i betänkandet. Jag beklagar som sagt att jag upptäckte detta litet sentoch inte hade tillfälle att uppmärksamma utskottsledamöterna på det. Men detbör väl inte hindra att saken rättas till, om man anser den vara felaktig. 123 Jordbruksminister : Herr talman!Det står naturligtvis fritt att föreslå att detta skall täckasmed budgetmedel. Han bör dä anvisa var pengarna skall tas. Men felet som begär, det är att han sägeratt vi har gått ifrån överenskommelsen därför att vi inte föreslår attkostnaderna täcks med budgetmedel. Jag hävdar fortfarande att när parternaöverlägger med varandra har de icke tillgång till budgetmedel. De kan alltsåinte i förväg bestämma att en viss del av en överenskommelse som träffas skalltäckas med budgetmedel. Vart skulle det ta vägen, om vi hade en ordning därparter som har att överlägga med varandra i förväg kan gå ut och säga att deförutsätter att staten skall ställa pengar till förfogande för att lösa in deväxlar som de ställer ut? Det är pä den här punkten begårmisstaget. Däremot står det honom fritt att här i föreslå att manskall täcka kostnaderna med budgetmedel, men dä skall han också redovisa varpengarna skall tas. 124 () replik: Den här frågan gäller inte, herr statsråd,ett odefinierat antal miljoner eller någonting obestämt. Det är ganska tydligtutsagt att det gäller ett bestämt antal hektar på och ett bestämt antalhektar på . Det är också ganska exakt bestämt hur mycket som skall gesper hektar. Det går alltså att redovisa ganska precis - det rör sig om ungefär4,5 milj. kr. Konsumentdelegationen har dä bl. a.sagt att detta bör i princip betalas av budgetmedel. Jag tycker liksomkonsumentdelegationen, och det är det jag velat säga med mitt särskildayrkande. 125GRETHE (); Sedan jag fått möjlighet att ta del avutskottsordförandens under överläggningen framställda särskilda yrkande villjag använda tillfället att yrka avslag pä detta yrkande, och jag skall närmareförklara mitt ställningstagande. Jag har mänga års erfarenhet av förhandlingar ikonsumentdelegationen. Det har hänt så gott som vartenda år att parterna iprincip har uttalat att stöd av regional karaktär, vare sig det gällt sockernäringeneller jordbruket, bort täckas av budgetmedel. Det hände också vihade en annan regering. Men det har sällan blivit på det sättet, utan man hartagit medlen ur olika fonder. Ipropositionen kan på s. 16 läsa: "Från sockerregleringsfonden föreslås bestridaskostnaderna för fraktsub-ventioneringtill de fyra nordligaste länen ochKopparbergs län med 1,2 milj. kr. Ur fonden bör dessutom tas dels arealbidragettill de odlare som levererar betor till bruken på och vilketberäknas kosta 3,5-4,0 milj. kr.," - det är de bidrag som - "dels den ersättning av 4,3 milj. kr. som skall utgå försockerbolagets merkostnader för driften vid dessa bruk." Det har alltså redan i propositionen angivits att detregionala stödet skall tas ur sockerregleringsfonden. Sedan har alltså de olikadeltagarna i förhandlingarna sin vana trogen sagt att de egentligen anser att iprincip detta borde betalas av budgetmedel. Men inte något är har man följtdenna uppmaning frän parterna, och sä icke heller i är. Jag yrkaralltså avslag på särskilda yrkande. Reglering av priserna på jordbruksprodukter 126 () replik: Jag konstaterar att yrkaravslag på det förslag som hon ställt i konsumentdelegationen. 127 (); Jag skulle egentligen inte vilja förlängadebatten, men jag måste tyvärr göra det. Jag ställde ett par frågor till EinarLarsson, men jag fick inte något svar på dem. Det gällde det yrkande som ställts under överläggningen avEinar beträffande det regionalpolitiska stödet till öarnas odlare. HarEinar lämnat den uppfattning som vi enhälligt redovisade isockernäringskommitténs betänkande? Jag måste tolka det så. Uppfattningen dåvar att det statsfinansiella läget var sådant att medlen inte kunde tas överbudgeten. Anser verkligen att det ekonomiska läget harförändrats? Eller hur vill finansiera'det i kammaren ställdaförslaget? Det rör sig ändå om 4,5 milj. kr. 128 () replik; Jag har här i kammarenefter klok uppmaning från mänga häll respekterat ingångna avtal, och jagrespekterar också detta avtal. Jag är beredd att ansluta mig till att mananvisar dessa 4,5 miljoner för det budgetär som det gäller, 1984/85. 