prot · G609152 · 1982-12-31 00:00:00 — Som jag tidigare sade innebär detta attriksförsäkringsverket håller inne 20 milj. kr. För de pengarna skall man hjälpaförsäkringskassor som får problem och på det sättet göra en omfördelning inomtotalramen. Ambitionen när det gäller att ge service till de försäkrade ärdensamma. Man skall pä allt sätt försöka upprätthålla samma verksamhet. Det är alldeles riktigt att arbetsstyrkan de senaste årenhar minskat med 450 anställda vid försäkringskassorna. Några friställningar haremellertid inte behövt tillgripas, utan minskningen har skett inom ramen förden normala verksamheten. Ambitionen är, som jag sade, att upprätthålla sammaverksamhet som vid kassorna. Arbetsfördelningen mellan ochförsäkringskassorna, m. m. 61MARIE-ANN (vpk): Det är märkligt, för att inte säga absurt,att sitta här i och höra socialdemokraterna komma med precissamma argument och samma syn på hur man skall se på de här frågorna som de Arbetsfördelningen mellan riksförsäkrings verket ochförsäkringskassorna, m. m. borgerligapartierna gjorde under förra . Socialdemokraterna har också ett ansvar förarbetslösheten, och de sade i valrörelsen att man skall arbeta sig ur krisenoch se till att folk har jobb. Även vpk lägger faktiskt fram förslag sominnebär inkomster fill statskassan. Det är visserligen sådana förslag somdrabbar t. ex. aktieägare osv., därför vill inte några andra partier gå med pådem. Men kom inte och säg att vi bara kommer med förslag som innebär utgifter!Vi kommer faktiskt även med förslag här i som innebär inkomster. 62 (): När man gör anslagsprövningarna måste mannaturligtvis ta hänsyn till den totala ekonomiska situationen. Jag tycker detär lättsinnigt att inte göra det. Vi måste se till verkligheten, och jag menaratt utskottet egentligen vill gå längre än vpk. Vpk vill anslå 16 milj. kr.,men vi skriver i utskottsmajoritetens text att regeringen måste följa utvecklingen.Om några kassor skulle få problem måste man omfördela anslaget och hjälpa dessaförsäkringskassor. 63MARIE-ANN (vpk): Socialdemokraterna måste alltså ha varitlättsinniga under föregående . Även om utskottsmajoriteten egentligen vill gå längre änvpk, så innehåller vpk-reservationen ett förslag som innebär 16 milj. kr. merfill försäkringskassorna, och den fidpunkt då man kanske måste skjuta tillytterligare medel flyttas fram. Man dämpar också den oro som finns hos deanställda pä försäkringskassorna genom vårt förslag. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (utredning om decentralisering av arbetsuppgifter) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 44 förreservafion 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (generalplan för decentralisering avADB-verksamheten) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avGösta m. fl., bifölls med acklamafion. Mom. 9 (anslag till allmänna försäkringskassor) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 19 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12 (handläggning av arbetsskadeförsäkringsärenden) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avTommy , bifölls med acklamation. övriga moment Nr 152 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande Anslag till utbild- 1982/83:27 Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /jjW för kultur- 1983/84 (,(. 1982/83:43Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Vadutskotten hemställt bifölls. 6§ Anslag till utbildning för kultur- och informationsyrken betänkande 1982/83:28 om anslag till utbildning förkultur- oeh informationsyrken (prop. 1982/83:100 delvis). 