prot · G60954 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessutom föreslås en mindre ökning av den ram som gällerför tillämpningen av likviditetskrav enligt lagen om kreditpolitiska medel. Utskottetsmajoritet tillstyrker förslagen i proposifionen. I den moderata reservationen yrkas, som för, avslag på förslaget att höja det högsta tillåtnalikviditetskravet från nuvarande . Man hänvisar från moderat hållbl. a. till kreditpolitiska kommittén, som i ett betänkande vill slopalikviditetskvoterna som regleringsinstrument. Förslagen från den kréditpolitiskautredningen har ännu inte remissbehandlats. Först när detta har skett blir detaktuellt för regering och riksdag att ta ställning till utredningens förslag.Utskottets majoritet instämmer i propositionens förslag. Om likviditetskravetskall få avsedd effekt som kreditpolitiskt medel är det nödvändigt att höja dengräns vi nu Även beredskapsskäl talarför en sådan förändring. Med det stora upplåningsbehov som föreligger är detemellertid angeläget att öka upplåningen utanför banksystemet. Får jag till slut, herr talman, peka på att ävenmittenpartierna ställer sig bakom förslagen i propositionen, även omfolkpartiet och har reserverat sig när det gäller motiven. Jag ber att få yrka bifall tillfinansutskottets hemställan i betänkande 24 och avslag på reservationerna 1 och2 i samma betänkande. 109ROLF RÄMGÅRD (c): Jag ber att få yrka bifall till reservation.2 av och i finansutskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 79 förbifall till hemställan i reservafion 1 av m. fl. 8 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets motivering, som ställdes mot utskottetsmotivering med den ändring däri som.föreslagits i reservation 2 av . fl., godkändes med acklamation. 1982/83:12Ändring i 20 § kommunalskattelagen (1928:370) 1982/83:14 Ändring i (prop. 1982/83:62) Vad utskotten hemställt bifölls. 20 § Vissa närradiofrågor Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /83:17 om vissa närradiofrågor (prop. 1982/83:52). 110 (): Att kammarens tid nu tas i anspråk för endebatt om närradiofrågor är egentligen helt onödigt. Den proposition i ärendetsom har föranlett kulturutskottets betänkande nr 17 borde nämligen aldrig hablivit framlagd. tog ställning till den fortsattanärradioverksamheten så sent som . Även om full enighet inte dårådde - såväl moderater som socialdemokrater fogade reservationer tillutskottets betänkande - kan man inte ständigt rycka i ett ärende fram ochtillbaka. Försommarens beslut borde ha fått verka någon tid innan ändringarföreslogs. Ännu allvarligare är naturligtvis att propositionen drarutvecklingen i helt fel riktning. Mittenregeringen gav närradion en olyckligmellanställning mellan försöksverksamhet och permanent status. Från moderatsida ville vi ha en klart uttalad permanentning. Men den socialdemokratiskapropositionen slår fast att det även fortsättningsvis skall röra sig om en renförsöksverksamhet. Detta markeras genom att den tänkta närradionämnden inte inrättasutan närradiokommittén bibehålls. Vidare är propositionen mycket restriktiv i fråga omutbyggnadstakten. Det framhålls att den ytterligare breddning som kanaktualiseras främst bör motiveras av behovet att ge försöksverksamheten ett såvarierat innehåll som möjligt. Enligt moderat uppfattning finns det ingen anledning attlägga sådana restriktioner på utvecklingen. 1 reservation 1 yrkar vi därför iförsta hand avslag på hela propositionen och markerar därmed också att ärendetinte borde ha tagits upp . Skulle kammaren avslå detta yrkande har vi i reservation 2understrukit att den beslutade närradionämnden verkligen bör inrättas.Reservation 2 är således ett andrahandsyrkande från moderat sida. Man kan fråga sig vad som ligger bakom socialdemokraternasnegativa inställning till närradion. Den ger fria organisationer fillfälle attsprida sitt budskap i de mest skilda frågor - politiska, religiösa, kulturellaoch andra. Föreningarna får ännu en kontaktväg till