prot · G609150 · 1982-12-31 00:00:00 — Bakom denna reservationstår samtliga ledamöter frän , och i utskottet. Jag ber att få yrka bifall till den nämndareservationen. Jag gör det efter ingående överväganden och med stöd av denutredning som haft att utreda försvarets materielunderhåll under 1980-talet.Det är en expertutredning, ledd av nuvarande generaldirektören namn har förkortats till U 80. I utredningens betänkanden behandlas dematerielunderhållsfrågor som regeringen tagit upp i proposition 1982/83:138.Syftet med förslagen är att åstadkomma bästa möjliga, effektiva organisationtill lägsta möjliga kostnader. Besparingar är som bekant mycket angelägna inomhela statsförvaltningen - så även inom försvaret, som genom riksdagsbeslutfått vidkännas betydande nedskärningar. Besparingskraven är för den nu löpandeförsvarsperioden inte i prisläget . Till en icke oväsentlig del skall försvarsmaktensunderhällsorganisationer svara för dessa besparingar. Den totala kostnaden förmaterielunderhållet inom försvaret uppgår f. n. till drygt 3 miljarder ,och ett sparmål har uppsatts. Men det gäller att icke eftersättanågon funktion i underhäll och service. Allt måste klaffa perfekt, om vi skallha ett fullgott skydd mot yttre fiender. Denna självklara målsättning kommer bl. a. till uttryck idenna regeringens proposition om materielunderhållet. Och försvarsutskottetkonstaterar i all enighet på s. 5 i betänkande nr 15 att "krigets kravmåste tillmätas stor betydelse i de nu aktuella organisationsfrågorna". Det är alltså, herr talman, i ett visst avsnitt ibetänkandet som vi har kommit till olika ståndpunkter. Frågan är inte av vanligpolitisk art - det rör sig om en organisationsfråga. Alltså: Hur skallunderhållet av marktelemate-rielen bäst organiseras för att kunna motsvarakrigets krav och i fred kunna bedrivas så rationellt och effektivtsom möjligt? För att något orientera ärade åhörare om vad som döljersig bakom samlingsbegreppet marktelemateriel, skall jag nämna att det handlarom bl. a. sambandstjänstens apparatur och system, telekommunikationer inomsambandsnätet, radarstationer, ledningscentraler- bl. a. det kändaSTRIL-systemet - och landningshjälpmedel för flyget samt mycket annat. Materielen ingår till övervägande del i flygvapnet - detär ett faktum som det finns anledning att observera. Det är chefen förflygvapnet som är den i särklass största kunden inom sektorn marktelemateriel. Utredningen U 80 föreslår en förändring av den nuvarandeorganisationen för underhåll av marktelemateriel. De nuvarandeteleservicebaserna, , utgår. I stället förstärks de lokalaförvaltningsledningarna vid sektorflottiljerna F4, , F 16 och F21.Utredningen anser att förvaltningen av bastelemateriel bör utövas av dessasektorflottiljer. Likaså föresläs en utökning av den s. k. främre nivån iunderhållet vid flygvapnets flottiljer. Detta kan ske genom omfördelning avuppgifter och resurser från nuvarande . U 80 föreslår vidare att den s. k. bakre underhållsnivån -det finns som bekant olika frontlinjer i ett försvar-skall utgöras avfyra förförsvarsmakten Dessa skall organisatoriskt knytas till teknisk enhet vidflygvapnets sektorflottiljer. Därvid lokaliseras de bakre resarserna fill 14orter i landet och samgrupperas med befintliga verkstäder inom försvarsmakten. Markteleverkstäderna bör även kunna utföra verkställandeunderhåll av teleutrustning i de för totalförsvaret gemensamma stabsplatserna. Den föreslagna organisationen leder fram till betydandebesparingar, och den är mycket noggrant penetrerad och analyserad - inte baraav utredningen med dess många experter utan också av en rad remissinstanser. Överbefälhavaren utgör givetvis en mycket tungremissinstans. Han biträder detta utredningsförslag, främst mot bakgrund avberedskapskraven. Även cheferna för armén, marinen och flygvapnet, liksomremissinstanserna LO och TCO, biträder förslaget. En avvikande mening i den här remissomgången kom , , som i stället föreslog att dessa verkstäder förmarkte-leunderhåll skall organiseras