prot · G609143 · 1982-12-31 00:00:00 — Man föreslår att klara insatserna förarbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktad rehabilitering m. m. genomomprioriteringar. Även här skiljer ut sig från de övrigapartierna i . Det resonemang man för, att anslagen skall täckas genomomprioriteringar mellan olika delar av landet eller inom , är interealistisk politik. Det är inte svårt att konstatera att det här enbart ärfråga om neddragningar av insatserna i och då särskilt i malmfälten,trots den svära situation som många människor lever under. Anslaget till särskilda regionalpolitiska insatser iNorrbotten på 200 milj. kr. tillstyrks av utskottet. föreslår i sinreservation en kraftig reducering till 52 miljoner. Regeringen har i propositionen redovisat en rad uppslagtill regionalpolitiska insatser. Med hänsyn till det allvarligaarbetsmarknadsläget i är det angeläget att så många förslag sommöjligt kan få prövas. De anslagna medlen utgör ett bra komplement till övrigastödformer. krav om att regeringen senare får återkomma tillriksdagen skulle bara innebära en fördröjning av insatserna. Enligtpropositionen skall regeringen pröva varje ärende som gör anspråk på medel.Därmed får fullgod garanti för medlens användning som detmöjliggör snabbare insatser. föreslär en ytterligare ökning av anslaget med 15milj. och med 25 milj. kr. Här föreligger således en stark splittring inom detborgerliga lägret. vill reducera anslaget med nästan 150 milj. kr.,och ökar det något. Utskottet har funnit att anslaget ärväl avvägt med hänsyn till de redovisade uppslagen. Avslutningsvis, herr talman, synes de borgerliga partiernai fråga om insatserna i sakna alternativ till regeringensproposition. På de flesta punkter där och skiljer sig frånutskottsmajoriteten är det mest fråga om verbala insatser, inte några störrekonkreta förslag. har inte heller något alternativ tillregeringens förslag att öka insatserna för att stödja , såvida inteprutningarna på regeringsförslaget skall bedömas som ett alternativ. 5 protokoll 1982/83:143-144 Med det anförda villjag yrka bifall till hemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 24 omutvecklingen i och yrkar avslag på samtliga reservationer. 61 () replik: gör gällande att moderatasamlingspartiet inte har något alternativ till regeringens förslag ochutskottets hemställan. Vi har lagt fram en alternativ strategi. Vi satsarmedvetet mindre på de kortsiktiga åtgärderna för att få råd att satsa merlångsiktigt. Under de borgerliga regeringarna har den allmännaarbetsgivaravgiften sänkts, vi har gått emot höjningar av arbetsgivaravgifternaunder innevarande , och vi har sagt nej till en del andra pålagor. Allti akt och mening att öka näringslivets konkurrenskraft - även när det gällerNorrbotten. Detta är alltså vår huvudlinje. När det sedan gäller de selektiva insatserna-som vipa siktvill se få mindre betydelse - skall dessa satsas på och koncentreras till. detanslag som har, det s. k. Därmed kan utrymme skapasför satsningar i länet. undrade hur skulle ha sett ut omden borgerliga politiken hade fått genomföras. Det har vi ingen aning om. Det man inte har någon aning om kan man alltså hejdlöst kritisera och dömaut. Jag kritiserar inte socialdemokraternas uppsåt när detgäller att åstadkomma någonting i . Det jag önskar är att få svar påde frågor jag tidigare ställde om bl. a. socialdemokratins strategi försysselsättningen i . Oavsett om det blir som skallredogöra för detta eller om möjligen . har anmält sig tilltalarlistan för att svara vill jag fråga: Vilken är socialdemokraternaslångsiktiga plan för ? Vad har väljarna där att vänta omsocialdemokraterna nu får genomföra den här planen, för vilken de ju har detparlamentariska underlaget? Vidare sade att de borgerliga partierna harvarit konsekventa motståndare till investeringar i de statliga företagen. Ja,vi har varit mycket tveksamma, och vi har sagt nej exempelvis till satsningarnapä NJA. Kanske kan eller industriministern upplysa om vilkaandelar av den krympande världsmarknanden NJA som ett statligt flaggskeppskulle ha tagit åt sig under dessa år. Det kunde vara intressant att få vetavilken resultatutveckling man väntade sig och vilka vinster man hade kunnatplöja ner i det norrbottniska näringslivet. Eller hade de vinsterna i likhetmed vinster hamnat i och i motsats till vad som sker i deflesta andra företag inte reinvesterats i den region där företaget hör hemma? Jag tycker, , att när man kritiserat denborgerliga politiken och sedan konstaterar att man inte har någon aning omvilka effekter den skulle ha fått, då står man på sällsynt lös grund. 