allmänheten. Medlemmarna aktiveras, de känner en ny entusiasm. Ochdetta utan att staten behöver satsa mer än mycket marginella ekonomiskaresurser. Jämförelsen med sådan verksamhet som kräver hundratals miljoner istatsbidrag för att överleva eller avdragsrätt för medlemsavgifterna för attsäkra sin ekonomiska styrka tränger sig lätt på. Kanske är det just frihetensom irriterar. Nya röster gör sig hörda, röster som inte kommer från den storakollektiva maktapparaten utan som helt självständigt formar sitt budskap. Vi moderater välkomnar den friheten. För att närradion skall stå mer skyddad mot attacker frånsocialistiskt håll bör ge regeringen till känna att närradion skallses som ett permanent inslag i den framtida etermediabilden. Detta yrkas ireservation 3. I fråga om utbyggnadstakten har jag tidigare belystpropositionens inställning. Från moderat sida ser vi det som självklart attföreningslivets önskemål skall styra hur snabbt närradion etableras på nyaorter. Därav yrkandet i reservation 4. På denna punkt måste jag ställa en direkt fråga tillfolkpartiets representant i debatten, : Var står folkpartietnär det gäller utbyggnadstakten? I följer manmoderaterna, i kulturutskottet socialdemokraterna. Och inga glidandeformuleringar kan dölja att detta är två helt ohka linjer. Antingen är man fören så fri etablering som möjligt eller också vill man begränsa sig till enförsiktig breddning, främst motiverad av att verksamheten anses haförsökskaraktär. Kommer riksdagsgrupp i den följandevoteringen att följa sin representant i konsfitutionsutskottet sin representant i kulturutskottet ? Av tidsskäl avstår jag från att ta upp allemansradion tilldiskussion. Jag vill endast konstatera att den socialdemokratiska hemställansom återfinns i reservation 5 dels strider mot 5 § radiolagen, dels saknarekonomisk täckning. Det finns således goda skäl att avslå den. Jag yrkar bifall till de reservationer som demoderata ledamöterna i utskottet har ställt sig bakom och i övrigt tillutskottets hemställan. 111 (): Med hänvisning tillvad som anförs i kulturutskottets betänkande nr 17, som jag förmodar attkammarens ledamöter har tagit noga del av, ber jag att få yrka bifall tillreservafion 2 och i övrigt till utskottets hemställan i dess helhet. 112JAN-ERIK (): konstaterar i sitt betänkandeatt utbyggnaden av närradion i allt väsentligt skall fortgå enligt deriktlinjer som lade fast . Mot bakgrund av den oklarhet idetta avseende som förelåg i propositionen är detta ett viktigt konstaterande.Det bör vara ägnat att förebygga att de meningsskiljaktigheter som i dettastycke finns inom det socialdemokratiska partiet påverkar handläggningen avtillståndsärenden och andra utbyggnadsbeslut inom närradiomyndigheten.Riksdagens beslut nu innebär ett otvetydigt ställningstagande till förmån fören successiv utbyggnad över hela landet utan andra begränsningar än sådana sommotiveras av tekniska resurser och närradiomyndighetensadministrativa resurser. Jag noterar att kulturutskottets socialdemokratiskaledamöter har medverkat till detta ställningstagande. All oklarhet beträffanderiksdagens inställning fill frågan om närradions utbyggnad bör därmed vara undanröjd. Det finns, herr talman, spelregler när det gällerregeringens och hantering av . har riksdagenalltid avvisat alla försök att detaljstyra verksamheten inom radio och TV. Detgör kulturutskottet också , men de socialdemokratiska ledamöternager i en reservationbestämda synpunkter på hur verksamheten inom Lokalradio skallutformas. Detta hot mot radiobolagens integritet bör med kraft avvisas. Jaghoppas att formuleringarna här snarare är uttryck för en tillfällig förhoppningän för en ny princip från socialdemokratins sida. 113 (): Med tanke på tidsaspekten avstår jag från attkommentera närradion. I utskottet är vi, förutom , ense i de delarsom rör närradion. Jag vill därför kommentera allemansradion. Allemansradion berörs i den aktuella propositionen, därdet åter framhålls att det ingår i närradiokommitténs