64 (): När jag skrev min motion, som handlar om anordnande av praktikplatserför blivande konservatorer, så var det dels med anledning av skrivningen om attkonservatorsutbildningen bereddes i , dels därför att jag intefunnit något förslag om lösning av praktikplatser för redan under utbildningvarande konservatorer. Jaghar fått en god kunskap om föremålsvården - eller, rättaresagt, bristen på kunnig föremålsvård - inom museer, kyrkor, hembygdsgårdar osv.Bristen på kvalificerad föremålsvård beror pä bristen på kunnig personal. Dettagäller både konservatorer och assistentpersonal. Mängayrkesverksamma konservatorer är intresserade av att ta emot praktikanter. Detgäller både privatpraktiserande och till museer anknutna konservatorer. Dettastupar dock oftast pä ekonomin, både för praktikanterna och förkonservatorerna. Glädjen var därför stor närkonservatorsut-bildningsutredningen lade fram sitt förslag och en framtidasvensk utbildning kunde skönjas. Bristenpå konservatorer innebär bl. a. att antalet konservatorer som har möjlighet ochförmåga att föra sina kunskaper vidare är starkt begränsat. Vissaspecialkunskaper finns endast hos någon enstaka konservator. Möjligheten att taemot praktikelever är, som jag redovisat i min motion, begränsad. Vi har i dagsvenskar runt om i som på eget initiativ skaffar sig utbildning, menäven för dem krävs det praktik, både före och under utbildningen. Vi bör räknamed de utbildningsalternativen även . Detär ekonomiskt betungande att skaffa sig utbildning på detta sätt. Kunde man fåvissa avsnitt av sin utbildning finansierad genom studiemedel Anslag till utbildning för kultur-och informationsyrken ochförlagd inom , skulle detta underlätta rekryteringen. har vid en uppvaktning fåttbeskedet att behandlingen av utbildningsförslaget sker positivt och att ettförslag snart är att vänta. Detta känns glädjande, och jag har förhoppningenatt det problem som jag har berört i min motion beaktas i det framtidaförslaget. 65 (): I motion 1359 har och jagpekat på hur viktigt det är att vårt land har kvalificerade översättare avskönlitteratur. Översättning av utländsk skönlitteratur till svenska ärnödvändig för att inte skall drabbas av kulturell isolering. Det är väsentligt att de litterära översättarna kanarbeta, utbildas och vidareutbildas under rimliga villkor. Annars är riskenuppenbar att människor inte kommer att ägna sig åt litteräröversättarverksamhet. I alla fall kommer de svårare litterära verken inte attbli översatta i den utsträckning som är önskvärd. I motion 1359 utvecklar vivår syn på detta vidare. Av avgörande betydelse är att det finns utbildning förlitterära översättare -en utbildning på hög språklig nivå, på hög litterär nivåoch med tonvikten lagd på stilövningar. Vi begär därför utredning och förslagtill sådan kvalificerad utbildning för översättare av skönlitteratur. Utskottet avstyrker vår begäran med motiveringen att detfr. o. m. denna termin anordnas utbildning av översättare vid universitet iStockholm i form av en lokal utbildningslinje. Att en sådan utbildning anordnasär mycket bra, men den täcker inte behovet av utbildning för översättare avskönlitteratur. Utbildningen är nämligen inriktad på sakprosa. Den är alltså avbegränsad nytta för skönlitterära översättare och ger inte den stilträning päskönlitterär text som de behöver. De skönlitterära översättarna är i behov aven speciell utbildning med tonvikt på stilövningar. Utskottet hänvisar också till att betänkandet omreformerad tolkutbildning bereds inom . Det däri aviseradetolk- och översätta-rinstitutet skulle förmodligen kunna ge utbildning även åtskönlitterära översättare. Men i betänkandet om reformerad tolkutbildning, DsU1982:10, nämns inte de litterära översättarna och deras behov av utbildning.Jag är därför oroad för att de skönlitterära översättarnas behov av utbildninginte kommer att tillgodoses vare sig genom utbildningen vid Stockholmsuniversitet eller vid det kommande tolk- och översättarinstitu-tet. Med motion 1359 har vi, herr talman, velat fästa uppmärksamhetenpå de litterära översättarnas situation och deras behov av särskild utbildning.Jag yrkar dock inte bifall till motionen mot ett enigt utskott, utan nöjer migmed att på detta sätt ha riktat kammarens uppmärksamhet på problemet. 