under militärområdenasverkstadsförvaltningar. Detta förslag har anammats av regeringen i proposition1982/83:138 om vissa materielunderhållsfrågor för försvaret. Som skäl angerregeringen att FMV:s modell skulle underlätta anpassningen till framtidaunderhållsbehov. Därutöver framhålls att de bakre resurserna bör varagemensamma för försvarsmakten, och detta uppnås bäst om organisationen underställsmilitärområdenas verkstadsförvaltningar. Som jag tidigare nämnde har vi iförsvarsutskottet noga penetrerat den här frågan. har hörts,chefen för flygvapnet har hörts. Detsamma gäller försvarsstaben ochförsvarsdepartementet. Utöver propositionen föreligger också tvä motioner somunderlag för ställningstagande. Motion nr 2297, väckt av mig, utmynnar i attriksdagen bör följa U 80:s förslag. Detta har samtliga reservanter i utskottetstannat för. Och det har vi gjort sedan vi noga lyssnat till pläderingar försåväl regeringsförslaget som utredningsförslaget. Överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna har fåtttillfälle att yttra sig speciellt om regeringsförslaget när det förelåg somremissyttrande frän materielverket. ÖB sade sig kunna acceptera det. Men jag - och mänga med mig - har en bestämd känsla av attÖB inte är särskilt trakterad av FMV-förslaget annat än av besparingsskäl. Detsägs att man sparar in ytterligare åtta befattningshavare med FMV-förslaget,som alltså regeringen har gjort till sitt. Det gäller således inte fler än åttatjänster! Men - hur förnuftigt är detta om man i stället förlorar iandra viktiga avseenden, bl. a. beredskapsmässiga? Risken är stor, herr talman,att man kan förlora i beredskapsgrad och operativ styrka om man följerFMV-förslaget. Chefen för flygvapnet avvisar bestämt detta förslag. Detsammagör chefen för marinen. I sammanhanget skall man inte glömma bort att ÖB frånbörjan anslöt sig fill U 80:s förslag! Jag skall häri all korthet konkret anföra några faktorer som bestämt talar för U 80:sförslag och därmed vår reservation. Det innebär alltså att markteleverkstädernaorganiseras vid sektorflottiljerna. En klar vinst är att den operativa chefens möjlighet attstyra underhållsverksamheten bibehålls. Vidare är chefen för flygvapnet den största kunden och bästa kompetensen att styra underhållet. Vidare kan vi konstatera att med FMU-förslaget stor riskföreligger för att tillgängligheten till operativt viktig materiel blirförsämrad under beredskapshöjning - detta som en följd av olikheter mellanfreds- och krigsorga-nisafion. Till slut; Organiserandet av markteleverkstäderna inomflygvapnets sektorflotfiljer innebär ingen begränsning av kunder utanförflygvapnet när det gäller att utnyttja dessa. Avsikten med mitt anförande är dels att yrkabifall till reservationen i försvarsutskottets föreliggande betänkande, dels -givetvis -att plädera för en förnuftig lösning i en mycket angelägenorganisationsfråga. Ärendet inrymmer dessutom avsevärda besparingar. Vireservanter har mycket noggrant vägt de båda förslagen mot varandra. Och vi harfunnit att beslut blir bäst om man följer vår reservation. Jag berslutligen, herr talman, att få yrka bifall till densamma. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 78ERIC HÄGELMARK (fp): utreddesmaterielunderhållsfrågor inom försvaret. Anledningen var att man ville försökahitta rationaliseringar, som ger besparingar inom organisationen. Debesparingar som föresläs i propositionen skall ge minst 100 milj. kr. Alla tre försvarsgrenarna behandlas beträffandematerielunderhållsfrågor. Den försvarsgren som berörs mest är flygvapnet ochdär framför allt underhåll av marktelemateriel. Jag kommer i huvudsak attuppehålla mig vid den problematiken, men jag kommer också att berörahelikopterunderhållet och även i någon män arméns underhållsorganisation. Flygvapnets underhåll av marktelemateriel indelas i vadman kallar för främre och bakre underhållsresurser. Beträffande de främreunderhållsresurserna, deras organisation och uppgifter har jag ingen nämnvärdinvändning att