arbete att ta del av ochför närradions del utvärdera erfarenheterna av föreningssändningar ilokalradions regi. Med anledning härav har två socialdemokratiska mofioner väckts.Förslagen syftar till en fortsatt och utökad försöksverksamhet medallemansradio. I motion 58 ifrågasätts om det är möjligt förnärradiomyndigheter att utvärdera erfarenheter av föreningssändningar ilokalradions regi, om försöksverksamheter med allemansradio upphör. I motion 65 uttalas att ytterligare försök medallemansradio bör stimuleras och utvecklas. Endast härigenom kan, sägermotionärerna, ett underlag erhållas, som gör det möjligt att förutsättningslöstoch rättvisande jämföra olika modeller för radioverksamheten på lokal nivå.Motionärerna föreslår att skall göra en framställning till regeringenom ytterligare försök med allemansradio inom lokalradion. Frågan om allemansradion var uppe till debatt två gångerunder den gångna vårriksdagen. Socialdemokraterna argumenterade i dessa sammanhangför en förlängd försöksverksamhet för att få ett bättre beslutsunderlag förriksdagens beslut om den lokala radioverksamheten. Socialdemokraternasuppfattning skilde sig från de övriga partiernas i utskottet vad gäller främstverksamhetens omfattning. Reservationsvis framförde vi att det fanns behov aven utbyggd allemansradioverksamhet och att försöken med allemansradio bordegenomföras på ytterligare några orter samt att den pågående försöksverksamheteni och borde förlängas. I debatten framgick att hadeuppfattningen att föreningsradion ännu ej funnit sina definifiva former.Karl-Eric sade då bl. a. att det var vikfigt att den fortsattautbyggnaden kan ske i planerade former och med viljan att ta till vara de olikaerfarenheter som verksamheten med närradio och allemansradio inneburit. Hanframhöll i en kommentar till den socialdemokratiska reservationen angåendeallemansradion att han som ordförande i närradiokommittén var angelägen attförsöken med allemansradio fortsätter så att man i enlighet med direktivenfortlöpande kan utvärdera denna verksamhet. Även gav i sin närradioproposition ivåras uttryck för att det är värdefullt att verksarinheten med allemansradiokan fortsätta ännu någon tid, dock med den preciseringen att det borde ske pågällande villkor. Även han menade att det därigenom skulle bli möjligt att görajämförelser mellan närradion och allemansradion. Han framhöll att den av honom föreslagna närradionämnden i sin utvärdering borderedovisa erfarenheterna av allemansradions speciella sändningar. I sak torde vi vara ganska överens om att allemansradionhar ett stort värde och att det är angeläget att denna typ av försöksverksamhetmed lokala radiosändningar kan få fortsätta. Det är beklagligt att enighet nuinte kunnat nås i utskottet om att föreslå att ge regeringen dettatill känna. Socialdemokraterna har därför i en reservation framförtsin mening att en förlängning och om möjligt en utvidgning avförsöksverksamheten med allemansradio bör genomföras. Därmed kanförutsättningslösa och rättvisande jämförelser göras mellan olika modeller förradioverksamhet på det lokala planet. Vi skall med .särskilt intresse följa hur vänsterpartietkommunisterna ställer sig till denna reservation. I sak är ju även detta partien tillskyndare av en fortsatt försöksverksamhet med allemansradio ilokalradions regi och borde därför kunna medverka till att gör dennameningsyttring. Herr talman!. Därmed ber jag att få yrka bifall tillreservation 5 under moment 8 i utskottets hemställan och i övrigt bifall fillutskottets hemställan i momenten 1-7. 