66MARGOT (): Jag tänker som företrädare för utskottet integå in i en sakdiskussion om utbildning för konservatorer och översättare. bararedogöra för att utbildningsutskottets praxis är att inte göra uttalanden närvi vet att ett ärende behandlas i . betänkande har remissbehandlatsoch bereds f. n. i . Vi har tagit reda på att ävenpraktikfrågorna omfattas av utredningen. På samma sätt är det med betänkandetReformerad tolkutbildning, som behandlar utbildning med inriktning påyrkesverksamhet både som tolk och som översättare. Vi utgår från att detbetänkandet f. n. bereds i . Efterdenna upplysning vill jag yrka bifall fill utskottets hemställan. Anslag till utbildning för kultur-och informationsyrken 67 (): I min motion nr 1912 har jag föreslagit attden långsamma studietakten pä , den s. k. Aftonskolan, skallbevarasvid . Jag har också föreslagit varifrån medel skall tas. Jag och mina partikamrater i konstfackskolanshögskolestyrelse har försvarat Aftonskolans berättigande under alla år. Hade viinte gjort det, hade Aftonskolan försvunnit för länge sedan. Statsmakternas,dvs. regeringarnas, besparingar drabbade också skolan, och efter tillämpandetav osthyvelsmetoden hamnade man till slut i en situation där besparingarnaskulle göras på grundutbildningen. Hos skolans folk fanns det motstridigaviljor när det gällde Aftonskolan, och detta återspeglades givetvis i styrelsen.Socialdemokraterna tvingades att prioritera Aftonskolan lägre i och med att maninte pä någon av utbildningslinjerna ville gå med på några besparingar. Vi hadeändå hoppats att pä något sätt rädda utbildningen i fråga; Jag personligen är övertygad om att Aftonskolan , närarbetsmarknaden är kärv och folk är rädda om sina jobb, är mer berättigad änför . Det var därför som jag skrev min motion nr 1912, som haravstyrkts av utskottet. Den socialdemokratiska gruppen i högskolestyrelsen harbeslutat att komma igen i ärendet. återstår endast en gravsten vidkonstfackskolan upprest av besvikna elever där det står: Aftonskolan som intefick leva längre, död , sörjd av många. Jag är realist och kommerinte att framställa något yrkande -det finns ju inte några möjligheter fillframgång mot ett enigt utskott - men jag har härmed klargjort varför jag skrevmotionen. 68LARS-INGVAR (): I detta betänkande behandlas motion 1352 avledamöter från i anslutning till konservatorsutredningen.Konservatorsutredningen föreslår att en konservatorslinje skall inrättas ochatt den lämpligen kan förläggas fill i . Vi försöker idenna motion hävda att det finns en betydligt större kompetens i , inomde högskolor som finns där och i anslutning till industrikapacitet påvästkusten. Vi vet också att ett betydande antal remissinstanser i anslutningtill konservatorsutredningen tycker precis samma sak. säger utskottet att det inte finns någon anledning förriksdagen att ta ställning och binda sig rörande den framtidakonservatorsutbildningens Anslag till utbildning för kultur-och informationsyrken placering.Man bör avvakta resultatet av regeringens beredningsarbete. Vi från som har skrivit motion 1352 tolkarutskottet pä det sättet att det inte finns anledning att ta ställning tillfrågan, som alltså är öppen. Vi antar således att det är möjligt att återkommanär regeringens beredningsarbete är klart. Jag har därför, herr talman, intenågot yrkande . 69 (): Jag vill mycket kort säga till ErkkiTammenoksa att när det gäller aftonskolan är det - och det vet förmodligenErkki Tammenoksa väl -högskoleenheterna själva som i stor utsträckning beslutarom både utbud och utformning av utbildningarna. Även när det gäller kravet päbesparingar har alltså en majoritet i styrelsen beslutat att nedläggning avundervisning på kvällstid skulle bli den väg man valde för besparingar. Jag vetatt det har varit oenighet i styrelsen. Våra möjligheter att gå in där ärmycket små, när det är styrelsen som har fattat beslut. I fråga om förslaget att föra över medel från anslaget E11 är det bara att säga att detta anslag inte är avsett för grundutbildning.Det står också i budgetpropositionen att de ändamål som avses med anslaget ärmycket angelägna. Till kan jag bara säga att eftersomvår praxis inte är att göra uttalanden om innehåll i eller inriktning avutbildningarna så tar vi inte heller ställning till lokalisering avutbildningar så länge som beredning av ett ärende pågår i . Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:30om vissa bidrag ur arbetarskyddsfonden (prop. delvis) och 1982/83:33 om överenskommelse omläkarutbildning m. m. betänkanden 30 och 33 kommer attdebatteras i tur och ordning, och voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialutskottets betänkande 30 omvissa bidrag ur arbetarskyddsfonden. Vissa bidrag ur arbetarskyddsfonden 71 (): I detta betänkande behandlas frågan om hurarbetarskydds-, fondens pengar skall användas. Läget är det att det råder storkonkurrens om hur de medel skall disponeras som fonden har fillgång till. Detär en ansenlig mängd pengar, men det är också många områden som bevakas ochmånga intressen som skall tillgodoses. Frågan är nu om ett av dessa intressenär att betala ut pengar till löntagarorganisationerna för att de skall kunnabedriva forskningsinitierande verksamhet också i fortsättningen. Läget är det att ett sådant stöd utgick /80på förslag av den dåvarande regeringen. Det är alltså inte en ordning som harinförts av socialdemokraterna utan av den dåvarande borgerliga regeringen, mensocialdemokraterna vill nu fortsätta denna stödgivning. När detta stöd på 5 milj. utgick sades det klart ifrån attsyftet var att ge organisationerna möjlighet att utarbeta forskningsprogram ochkunskapsöversikter osv., men att det skulle vara en temporär stödform. Trotsdetta föreslog regeringen på mitt förslag i budgetpropositionen 1981 att stödetskulle utgå , men det sades också klart ut i propositionenatt det därefter inte skulle utgå. Om organisafionerna ville driva dennaverksamhet vidare, fick de göra det på egen bekostnad. Anledningen varnaturligtvis att denna typ av verksamhet inte nödvändigtvis behöver varapermanent. Har man utarbetat ett forskningsprogram och en kunskapsöversikt,behöver man inte göra ytterligare ett sådant arbete, utan då har manfått det underlag som behövs för att i bl. a. arbetarskyddsfonden driva deprojekt som organisationerna är intresserade av. Det är viktigt att säga detta. Statsmakterna har alltsåinte sä att säga lockat in organisationerna i någon permanent verksamhet som denu får svårt att avbryta. Den socialdemokrafiska majoriteten i utskottet vill attden nuvarande ordningen skall fortsätta, dvs. att arbetarskyddsfonden också ifortsättningen skall kunna betala ut pengar till organisationerna förforskningsinitierande verksamhet. Konsekvensen av det blir naturligtvis att medlenräcker till mindre av annan verksamhet. Vi skall också komma ihåg att medlenanvänds fill att stödja olika forskningsprojekt, för utbildningsändamål - närdet gäller medbestämmande, styrelserepresentation och annan arbetsrättsligutbildning - och för att ge stöd och bidrag fill arbetarskyddsstyrelsensforskning. Om man tar en del av medlen till det nu aktuella stödet blir detsjälvfallet mindre över för att stödja andra områden. Det paradoxala kan alltsåhända att den forskning som en organisation tagit upp som en nödvändig i sittprogram inte kommer fill stånd därför att pengarna skall användas för attskriva ytterligare ett program eller för att bedriva annan administration. Med stöd av dessa argument vill jag yrkabifall till reservationen i socialutskottets betänkande nr 30. Vissa bidrag ur arbetarskyddsfonden Vissa bidrag ur arbetarskyddsfonden 72KJELL (): Detta betänkande är inte särskiltomfångsrikt, men där behandlas en mycket viktig fråga. Den har stor betydelseför löntagarnas möjligheter att påverka forskning och utveckling inom framförallt arbetarskyddsområdet. Reservanter och utskottsmajoritet är överens på mångapunkter när det gäller betydelsen av att de fackliga organisationerna harmöjlighet att följa forskningsprogrammen, att ta fram egna program, att få denkunskapsöversikt som utskottets