göra. När det gäller de bakre underhållsresurserna och ledningenav dessa föreslog den s. k. U 80-utredningen att de skulle inordnas i de fyrasektorflottiljerna, alltså i , F 16 i , F 4 i Östersundoch F 21 i . Det innebär ett område mer än i nuvarande . IU 80-organisationen finner man fördelar genom att området överensstämmer medluftförsvarssektorerna. De främsta fördelarna är att markteleunderhållet hållssamlat inom varje sektor och att man får en smidig ledning och samordning. Nämnda utredning redovisades i två etapper. Etapp 2 redovisades . Närremissyttrandena över utredningen började strömma in omkring årsskiftet1982-1983, och det började framgå att remissinstanserna riktade kritik motutredningens etapp 2, kan man anta att det skapades en viss osäkerhet påförsvarsdepartementet. Detta var kanske anledningen till att försvarsdepartementetden gav ett muntligt uppdrag till attvidareutveckla det förslag till en ny organisation för markteleunderhållet vidflygvapnet, som de hade givit i sitt remissvar. Förslaget innebär att huvudmannaskapet skall övergå tillmilitärbefälha-varna och deras verkstadsförvaltningar. Dessa senare måste dåförstärkas med kompetens i fråga om markteleunderhåll. Detta förslagförkastades i ett tidigt skede, men blev efter en kort, sporadisk utredninghuvudförslaget. Att militärbefälhavarna erhåller ledningsansvaret kaninnebära vissa fördelar, när nu regeringen ändå beslutat sig för denna ordning.Enligt min mening är det dock ett tunt och dåligt genomtänkt förslag. I motion 2296 föreslog och jag en smidigarelösning. Som jag sade tidigare kan det finnas vissa fördelar med attmilitärbefälhavarna -alltså militärbefälhavarna för milo Syd, Öst, NedreNorrland och - liksom har luftoperafivt ansvar. Genom ensådan lösning erhålls fördelen att man inte splittrar underhållet för en ochsamma luftförsvarssektor. Genom att militärbefälhavarna i dessa milon har ettövergripande ansvar för luftförsvarssektorn tillförsäkras sektorscheferna godamöjligheter att påverka* verksamheten, så att de operativa ochberedskapsmässiga kraven tillgodoses. Denna lösning synes också kunna ge störrebesparingsmöjligheter än den i propositionen föreslagna, genom att man barabehöver bygga upp marktelekompetens vid fyra miloverkstadsför-valtningar, istället för vid sex, som i regeringens förslag. Vårt förslag fick tyvärr ingetgehör i utskottet. Att genomföra förslag synes migorealistiskt. Följden skulle bli att det blir tungrott, vilket innebär att deoperativa kraven inte kommer att kunna tillgodoses på ett tillfredsställandesätt. De besparingar man räknat med kommer inte att kunna göras på grund av dedyra och omfattande investeringarna samt avyttringen av de televerkstäder vihar . Som exempel kan tas där lokalkostnaderna är 2,2 milj. kr. De kommer att kvarstå , även vid en omlokalisering till ochBoden. Den stora personalomflyttningen, omfattande 517 personerav 720, innebär stora sociala problem för den enskilde. Man splittrar deresurser som finns i stället för att utnyttja dem rationellt. Detta tycks intebekymra den socialdemokratiska majoriteten i utskottet. Visserligen tar man inte nu ställning till valet av de 14lokaliseringsorterna för verkstadsresurserna. Denna fråga bedöms behövaövervägas ytterligare. Av regionalpolitiska skäl avser man emellertid attbehälla resurserna i och . Hur skalldetta vara möjligt? Kan socialdemokraternas talesman redogöra för hurden organisationen skall se ut? Hur skall man kunna behålla markteletekniskaresurser i och och , enligt regeringens förslag,tillföra miloverkstäderna ledning och markteleteknisk kompetens? Det går inteatt både äta upp kakan och behålla den. Dessutom har ÖB i en skrivelse anförtföljande: "En förutsättning för genomförandet av förslaget är dock att U80-förslaget, vad gäller lokalisering bl. a. i milo S och milo ÖN fullföljes. Iannat fall reduceras möjliga besparingar till sådan nivå att sektoralternativetbör väljas." Detta innebär att organisationen i stort sett bör vara somden är . Det är