114IRIS (): Jag vill först klargöra att mitt inläggkommer att röra sig om den del i betänkandet som gäller allemansradion. Därmedyrkar jag också bifall fill den socialdemokratiska reservationen nr 5. Det är frestande att börja detta anförande liksom Jan-ErikWikström började sitt anförande här i kammaren : "Av detta ärendekan man lära mycket." Eller som i samma debatt sade:"Nog har turerna varit många." Och så fortsatte hon med att tvåpartier hade varit konsekventa - och i det fallet åberopade hon ochvpk. Men hur är det med konsekvensen från vpk i detta ärende?När vi hade allemansradion uppe till behandling här i kammaren,stödde vpk vår reservation. Men när man nu själv har en plats i utskottet, dåär allemansradion värd endast ett yttrande från vpk. Här måste ett missförståndha förelegat. Som jag vid tidigare tillfällen sagt vid behandling här ikammaren av frågan om allemansradion har jag mycket positiv erfarenhet av detförsök som pågår i , ett försök som var en beställning av . Viskall också komma ihåg att denna försöksverksamhet ju kom till stånd medanledning av att begärde att alternativ till denpågående närradioverksamheten skulle utvecklas inom LRAB. Men allemansradioförsöken har bara förekommit inom tvågeografiska områden och under betydligt än närradion. Därför bordedet vara rimligt att kammaren anslöt sig till vad man säger i densocialdemokratiska reservationen om behov av en utbyggnad och att försöken medallemansradio borde genomföras på ytterligare orter samt att den pågåendeförsöksverksamheten borde förlängas. Ett av våra starka argument förallemansradion är att den bekostas genom licensmedel, varför den enskilde kanutnyttja den helt gratis. För glesbygdsbefolkningen har allemansradion mångafördelar, bl. a. att den når ut till alla kommuninvånare. Lyssnarsiffrorna för ligger på mot närradions15 % . säger utskottet "att försöksverksamheten medallemansradion ges möjligheter att fortsätta". Det vore intressant att fåen liten precisering av vad som menas. Vad menar man när man enbart säger attden ges möjlighet att fortsätta? Från en utredning om försöket i , somgjorts av vid på uppdrag av LRAB, "Lokalnärradio eller nära lokalradio", finns mycket intressant att ta del av,som jag skulle vilja ta upp, men tiden tillåter det inte. Några saker måste jagdock ändå få poängtera. Man säger i rapporten att verksamheten i är väletablerad och inarbetad. Farhågor om att intresset skulle dala efter enintensiv, uppmärksammad inledningsperiod har inte besannats. Tillströmningen av föreningar och enskilda som gör programpå eget initiativ är regelbunden och stabil. Under hela försöksperioden harständigt helt nya programmakare kommit till. Kvinnornas medverkan som programmakarehar ökat kraftigt, och könsfördelningen är nästan jämn. I de enskilda programmen dominerar ämnesområdet kulturganska eftertryckligt - . Alltså, herr talman: i har blivitett med allemansradion. Jag vet att man av rädsla för att verksamheten skulleupphöra nu låter listor cirkulera för allemansradionsbevarande och utvecklande. Jag yrkarbifall till reservation nr 5. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (avslag på propositionen) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 77 förreservafion 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (lagförslaget) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avBritt Mogård m. fl., bifölls med acklamation. 4 (permanentning av närradioverksamheten) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avBritt Mogård m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5(utbyggnaden av närradion) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avBritt Mogård m. fl., bifölls genom votering med uppresning. Mom. 8 (allemansradio) Reservation 5 av m. fl. bifölls med 159röster mot 142 för utskottets hemställan. 19 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Slopande av övre åldersgräns för offentliga uppdrag 21 §Slopande av övre åldersgräns för offentliga uppdrag Föredrogs konstitufionsutskottetsbetänkande /83:17 om vissa frågor rörande den statliga förvaltningen, m. m. 115 (): har till detta betänkande fogaten reservation om slopande av övre åldersgräns för offentliga uppdrag.Utskottets majoritet anser att i påbörjad prövning av fråganbör avvaktas. Enligt uppfattning är frågeställningen så klar, attriksdagen nu bör kunna ta ställning till principfrågan. Motiveringen finns imotionen 374 och i vår reservation. Jag yrkar bifall till reservationen. 