129INGVAR () replik: Jag hoppas att också följer uppden gemensamma uppfattning som vi hade i sockernäringskommittén. Det är mycketviktigt att den enighet som vi där dokumenterade från samtliga Reglering av priserna på jordbruksprodukter ledamöterockså framöver skall kunna bilda basen för den sockernäringspolitik som vi iframtiden måste föra i vårt land. 130 (vpk): Eftersom mitt anförande skall bli föredömligtkort, skall jag framföra det från min bänk. Efter att ha åhört den här debatten känner jag mig manadatt rikta ett tack till och för deras försvarför höjda livsmedelssubventioner. Jag tycker att det lovar gott inför framtidennär det gäller vår strävan att hålla livsmedelspriserna nere. 131ARNE i (): En del blir inte applåderade, andra blir det,och en del får instämmanden för sin klokskap i jordbrukspolitiken frånkommunisterna. Jag vet inte vad man skall skatta högst: att bli applåderad ikammaren eller att inte bli det. Men det är inte om detta, herr talman, som jag skall yttramig. Det är alldeles uppenbart att det är svårt för ledamöterna att taställning till ett yrkande på en vital punkt vilket ställs underkammardebatten. Jag kan inte underlåta att, eftersom alldelesnyss till en ledamot uttryckte sin belåtenhet över att stå för ingångna avtal,beklaga att han känner så liten respekt för det utskottsbetänkande som hansjälv undertecknat. Ledamöterna skulle sätta ett visst värde på om EinarLarsson står för det utskottsbetänkande som han undertecknar i egenskap avutskottets ordförande. Det kommer väl till oss alla kloka tips inför kammardebatterdä och dä, och det är möjligt att har rätt i sin förmodan attutskottet har begått ett misstag, att vi inte har varit tillräckligtuppmärksamma. Det är lika möjligt att som ledamot avkonsumentdelegationen vet vad hon talarom, och då har inte det häri kammaren riktigt samma dignitet. Med hänsyn till den ovisshet som jag tyckerföreligger om vad som är högsta sanning i detta fall vill jag anmäla attmoderata samlingspartiets ledamöter, i den mån vi når dem på det här sättet,kommer att avstå i den omröstning där detta under debatten fällda yrkandekommer upp till avgörande. 132 (); För att sanningen skall stå klar för EinarLarsson vill jag tala om att jag inte har varit med om att träffa det avtal somvi nu fattar beslut om. Jag lämnade nämligen konsumentdelegationen för etthalvt är sedan. Men jag har vartenda är varit med om att här i kammaren fattabeslut om liknande avtal, i vilka det stått på precis samma sätt, dvs. att mani princip anser att ändamålet skall täckas med budgetmedel. Jag vill därförvädja till alla ledamöter av kammaren att med hänsyn till det som står ipropositionen och i utskottsbetänkandetavvisa det särskilda yrkande som har Nr 151 Vi har vartenda är fattat beslut på precis sammasätt. Överläggningen var härmed avslutad. Reglering av pri- Mom. 6 och 7 (prisregleringen på sockerbetor och socker) serna nå iord- Mom. 6. hemställan bruksprodukter Utskottets hemställan, som ställdes mot hemställan ireservation 1 av i m. fl., bifölls genom votering meduppresning. Mom. 6. motiveringen, och mom. 7 Utskottets hemställan i mom. 7 bifölls och utskottetsmotivering beträffande mom. 6 och 7 godkändes med 191 röster mot 51 för bifalltill utskottets hemställan och godkännande av motiveringen med den ändring somföreslagits i det av under överläggningen framställda yrkandet.73 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10-12 (bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 51 förreservation 2 av och . Mom. 14 a och c (åtgärder till stöd åt trädgårdsnäringen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avEinar och , bifölls med acklamation. Mom. 15 (prisreglerande åtgärder påjordbrukets område) Reservafion 4 av i m.fl., som ställdesmot reservation 5 av ,antogs till kontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot77 för reservation 4 av i m. fl. 19 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 17 a (prisstödet till jordbruket i norra ) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 52 förreservation 6 av oeh . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1982/83:38Reglering av priserna på fisk, m. m. 1982/83:171) Utskottets hemställan bifölls. Förtroendevaldas arbetsförutsättningar i kommuner ochlandstingskommuner, m. m. 1982/83:28 om de förtroendevaldas,arbetsförutsättningar i kommuner och landstingskommuner m. m. (prop.1982/83:97) och om politiska sekreterare i kommuner och landstingskommuner(prop. 1982/83:132) samt 1982/83:32 om ändringar i lagen(1963:633) om biskopsval, lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och lagen(1970:939) om förvaltning av kyrklig jord (prop. 1982/83:152). 133 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 28 och 32 kommer attdebatteras i tur och ordning och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså betänkande 28om de förtroendevaldas arbetsförutsättningar i kommuner och landstingskommunerm. m. och politiska sekreterare i kommuner och landstingskommuner. Förtroendevaldasarbetsförutsättningar i kommuner ocli landstingskommuner, m. m. 134 (): Kommuner och landsting är grundstenar i densvenska demokratin. Den kommunala självstyrelsen gör det möjligt för mångamänniskor att aktivt deltaga i det politiska arbetet och att få insyn ochmedbestämmande i frågor som nära berör dem själva och som direkt påverkar deraslivsmiljö. Att bevara och förstärka den kommunala självstyrelsen ochfördjupa den kommunala demokratin är därför av avgörande betydelse för värtsamhällssystem. Det är i huvudsak tvä faktorer som medverkat till att vi talar om kommunaldemokratiska problem. Den främsta orsaken står att finna ide mycket omfattande kommunsammanläggningar som framdrevs med tvång i slutet av1960-talet. Antalet kommunalt förtroendevalda reducerades mycket kraftigt.Avståndet mellan väljare och valda växte därför på ett olyckligt sätt.Sammanläggningarnas effekter på den kommunala demokratin förstärktes dessutomkraftigt av den andra faktorn, som var den mycket kraftiga expansionen av denkommunala verksamheten. Det som brukar betecknas som den offentliga sektornsexpansion har i allt väsentligt varit just den kommunala sektorns expansion. Dessa faktorer har sammantaget medverkat till att detkommunala förtroendeuppdraget under de sena'ste 15 åren har förändrat karaktär.Tidigare var det fråga om att företräda ett mindre antal människor, där mankanske personligen kände många av dem. Det geografiska område man skulle täckain med sitt kunnande om kommunala anläggningar och geografiska förutsättningarvar hanterligt för den förtroendevalde. förändrade-förutsättningarnaför den kommunalt förtroendevalde har gjort att uppdraget för många har kommitatt kännas mycket betungande. 1 vissa avseenden har detta medverkat till ettväxande motstånd från många människor att påta sig kommunala uppdrag. Det visarsig också däri att många avsäger sig de kommunala uppdrag som de föreslagitstill eller blivit valda till. De föreliggande problemen för den kommunala demokratinmåste enligt mening angripas med en rad olika åtgärder på fleraområden. Såväl delning av kommuner som inrättande av lokala nämnderhar den gynnsamma effekten ur kommunaldemokratisk synpunkt att antalet förtroendeuppdragökar. Detta innebär att arbetsbördan kan fördelas på fler människor. De uppdragsom tillskapas är också i många fall lättare att inneha än de centralauppdragen i våra storkommuner. Person- och lokalkännedom hos de förtroendevaldai de lokala nämnderna torde vara bättre, vilket bör underlätta utövandet avförtroendeuppdraget. Det leder också till att byråkratin kan minskas, till gagnför såväl kommunen och de förtroendevalda som den breda allmänheten. har förutsättningarna för denkommunala demokratin och de förtroendevaldas arbetsvillkor diskuterats. Omsorgen om de förtroendevaldas arbetsförutsättningar ochmedborgarinflytande i det kommunala arbetet