ordförande talade om och att på ettmeningsfullt sätt bedriva det remissarbete som krävs av dem. Tidigareborgerliga arbetsmarknadsministrar har understrukit betydelsen av detta ochockså medverkat till att ge löntagarorganisationerna ekonomiska möjligheter attbedriva en sådan verksamhet. Jag tror att det är viktigt att ge ett permanent stöd såatt man får kontinuitet i uppföljningen av forskningsarbetet och denorganisation som byggts upp kan arbeta i lugn och ro inom detta mycket viktigaområde. Den nuvarande socialdemokratiska arbetsmarknadsministern säger ocksåatt arbetet är mycket värdefullt och att hon därför är beredd att göra stödettill löntagarorganisationerna permanent. Det som skiljer reservanternas och utskottsmajoritetensuppfattning gäller frågan om huruvida samhället skall gå in och stödja dennaverksamhet. Majoriteten anser att samhället bör ge stöd till dettaforskningsarbete, medan reservanterna tycker att man kan ta medel till dettavia medlemsavgifterna för dem som är fackligt anslutna. Det är här skillnadenligger mellan våra ståndpunkter. Utskottsmajoriteten föreslår att skall bifallapropositionen och tar också ett initiativ genom uttalandet att det är rimligtatt ändra 4 kap. 8 § lagen om socialavgifter så att den möjliggör den utökningav verksamhetsområdets inriktning som behövs för att man skall kunna ge ettpermanent bidrag till denna verksamhet. Jag ber att få yrka bifall tillsocialutskottets hemställan och avslag på reservationen. 73INGEMAR (): och jag har inga delademeningar om värdet av att löntagarorganisationerna ägnar sig åt den här verksamheten,men allt det som är viktigt och som löntagarorganisationerna ägnar sig åt kanju inte bestridas rried offentliga medel. Detta är ett område där vi hjälptorganisafionerna att utarbeta program och kunskapsöversikter. har man detmaterialet. Vill man fortsätta verksamheten bör det kunna ske på egenbekostnad. Jag tycker att det är viktigt att säga att forskningenändå är viktigare än forskningsprogrammen. Här löper vi risken att medlen fillforskningen minskar därför att man vill fortsätta att utarbeta program. Det äralltså inga delade meningar om värdet av att organisationerna ägnar sig åtdetta. Men, som sagt, allt kan inte betalas med offentliga medel. 74 (); Det är naturligtvis ytterst viktigt för löntagarorganisationerna attde har möjlighet att påverka inriktningen av forskningsprogrammen. Jag trorockså att det är viktigt att den kunskap som de anställda ute i företagen ochde som arbetar just med löntagarorganisationerna har - det är ett specifiktkunnande - kommer forskningen till del, så att forskningen utgår från denverklighet som människor ute på arbetsplatserna lever i. Vihar en princip när det gäller all ersättning för arbetsmiljöarbetet, och den äratt produktionen skall bära kostnaderna för en dräglig arbetsmiljö. Det bordeockså vara så att produkfionen får bära kostnaderna för forskningsarbetet. Då bör detta bidrag utgå till löntagarorganisationerna. Det ärorimligt att ta ut dessa kostnader från medlemsavgifterna. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergår nu till att debattera socialutskottets betänkande 33 om överenskommelseom läkarutbildning m. m. Anf.76 (): Den grundläggande läkarutbildningens genomförande vad gäller dekliniska ämnesområdena baseras bl. a. på de s. k. LUA-avtalen, läkarutbildningsavtalen.Det intressanta är att dessa avtals innehåll och genomförande ifrågasätts såvälav sjukvårdshuvudmännen som av högskoleenheterna. Sjukvårdshuvudmännendiskuterar och ifrågasätter nivån pä den ersättning som man får, och sjukvårdshuvudmännenifrågasätter det inflytande som man har när det gäller den här utbildningen.Föredragande statsrådet förordar att man skall inrikta sig på att förbättramöjligheterna för parterna att i det dagliga arbetet komma fram fill en i stortsett gemensam uppfattning om hur fillgängliga resurser bör användas. Det är ioch för sig ett rimligt uttalande, som jag kan instämma i. För att man skall