116 (): Skiljelinjen mellan utskottsmajoritetensskrivning och folkpartireservationen är så hårfin att den inte kan beskrivas,även om jag hade lång fid på mig. Vad som här har sagts innebär att folkpartietvill skriva till regeringen, medan vi konstaterar att det hela redan är underarbete i . Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservationen avLars , bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Kvittningsrätt mellan förvärvskällor vid beräkning avpensionsgrundande inkomst 1982/83:13Ändring av EFTA-konvenfionen (prop. 1982/83:71) Utskottets hemställan bifölls. 23 § Kvittningsrätt mellan förvärvskällor vid beräkning avpensionsgrundande inkomst Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1982/83:10 om effektivare regler för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter (prop. 1982/83:60). 117 Förste vice talmannen ():Herr talman! Jag ber att få rekommendera kammarens ledamöter att ta del av denutförliga argumentationen i motion 1981/82:736. Jag är övertygad om att de somgör det kommer att instämma i mitt yrkande om bifall till den tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 10 fogade reservationen, som innebärbifall fill denna förträffliga motion. 118 (): Jag ber att få hänvisa till detutomordentliga budskap som finns i socialförsäkringsutskottets betänkande nr10, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan i alla delar. Överläggningen var härmed avslutad. 1-6 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservationen avNils Carlshamre m. fl., bifölls med acklamation. 24 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller om befrielse från uppdraget somersättare för riksdagsledamot fr. o. m. . Kammaren biföll denna anhållan. 25 § Anmäldes och bordlades Skrivelse. 1982/83:80 Redogörelse för svenskaföretags verksamhet i och 26 § Anmäldes och bordlades Motion 1982/83:145 av m. fl. Tjänstekonstruktionen för studie-och yrkesorientering i och gymnasieskolan (prop. 1982/83:69) 27 § Anmäldes och bordlades betänkande 1982/83:16 Lag om skatteredukfionför fackföreningsavgift (prop. 1982/83:50 delvis) (förnyad behandling) 28 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1982/83:54av () till industriministern om cementtillverkningen i : planerar att lägga nercementtillverkningen i på södra . De anställda motsätter sig detta och föreslår självaalternativa lösningar. Hela bygden stöder derri helhjärtat i deras försök atträdda fabriken. Produktionen i cementfabriken i går nämligen medvinst och man har mycket fin kvalitet på produkterna. Man kommer då självfallet in på frågan om vem som skallbestämma över utvecklingen och bygdens framtid. När monopolsituafionen beträffande cementfillverkninguppstod 1974 träffades ett avtal mellan staten och om de inbördesrelationerna främst beträffande prissättning, men också om strukturfrågor ochorganisation. Staten är delägare och haf representafion i styrelsen. Med anledning av företagets planer vill jag ställaföljande frågor till industriministern: Hur hardet statliga inflytandet fungerat? Finns det anledning att överväga andra former församhällets medverkan i och ansvar för byggnadsmaterialproduktionen? Hur bedömer industriministern de samhällsekonomiskakonsekvenserna av en nedläggning av cementfabriken i ? Är industriministern beredd att medverka till attförsäljning kan ske om nuvarande ägare inte vill driva fabriken vidare? 9 protokoll 1982/83:54-55 Nr 54 "Vill industriministernmedverka fill att en översyn sker beträffande vårt Fredagenden lands långsiktiga behov av cementoch andra byggnadsmaterial, exportmöj- ligheter och utvecklingsmöjligheter? 