helt klart att går man pä socialdemokraternasmajoritetsförslag i utskottet, så kommer att genomföras isin helhet. Detta kommeratt innebära att 45 personer kommer att flytta frånRonneby, 15 från och 75 från . Även från andra orter i vårtland kommer omflyttningar att ske, t. ex. frän , , ,, , m. fl. Visst kan det vara bra för deorter dit denna personal flyttar, men regionalt behövs arbetstillfällena bättrei och . Enligt mitt förmenande bör U 80-förslagetbeträffande organiserandet av försvarets markteleunderhåll väljas. Man bör docksöka praktiska lösningar och försöka behålla så mycket som möjligt av denorganisation man har . Jag yrkar alltså bifall till reservationen. I motion 2296 har vi tagit upp frågan omhelikopterunderhåll. Vi anser att resurser måste finnas för att på ett smidigtsätt klara toppbelastningar. I propositionen föreslås att nuvarandeverkstadskompanier skall utgå. Dessa kompanier skall ersättas med tväförbandsbundna verkstäder, som skall svara för det bakre helikopterunderhälletför alla tre försvarsgrenarna. Det kan i och för sig förbilligahelikopterunderhållet. Dock måste liksom nu resurser finnas för avlösning avden operativa personalen vid toppbelastningar. Kravet pä uthållighet vidubåtsjakt och behovet av att kunna utnyttja befintliga helikopterresurser församhällsnyttig verksamhet, t. ex. räddningstjänst och ambulansflygningar,måste kunna tillgodoses. Det ankommer pä regeringen att tillse att nämndauppgifter får en tillfredsställande lösning. Arméns organisation för materielunderhåll har inteerhållit något större utrymme i propositionen - ca 10 rader. I och med dettafår man lätt den uppfattningen att allt är bra. Det finns dock en del frågorsom enligt mitt förmenande ej fått en fillfredsställande lösning. Jag skall taupp en av dem. Utredningen har kommit fram till att underhållet vid arméninte har fungerat helt tillfredsställande. De påstådda bristerna kan bero påden tekniska detaljens organisatoriska placering. Kanske har också utbildningenför ledningspersonalen inte varit tillfredsställande för materielunderhållet. Utredningen har föreslagit förändringar, som bl. a.innebär att chefen för förrådsfunktionen, som f. n. är en kompaniofficer urintendenturkåren, skall bytas ut mot en regementsofficer, vilket skulleinnebära att materielunderhållet och förrådsfunktionerna blir likvärdiga.Utredningens motivering är att ett sådant byte bör leda till att"arbetsresultatet blir bättre och samverkan Underhållet av förs varsmaktens marktelemateriel underlättas".Så skriver man i en utredning en ny befälsordning skallinföras. Det bådar inte gott. Men kanske sådana här problem kan lösas på ettsmidigare sätt när NBO införts och alla blir yrkesofficerare. Jag vill också tillägga att de kompaniofficerare som i dagär placerade som chefer för förrådsdetalj har erhållit en omfattande utbildningför uppgiften. Någon motsvarande utbildning med samma inriktning förregementsoffice-rare förekommer inte. Det skulle vara ett slöseri att ifortsättningen inte ta till vara de gedigna kunskaper och erfarenheter somdessa kompaniofficerare har. Jag ger en eloge till regeringen för att den haft ettsådant gott omdöme att den inte i propositionen tagit med den diskriminerandeuppfattning som utredningen haft beträffande kompaniofficerarna iintendenturkåren. Jag hoppas också att detta goda omdöme fortsätter, närorganisationen skall genomföras i praktiken, och att regeringen löser problemenpä ett godtagbart sätt för alla inblandade parter. 