prot · G60913 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:13 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott partigrupp har som suppleant ifinansutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i finansutskottet () 2§ Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:30fill utbildningsutskottet /83:31 till socialförsäkringsutskottet /83:32fill jusfitieutskottet /83:33-37 till konsfitufionsutskottet /83:38fill trafikutskottet 4 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1982/83:39av m.fl. 1982/83:40av m.fl. 1982/83:41av och Skolor medenskild huvudman m. m. 1982/83:1) 1982/83:42 av m. fl. 1982/83:43 av GötheKnutson Samordningsfrågor inom detsocialpolitiska bidragssystemet (prop. 1982/ 83:3) 1982/83:44 av och Skatteutjämning i landsfingskommun (prop.1982/83:4) 1982/83:45 av m.fl. Ändring i lagen (1957:577) om prästval (prop. 1982/83:6) 1982/83:46 av Ändring ibyggnadsstadgan (1959:612), m. m. 1982/83:15) 1982/83:48 av m. fl. Vaccinproduktion, m.m. (prop. 1982/83:16) 1982/83:49 av Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar (prop. 1982/ 83:27) 1982/83:50 av och Godkännande av överenskommelsemellan staten och (prop. 1982/83:32) 1982/83:51 av 1982/83:52 av . revisorers förslagangående det statliga stödet fill industrin (förs. 1982/83:4) 5 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1982/83:14av () till utrikes- och handelsministern om agerandei det internationella nedrustningsarbetet: har en lång tradition somaktiv part i det internafionella nedrustningsarbetet. Vårt mål är att verksamtbidraga till åstadkommande av internafionella överenskommelser om enbegränsning av den pågående upprustningen med sikte på reell nedrustning. För attfå en kvalitafivt god grund för detta arbete har på olika områdeninitierat och deltagit i olika utredningar inom FN:s ram. Också inom vårt egetland har behövligt kvalificerat underlagsmaterial tagits fram, vilket ävenanvänts i den svenska debatten om fred och nedrustning. Den debatten har i vårt land, liksom i de flesta andraländer, intensifierats . Den ökade medvetenheten om följderna avett kärnvapenkrig har skapat ett engagemang för fred och nedrustning som imånga fall urartat till orealisfiska föreställningar om möjliga åtgärder föratt minska riskerna för en kärnvapenkatastrof. När det gällerkärnvapennedrustningen har den svenska uppfattningen varit att huvudansvaret fören begränsning av kärnvapnen åvilar supermakterna. Det,arbete för en sådannedrustning som sker inom CD och vid FN:s specialsessioner för nedrustning harinte kunnat ge några konkreta resultat så länge inte supermakterna ansluter sigtill de förslag som arbetats fram inom organisationerna. Så har t. ex. arbetetpå att åstadkomma ett generellt kärnvapenprovstopp som ett viktigt led ibegränsningen av kärnvapen.inte rönt någon framgång trots långvarigt arbetefrån bl. a. svenskt håll. De nu pågående förhandlingarna mellan och ombegränsning av kärnvapen befinner sig ännu i inledningsskedet men kanförhoppningsvis komma att ge vissa resultat. med dessa förhandlingar förs en debatt omkärnvapendoktrinerna och "no first use". förslag vid densenaste specialsessionen och den i uppflammande debatten har aktualiseratfrågan i större sammanhang. må principiellt ha ställt sig positivt tillrestriktioner av oUka slag mot användning av kärnvapen, men för att förslagrörande doktriner skulle få svenskt stöd vid omröstningar om sådana, har krävtsatt dessa skall reflektera hela det berörda militärpolitiska läget, vilkethittills inte varit fallet. har inte heller stött förslag som sedda iett större sammanhang antingen inte ansetts överensstämma med våra egnasäkerhetspolitiska krav eller inte i övrigt uppfyllt våra krav på balansochömsesidig-het. Mot bakgrund av den debatt som förs om olikakärnvapendoktriner är det angeläget att regeringen klargör sin inställning filldessa. Som nämnts har i samband med ställningstaganden inedrustningsarbetet hävdat nödvändigheten av att frågan om användning ochbegränsning av kärnvapen måste ses i samband med den totalarustningssituationen, inbegripet konventionella styrkeförhållanden. Från svensksida har sålunda förts fram önskemål om ökade ansträngningar för att få tillstånd förhandlingar om begränsning av konventionella vapen och stridskrafter.Dessa förslag kan ses som ett led i en ökad inriktning på europeiska rustningsfrågorsom ägt rum , bl. a. motiverad av den ökade militärpolitiskaspänningen i vår egen världsdel och dess konsekvenser för svensksäkerhetspolitik. Den svenska alliansfriheten och föresatsen om neutraliteti krig har givit oss en unik ställning i det internationellanedrustningsarbetet. Denna ställning bygger självfallet på att vårneutralitetspolitik är trovärdig, vilket i sin tur förutsätter ett starktsvenskt försvar, uppbyggt för att försvara oss mot varje mot riktatangrepp, varifrån det än kommer. I samband med debatten i olikafredsrörelsesammanhang har åsikter förts fram som