präglade också 1977 årskommunallagsreform. I den nya kommunallagen har kommunerna fått störremöjligheter än tidigare att anpassa sitt arbete till de lokala förutsättningarnaoch att på olika sätt underlätta för medborgarna och de förtroendevalda attgöra en aktiv insats. I samband med kommunallagsreformen förbättrades möjligheternaför den enskilde att erhålla ledighet för att fullgöra kommunalaförtroendeuppdrag. Kommunerna har enligt den nya kommunallagen också fåttvidgade möjligheter att lämna ersättning för de kostnader, t. ex. förbarnpassning, som förtroendevalda åsamkas på grund av förtroendeuppdraget. I proposition 1982/83:97, som bygger på kommunaldemokratiskakommitténs betänkande 1982:5, tas upp väsentliga frågor som berör deförtroendevaldas villkor. På de flesta punkter föranleder det inga nyaställningstaganden. Inom ramen för den frihet som kommunallagen ger kommunernaatt ordna sin organisation har kommunerna att vidtaga de åtgärder som kanerfordras. Pä två punkter föreslås emellertid ändringar i kommunallagen. I vad gäller den utvidgade interpellationsrättentillstyrker vi frän sida denna. Frågan om ersättning för förlorad arbetsförtjänst är denandra av de frågor som i propositionen tas upp till konkret behandling. Pådenna punkt har så långtgående erinringar att hela förslaget måsteavvisas. Vi håller fast vid den nuvarande principen, att ersättning tillkommunalt förtroendevalda skall utgå lika för alla som fullgör sammaprestation. Det skall utgöra arvode för den insats vederbörande gör i denkommunala förtroendeman-naorganisationen. Förtroendevaldas arbetsförutsättningar i kommuner ochlandstingskommuner, m. m. Förtroen de arbetsförutsättningar i kommuner ochlandstingskommuner, m. m. Det har med fog hävdats att den nuvarande ordningen, därframför allt vissa statligt och kommunalt anställda bibehåller sin lön itjänsten som kommunala arvoden utbetalas, verkar orättvist och kanmedverka till en snedrekrytering. Enligt vår mening ligger det närmast tillhands att motverka denna orättvisa genom att bl. a. förhandlingsvägen avskaffade extra förmåner som vissa grupper nu åtnjuter. Detta ligger också i linje medriksdagsbeslutet , grundat pä en centermotion. Den väg som väljs i propositionen kommer enligt vår meningatt leda till att orättvisorna ökar. Det framgår direkt av propositionen attavsikten är att pressa ned gängse kommunala arvoden som en begränsadskara förtroendevalda, som kan styrka inkomstbortfall, skall fä tillgodogörasig högre sammanlagd ersättning. Varför skall den deltidsanställde, pensionären, denhemarbetande, jordbrukaren, företagaren eller studenten få sämreersättning för sina kommunala insatser? Med all sannolikhet kommer snedrekryteringenatt öka ytterligare. I flera av de yrkesgrupper som jag nämnde dominerarkvinnorna. Det framlagda förslaget kan därför innebära att utvecklingen mot enstörre kvinnorepresentation kommer att brytas. vill inte medverka sådan utveckling. Den enda hållbara principen enligt mening är attalla erhåller arvode enligt en enhetlig princip. Det är sedan en uppgift förkommunerna att tillse att arvodesnivån är sådan att flertalet inkomsttagare kanta på sig uppdrag utan att förlora ekonomiskt. Av ett märkligt resonemang i propositionen kan man fåintrycket att de föreslagna reglerna inte kommer att bli generellt tillämpligapå alla typer av anställda och alla typer av arbetsgivare. Det förefaller somom föredraganden tänkt sig att kommunerna skall ersätta inkomstbortfall endastför vissa tillkommande grupper. En generell övergång skulle innebära en alltförstor kostnadsövervältning, anses det. När det gäller att beskriva hur kommunernai praktiken skall kunna tillämpa en sådan lagstiftning lämnar föredragandendem emellertid inga besked och anger inga klara linjer. Detta styrker ytterligare vårt argument, att den bästaprincipen är ett arvode som är lika för alla. Mycket byråkrati och orättvisorkommer därigenom att undvikas. Inom arvodessystemets ram vill vi peka på de möjlighetertill förbättringar som ryms inom den nuvarande lagstiftningen. I