79MATS (): Bakgrunden fill försvarsutskottets betänkande1982/83:15, som vi nu diskuterar, går , när dåvarandeförsvarsministern tillsatte en utredning för att granska försvaretsmaterielunderhåll. Utredaren skulle föreslå uppgifter, organisation ochdimensionering av försvarsmaktens underhållsresurser samt ange områden, därbesparingar ansågs möjliga. Utredningen kom att heta 1980 årsunderhållsutredning (U 80). Utredningen lade, som fidigare sagts, fram förstabetänkandet . försvarsbeslut lämnade utan erinranvad försvarsministern på grundval av förenämnda utredningsarbete hade anförtrörande underhållsfrägor inom försvaret. U 80 fick tilläggsdirektiv, och utredningenöverlämnade sitt slutbetänkande. I proposition 1982/83:138 redogör försvarsministern försina överväganden. Statsrådet konstaterar bl. a. att det under 1980-taletkommer att ske en krympning av försvarets materielunderhåll. Denna nedgångberäknas minska kostnaderna för materielunderhåll från f. n. ca 3 miljardertill ca /92. U 80 har vidare, framhåller statsrådet, visat på betydandebesparingsmöjligheter utöver dem som följer av nedgången imaterielunderhållets omfattning. Föredragande statsrådet finner det nödvändigtatt i största möjliga utsträckning ta till vara dessa ytterligare möjligheteratt spara. De föreslagna förändringarna i försvaretsmaterielunderhåll väntas leda fill årliga besparingar om minst 100 milj. kr. Såsom framgår av redogörelsen i det föregående och ipropositionen, godtog redan i samband med försvarsbeslutvissa riktlinjer för utformningen av organisationen av underhållet avförsvarsmateriel. a. framhölls att krigets krav måste utgöra grund förutformningen av underhållsfunktionen,liksom för all annan verksamhet inom försvaret. borde verksamheten i fred bedrivas så rationelltoch effektivt som möjligt. Föredragande statsrådet har bl. a. haft dessariktlinjer som grundläggande förutsättningar för sina överväganden ipropositionen. ' I överensstämmelse med nämnda riktlinjer anser utskottet attkrigets krav måste tillmätas stor betydelse i de nu aktuellaorganisationsfrågorna. är det i rådande ekonomiska situation - somföredragande statsrådet också framhållit - nödvändigt att ta till vara allamöjligheter till besparingar om de sparmål som sattes upp i försvarsbeslutetskall kunna nås. Detta gäller inte minst den kostnadskrävande verksamhet somutskottet nu behandlar. Stor hänsyn måste också tas till den personal som berörsav organisationsförändringarna. Det är enligt utskottets mening viktigt attde.synpunkter som utskottet nu redovisat blir beaktade i den organisation somkommer att fastställas, så att personalen får arbetsro och slipper det ständigahotet om nya organisationsförändringar. Utskottet har bl. a. utifrån angiven utgångspunkt bedömtde riktlinjer för försvarsgrenarnas underhållsorganisationer som regeringenföreslär att godkänna. Utskottet har därvid inte funnit anledningtill erinran mot vad föredraganden har anfört. Frågan om hur underhållet av marktelemateriel börorganiseras har däremot tilldragit sig utskottets särskilda intresse, bl. a.mot bakgrund av att man i propositionen på denna punkt påtagligt har frångått U80:s förslag. För det bakre underhållet av marktelemateriel har U 80föreslagit en organisation med fyra markteleverkstäder i de tekniska enheternai flygvapnets sektorflottiljer. Verkstadsledningarna avses bli samlokaliserademed dessa flottiljer. Verkstadsresurserna anser U 80 däremot böra varafördelade på 14 orter och där vara samgrupperade med militäromrädesverk-städeroch verkstäder. Propositionens organisationsförslag innebär i stället attledningen av de föreslagna verkstäderna knyts till de nuvarandemilitärområdesvisa verkstadsförvaltningarna i stället för tillsektorflotfiljerna. Verkstadsförvaltningarna avses därvid förstärkas medmarkteleteknisk kompetens..Detta förslag år utarbetat i enlighet med synpunktersom () framförde i anslutning tillremissbehandlingen av U 80:s slutbetänkande. De har godtagits avöverbefälhavaren, medan cheferna för marinen och flygvapnet har förkastat dem. I propositionen tas inte ställning till valet avlokaliseringsorter för verkstadsresurserna. Denna fråga bedöms behöva övervägasytterligare. Av regionalpolitiska skäl avses emellertid resurser böra behållasi och i . bör också enligt propositionen tillförassådana resurser. Utskottet har bl. a. genom utfrågningar medgeneraldirektören för FMV och chefen för flygvapnet samt med företrädare föröverbefälhavaren inhämtat synpunkter på de övervägda organisationsalternafivenför