ifrågasätter sambandet mellantrovärdigheten i vår neutralitetspolitik och vårt internationellanedrustningsarbete. a. har det framhållits att nedrustning måste börja ivarje land för sig och att ett starkt militärt försvar inte är förenligt medvårt internationella nedrustningsarbete. Ett klargörande från regeringen pådenna punkt vore därför önskvärt. Frågan omkärnvapenfria zoner är inte ny. För del här den emellertid aktualiserats alltmer sedan stora delar av fredsrörelsentagit upp den som det mest angelägna kravet för fred och nedrustning. Starkapåtryckningar tycks också finnas på statsmakterna att agera mer"aktivt" i frågan. Det finns anledning att här citera utlåtandet frånutrikesutskottet i UU 1981/82:23, vilket senare antogs av : "Utskottet finner ånyo anledning slå fast att denordiska länderna de facto är kärnvapenfria. och har ålagtsig begränsningar i sitt NATO-engagemang, bl. a. genom att i fredstid intetillåta stationering av kärnvapen på sitt territorium. Utskottet finner vidareatt för förhandlingar om en kärnvapenfri zon krävs medverkan avkärnvapenmakterna, enär det ju är inskränkningar i deras möjligheter attanvända kärnvapen som skall uppnås. Från svensk sida har också hävdats attmedeldistansrobotar och takfiska kärnvapen, som är avsedda för mål inom zonen,eller som är stationerade nära zonen och har så korta räckvidder att de främstär möjliga att sättas in mot mål inom zonen, bör dras bort som led i en överenskommelse.Denna uppfattning har för svensk del vidhållits obruten under en följd av år.Den delas av utskottet." Det finns nu också anledning att efterhöra om regeringenplanerar någon förändring i den officiella svenska inställningen till frågan omen kärnvapenfri zon i . Med hänvisning tiU vad jag här anfört önskar jag ställaföljande frågor till utrikesministern: Vilken inställning har regeringen till olikakärnvapendoktriner, och kan någon förändring av gällande svensk uppfattning förväntas? Vilkenbedömning gör regeringen av sambandet mellan svensk säkerhetspoHfik och vårtagerande i det internationella nedrustningsarbetet? Kan vi räknamed att uttalande om en kärnvapenfri zon i står fast, ellerplanerar regeringen några nya initiativ, och kommer dessa i så fall att haandra utgångspunkter än de här nämnda? 6 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1982/83:33av () till statsministern om kollektivanslutningen fillpolitiskt parti: har uttalatatt medlemskap i polifiska partier skall grundas på ett personligtställningstagande av de enskilda individerna. Med anledning av detta vill jagställa följande frågor: Delar statsministern dennauppfattning? Vilka åtgärder har statsministernvidtagit för att avveckla kollektivan- slutningen av medlemmar tiU detsocialdemokratiska, parfiet? När kommer kollektivanslutningen att upphöra? 1982/83:34 av () till statsrådet om handläggningen av ärenden om energilån: Energilånen är avsedda att underlättaenergisparande och minska oljeförbrukningen. Med värmepumpsystem kan man spara energi. Den somöverväger att sätta in ett sådant system i sin fastighet möts emellertid av-såstora byråkratiska hinder och långa väntefider, att vederbörande ofta väljerett sämre alternativ. Detta måste vara fel, när vill minska sittoljeberoende och den enskilde sina dryga oljekostnader. Med anledning av detta ber jag att tiU statsrådet fåställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar energiministern vidta för att minskakrånglet och väntetiderna vid ansökan om energilån? 1982/83:35av i (c) till industriministern om sysselsättningenvid Håvreströms Bruk: Håvreströms Bruk i Mellerudriskerar nedläggning . Enligt information till kommunledningen ochde anställda avser ägarna att söka rädda sysselsättningen för de anställdagenom en försäljning. 463 personer är berörda. Några alternativa möjligheter påden lokala arbetsmarknaden finns inte. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder ärindustriministern beredd vidta för att rädda jobben åt de anställda vidHåvreströms Bruk? 1982/83:36 av () fill industriministern omsysselsättningen vid Håvreströms Bruk: Håvreströms Bruk hotas återigen avnedläggning. Med anledning av den uppkomna situafionen vill jag fillindustriministern ställa följande fråga: Vilka insatser är industriministern beredd att göra föratt trygga sysselsättningen vid Håvreströms Bruk? 1982/83:37 av () till bostadsministern ombostadsbyggandet: I tidningsintervjuer harbostadsministern uttalat att åtgärder skall vidtas för att bostadsbyggandetkortsiktigt skall öka med ca 5 000 lägenheter. har nya siffror presenterats över antaletouthyrda lägenheter. Dessa har snabbt ökat från 30 000 fill dagens 50 000lägenheter. Med anledning av detta ber jag att till bostadsministernfå ställa följande fråga: Nr 13 Kommer bostadsministern att riied skattemedel stimulera till ett ökat Onsdagenden bostadsbyggande trots att antalet outhyrda lägenheter uppgårtill 20oktober 1982 0 000? Meddelandeom " Kammaren åtskildes .