kunna komma till rätta med dethär problemet har vi i en moderat reservation föreslagit att de centralaavtalen kompletteras med lokala och regionala avtal, så att man på det sättetgemensamt mellan sjukvårdshuvudmännen och högskoleenheterna skall kunna kommaöverens om innehållet i utbildningen, på vilket sätt den skall genomföras ochpå vilket sätt man skall fillgodogöra sig de medel som ställs fill förfogande.Jag beklagar att inte utskottsmajoriteten delar vår uppfattning, att man skallgå in och pröva denna möjlighet till lokala avtal vid sidan av de centrala. *) Voteringen redovisasefter debatten om SoU 33. 5 protokoll 1982/83:152-153 att det kunde vara ett positivt steg i riktning mot justen sådan lösning som bl. a. statsrådet efterlyser. Jag vill, herr talman, utifrån detta yrka bifall till denmoderata reservationen. 77 (): I socialutskottets betänkande 1982/83:33behandlas överenskommelsen mellan staten och de sjukvårdshuvudmän som harläkarutbildning. Enligt läkarutbildningsavtalet tas sjukhusavdelningar vidsjukhus eller kliniker vid sjukhus i anspråk för grundläggande utbildning ochforskning. I samband med det avtal som har upprättats har departementschefenunderstrukit att man bör följa utvecklingen. Enligt reservanterna bör manavvakta den utredning som pågår i samarbete mellan sjukvårdshuvudmännen ochuniversiteten. har vid olika tillfällen gett uttryck föruppfattningen att det bör närmare klargöras vad som skall gälla för samarbetetmellan sjukvårdshuvudmännen och forskningen. Det utredningsarbete som man har satt i gång beräknas blislutfört . Det beräknas komma att påverka 1984 årsanslag. Man anger också att det bör kunna användas vid slutregleringen av 1983års anslag. När det pågår ett utredningsarbete har för vanaatt inte ingripa -man föregriper inte pågående utredningar. Av denna anledning,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 133 förreservafionen av m. fl. Mom. 1 (fördelningen av driftersättningar enligt LUA) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 80 förreservafionen av m. fl. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. 8§ Tillämpningen av bevissäkringslagen Föredrogs skatteutskottets betänkande 1982/83:49 omändring i taxeringslagen (prop. 1982/83:105). Anf.78 BO (): Vissa av de åtgärder som kan vidtas i enlighet med bevissäkringslagenhar formen av intrång hos de enskilda människor som kan bli berörda. Sådantintrång bör enligt vår uppfattning bara kunna förekomma om en verklig misstankeom brott föreligger. Med tanke på de enskilda människornas berättigade krav pårättssäkerhet och det faktum att sådana krav naturligtvis måste ställas extrahögt när det gäller den typ av intrång som kan komma i fråga enligtbevissäkringslagen, bör beslut om sådana säkringsåtgärder fattas av länsrätt.Detta är yrkanden som vi moderater har framfört tidigare. Jag ber att få yrka bifall till den moderata reservation som har fogatsfill utskottsbetänkandet. 79 (): Bevissäkringslagen har sedan sin fillkomst 1975 vid ett flertaltillfällen varit föremål för behandling i . uppehållåterkommer man nu från moderat håll genom motion nr 166, som tillstyrkts av demoderata reservanterna i utskottet, med krav på att lagen skall kunna tillämpasendast om skälig misstanke om brott föreligger oeh på att beslut ombevissäkringsåtgärd skall kunna fastställas endast av länsrätten. Närdet gäller kravet på att lagen skall kunna tillämpas endast om skälig misstankeom brott föreligger kan man med andra ord säga, att detta syftar till att ändraändamålet med bevissäkringslagen till att avse bevisning för skattebrott istället för att som framtvinga räkenskapsunderlag till grund för granskning.Såvitt jag kan finna skulle man därmed kunna avskaffa lagen, eftersom man vidmisstanke om skattebrott kan tillämpa reglerna om husrannsakan,kroppsvisitation m. m. enligt . Misstanke om skattebrott kansåvitt jag förstår endast undantagsvis anses grundad utan att man har tillgångfill räkenskaper eller liknande handlingar.