markte-leunderhållets utformning. FMV bedömer att det i propositionen förordade alternativetkan tillgodose de krav som beredskap och krigsförberedelse ställer. FMV hävdarvidare att 7Riksdagens protokoll 1982/83:150-151 alternativetinnebär en besparing om åtta tjänster, utöver de personalbesparingar som detav U 80 förordade alternativet beräknas medföra. Dessutom räknar FMV med vissaandra besparingar som inte ansetts möjliga i nyssnämnda alternativ. Chefen för flygvapnet anser att U 80;s förslag avoperativa skäl är att föredra. Han har pekat på att organisationen förmarkteleunderhåll huvudsakligen utnyttjas för verksamhet inom hansansvarsområde och att det främst är flygvapnet som är beroende av en välfungerande organisation för markteleunderhåll. Det är därför enligtflygvapenchefens mening naturligt att ha en organisafion som är knuten tillsektorflottiljerna. Detta alternativ bedömer han kunna inrymma sammabesparingsmöjligheter som regeringens förslag. Överbefälhavaren har förklarat sig kunna godta regeringensförslag, främst på grund av de ytterligare besparingar som är förbundna meddetta. De operativa/beredskapsmässiga kraven synes enligt hans bedömning kunnatillgodoses i detta alternafiv, även om det har nackdelar i detta avseendejämfört med sektorlösningen. Han har särskilt understrukit nödvändigheten avatt sektorchefen tillförsäkras goda möjligheter att påverka verksamheten vidmiloverkstäderna i vad avser upprätthållandet av driften på det militäratelenätet. Utskottet konstaterar att berörda myndigheter har gjortolika bedömningar av U 80:s förslag och den lösning av markteleunderhälletsorganisation som förordas i propositionen. Mot den bakgrunden har utskottet funnit anledning attunderkasta dem en ingående granskning. Utskottet har därvid kommit fram fillatt övervägande skäl talar för att välja det av regeringen förordadeorganisationsalternativet. Det förefaller enligt utskottets mening ge de bästabesparingsmöjligheterna. Det har också av överbefälhavaren kunnat godtas frånoperativ och beredskapsmässig synpunkt. Utskottet vill i det sammanhangetstarkt understryka att besparingseffekten i stor utsträckning kommer att bliberoende av resultatet av det arbete med detaljorganisationen som ännuåterstår. Detsamma gäller frågan om hur beredskaps- och krigsorganisatoriskakrav skall kunna tillgodoses i den nya organisationen. I det sammanhanget bör särskilt beaktas vadöverbefälhavaren har framhållit rörande nödvändigheten av att sektorchefentillförsäkras goda möjligheter att under militärbefälhavaren utöva sitt ansvarför att driften av det militära telenätet kan upprätthållas. En annan fråga attbeakta är hur den föreslagna organisationen bättre än den nuvarande TSB-organisationenkan bli utnyttjad av alla försvarsgrenarna och andra intressenter inom totalförsvaret. Utskottet räknar med att regeringen noga kommer att följadet fortsatta organisationsarbetet och vidta erforderliga åtgärder för att dekrav utskottet berört skall bli tillbörligt beaktade. Markteleunderhållet är den enda punkt där utskottet inteär enigt. Moderata samlingspartiet, och har reserverat sigoch föreslåratt verksamheten organiseras enligt U 80:s förslag, för att främst tillgodoseflygvapnets behov. Det skall i det här sammanhanget nämnas.attutskottsmajoriteten har varit tveksam till båda förslagen, men har efter nogaövervägande valt att biträda regeringens förslag. I gengäld har utskottetunderstrukit vad överbefälhavaren har framhållit och behovet av att regeringennoga följer det fortsatta organisationsarbetet, så att samtliga berörda finneromorganisationen meningsfull. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifalltill utskottets betänkande och avslag på reservationen. 80OLLE (); I detta betänkande nr 15 fränförsvarsutskottet behandlas en rad väsenthga frågor beträffande underhållet avförsvarets materiel. Syftet med propositionen har för det första varit attåstadkomma en sä rationell och effektiv organisation som möjligt i såväl fredsom krig.