1982/83:55av () till kommunikafions- och försvarsministern om planerna påfasta förbindelser över : Frågan om en fast förbindelsemellan och är fortfarande olöst. Ändå har få byggprojektutretts så grundligt och så som just detta. Under det sekel somfrågan om en broförbindelse mellan och varit aktuell harmängder av initiativ, utredningar och förslag presenterats. Även en fastförbindelse mellan och har diskuterats. Men ännu haralltså dessa ansträngningar inte lett fram till beslut. Uppförandet av en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn kan sägas vara ett av de få verkligt stora entreprenadprojekt iSverige som det ur såväl företagsekonomisk som samhällsekonomisk synvinkel ärklokt att genomföra. Men än viktigare är naturligtvis den färdigaförbindelsens positiva effekter inte bara för utan även för iövrigt. Lätt tillgängliga och säkra kommunikafionsleder brukar iallmänhet anses vara något som är eftersträvansvärt. Rimligtvis borde dennasträvan göra sig gällande även då det gäller att överbrygga ett sund. Förnäringslivet skulle den snabbare och säkrare överfarten, med direkttillgänglighet, vara fördelaktig såväl med hänsyn fill marknadsföring ochlagerhållning som när det gäller tillgängligheten till fortsatta kommunikafionerframför allt via . skulle väsentligt stärkas ilokaliseringshänseende. Handeln inom den nordiska gemenskapen skulle härigenomkunna bli gynnad liksom de allmänna relationerna mellan de nordiska länderna.Förutsättningarna för ett ökat kulturellt utbyte liksom för ökade kontakteröver huvud taget mellan befolkningen i de båda länderna skulle kunna stärkasgenom förbättrade kommunikationer. För , rikets tredje stad, skulle en broförbindelse,bl. a. av de skäl som här nämnts, ge väsentligt ökade möjligheter att komma urden negativa utvecklingsspiral som staden präglats av . Detta är ett riksintresse i sig. avgav ett betänkande i vilketbehandlas ett antal mofioner rörande Öresundsförbindelsen. Iutskottsbetänkandet framhålls att förbindelserna över är"mindre tillfredsställande". Utskottets uttalande är inte någonöverdrift. I betänkandet konstateras att "det framstår som synnerligenangeläget att frågorna om den framtida utformningen av Öresundsförbindelsernasnarast får en tillfredsställande lösning". Utskottet nöjer sig emellertidmed detta uttalande och avstår ifrån att hos regeringen framställa någotsärskilt krav. Orsakerna till det är att kommunikationsministern har givit ensärskild utsedd utredare i uppdrag att uppdatera det omfattande beslutsunderlagsom finns i frågan. Företags- och samhällsekonomiska beräkningar skallaktualiseras och överläggningar med berörda kommuner och organisafioner skall ske. Avutskottsbetänkandet framgår att arbetet beräknas vara avslutat . Av erfarenhet vet vi att det emellertid inte räcker från svensk sida är beredd att sätta i gång ett brobygge. När frågan senastvar nära en lösning, 1973, hade den svenska godtagit 1973 årsöverenskommelse mellan den danska och den . Frågan fölllikväl beroende på att det danska inte i en då uppkommanderegeringskris ville ratificera överenskommelsen. En ny överenskommelseförutsätter, naturligt nog, ett intresse även från dansk sida. Av betydelse idetta sammanhang är att man i den danska polifiska debatten gjort en kopplingmellan en fast förbindelse över och en fast förbindelse över StoraBalt. Situafionen är nu den att det även på dansk sida pågår ettuppdateringsarbete avseende kalkylerna för en bro över Stora Balt. Det arbetetberäknas kunna avslutas . a. ledande företrädare inom den danskafackföreningsrörelsen har vidare uttalanden gjorts som tyder på ett stortintresse från det hållet för ett Öresundsbro-projekt. Det förefaller mot dennabakgrund angeläget att få till stånd en diskussion med den danskaregeringen för att, i likhet med vad som framhålls i mofion 1981/82:278, i ettsammanhang få ett beslut rörande såväl en fast förbindelse över som enbro över Stora Balt. Vad beträffar uppförandet och finansieringen av en fastförbindelse mellan och finns en i stort sett färdig planering.Såväl finansieringen, byggandet som driften av förbindelsen är tänkt att åvilaett konsortium. Förbindelsen skall vara avgiftsfinansierad, och den endastatsfinansiella kostnad som kan komma i fråga är en eventuell garanti förfinansieringen.