mänga kommuneroch landsting ersätter man inte bara själva sammanträdestiden utanockså den restid som behövs för att inställa sig för fullgörande av uppdraget.Med de stora avstånd som finns i vissa kommuner och i de flesta landsting hardetta självfallet en påtagligt gynnsam betydelse. Enligt vår mening bör detvara möjligt att på liknande sätt utge arvodesersättning för del av eller helaarbetstiden om den anställda måste vara ledig ett helt arbetsskift för attkunna närvara vid ett sammanträde. Slutligen vill jag påpeka att det inte bara ärarvodesfrågan som löser de här problemen. Man måste också anpassa exempelvis sammanträdestidernai kommunen.Jag har sett klara exempel att det ger bättre förhållanden. När det gäller förslaget om de politiska sekreterarna villjag understryka vikten av det uttalande utskottet gör om avgränsning avsekreterarnas uppgifter från de uppgifter som åligger tjänstemän i denkommunala förvaltningen. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservafionen och i övrigt bifall till utskottets hemställan ikonsfitutionsutskottets betänkande nr 28. 135 (): betänkande nr 28behandlar propo-sifion 97 om de förtroendevaldas arbetsförutsättningar ikommuner och landstingskommuner och proposition 132 om politiska sekreterare ikommuner och landstingskommuner. Förslagen är efterfrågade ute i kommuner ochlandsting. De båda propositionerna innebär förbättringar för de kommunaltförtroendevaldas arbetsvillkor på flera sätt. Kommuner och landsfingskommuner ges möjlighet att självabesluta om ersättning till förtroendevalda för förlorad arbetsförtjänst vidutförande av kommunala och landstingskommunala uppdrag. Kommuner och landstingskommuner ges också möjlighet attsjälva besluta om man vill anställa politiska sekreterare med uppgift attbiträda de förtroendevalda. Vidare föreslås att ämnesområdet för interpellationer ochfrågor vidgas. är den rätten begränsad till ämnen som tillhörfullmäktiges handläggning. Men enligt propositionens förslag skallinterpellationer och frågor även kunna framställas i ämnen som tillhörstyrelsens, annan nämnds eller berednings handläggning. De kyrkliga kommunerna får också möjlighet att besluta omersättning fill kyrkokommunalt förtroendevalda för förlorad arbetsförtjänst. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Från allmändemokratisk synpunkt är det viktigt attsammansättningen av de beslutande församlingarna inte bara åsiktsmässigt utanockså i socialt och ekonomiskt hänseende någorlunda motsvarar befolkningenssammansättning. , som hade till huvuduppgiftatt föreslå åtgärder för att förbättra förutsättningarna för en allsidigrekrytering fill kommunala förtroendeuppdrag, avlämnade betänkandet(SOU 1982:5) Förtroendevalda i kommuner oeh landstingskommuner. En sammanfattning av kommitténs betänkande finns sombilaga i proposition 97, och på s. 38 kan man läsa följande om deförtroendevaldas "vspegling av väljarkåren: "Kvinnor, ungdomar, småbarnsföräldrar, äldrepersoner, arbetare, lågut-bildade, socialgrupp III och icke-offentligtanställda har en mindre andel av representafionen i de politiska församlingarnaän vad deras andelar av väljarkåren motiverar. Dock har representationen förkvinnor, lågutbildade oeh yngre personer förbättrats ." Förtroendevaldas arbetsförutsättningar i kommuner ochlandstingskommuner, m. m. 10 protokoll 1982/83:150-151 Förtroendevaldas arbetsförutsättningar i kommuner ochlandstingskommuner, m. m. Det finns naturligtvis många orsaker till att just dessagrupper är sämre representerade i de beslutande församlingarna än andra. Men deflesta är så beroende av sin arbetsförtjänst att de har svårigheter att - hurintresserade och engagerade de än är - kunna ta ett förtroendeuppdrag när deinte kan få ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Även om sammanträdena hälls på kvällstid finns det stora grupperi samhället som måste avstå från förtroendeuppdrag på grund av att de har s. k.obekväm arbetstid, skiftgång och liknande och eftersom de är beroende av sinlön för att kunna försörja sig och sin familj.