62 () replik: gjorde inledningsvis en ganskabra analys av situation så till vida att han konstaterade att vi ärså enormt beroende av internationella konjunktursvängningar. Deninternationella lågkonjunkturen har - om uttryckettilläts - inneburit ett ordentligt slag i ansiktet på och dessgruv-, stål- och skogsindustri. Men där slutar vår enighet om analysen. nämligen sedan att efter 1976 har i stort sett ingenting hänt. utan förstnu börjar saker och ting hända. Att den tideräkningen är den riktigahåller vi inte med om. Man kan nog inte räkna som ett avstamp förnågonting nytt. Det har inte hänt särskilt mycket nytt i sedan vifick en ny regering, utan tvärtom har kön av arbetslösa ökat. Det som försattNorrbotten i denna mycket bekymmersamma situation är socialdemokratisktmaktinnehav, då man bedrev en direkt småföretagsfientlig och glesbygdsfientligpolitik. Då det gäller planeringsnivån för ettintressant resonemang. Han menar att utskottsmajoriteten när det gäller deninte har någon annan uppfattning än vi. Men om det är så, varför går nisocialdemokrater då inte med på kravet att gör ett uttalande om attNorrbotten skall behålla det befolkningstal som vi tidigare angett? Kanske gårde skrivningar som gjordes i budgetpropositionen igen mellan radernai den socialdemokratiska skrivningen i dagens utskottsbetänkande. Beträffande arbetsförmedlingsverksamheten i malmfältenmåste jag säga att det man nu föreslår innebären direkt omyndigförklaring avden befintliga arbetsförmedlingen i kommunerna. Om man inte anser att dennuvarande arbetsförmedlingen är kapabel att klara av de uppgifter som denföreslagna arbetsförmedlingen skall ha, då måste man ju börja med att undersökaom det verkligen är så att arbetsförmedlingen och AMS-verksamheten intefungerar. Vi bör inte bygga upp en parallellorganisafion. Slutligen vill jag på det bestämdaste tillbakavisapåståendet att vi inte har presenterat alternativ. Vi har t. ex. angett att detmåste ske en satsning på småföretagandet. I er analys både i propositionen ochi betänkandet har ni ju också sagt att vi behöver ett mer differentieratnäringsliv. Dra då slutsatsen av det konstaterandet och utforma en ekonomiskpolitik som syftar till att minska sårbarheten och det ensidiga beroendet av destora statliga basindustrierna! Vi behöver en förändrad näringslivsstruktur,och vi måste prioritera inlandet. och malmfälten framförkustregionen. 63ELVER () replik: inledde med att tala om hurmånga som befinner sig utanför arbetsmarknaden i . Han gjorde poäng av detta. Han jämförde det med vad som skulle kunna ske med denproposition som har lagts fram. Min fråga till blir: Hur storblir dä minskningen av det antal människor som finns utanför arbetsmarknaden- hur många kan komma in på den med anledning av den framlagda propositionen? Sedan gjorde ettganska opreciserat påhopp på . Han sade att vi visade stortveksamhet och att det sammantaget under de år då vi var med i regeringen leddetill att det inte hände särskilt mycket. Jag tycker faktiskt att det är ettpåstående som kräver bevisning innan man så där vårdslöst slänger ur sig det.Även om inte tillhörde under hela , kan hanändå för mycket om dessa frågor för att detta skall få stå oemotsagt här ikammaren. Om kanske inte uppfattar mig som ett trovärdigtvittne, vore det lämpligt om han läste det senaste numret av , därAMS-chefen säger sä här: "Men vi har aldrig fått så mycketpengar som ," Sä till den socialdemokratiska planen. Det mest konkreta iden är att det skall vara fem steg. Dessa fem steg sägs innehålla sänktakostnader, finansiellt stöd, marknadsföringspengar, konkreta investeringar ochkraftfulla och snabba insatser. Man frågar sig då: Vad är det som är nytt idetta? ställer dessutom villkoret att dessa steg skall tas samtidigt.Är det kanske därför som de bullrande stegen från valrörelsen har tystnat närde har nätt kanslihuset, och och arbetsmarknadsutskottetsmajoritet försvinner ut i filttofflorna? Beträffande splittringen när det gäller glesbygdsstödet görGustav stor sak av att det skulle finnas flera bud. Är det nu sä attdet finns socialdemokratiskt intresse för att göra starka insatser, så harGustav möjlighet att stödja folkpartiförslaget om att räkna upp dettastöd med ytterligare 25 milj. kr. Det skulle med socialdemokraternas hjälpkunna få majoritet. Fundera på det , ! Voteringendröjer ju ännu . Jag avslutar detta med att återigen fråga:Vad är det som är nytt när det gäller denna proposition, rent principiellt? Ochav vad består dessa gigantiska ökningar av insatser i form av pengar som man ipropagandan har påstått skall vara verklighet? 64GUSTAV () replik: Min fråga med anledning av denna replikrundaär fortfarande: Vilka är borgerlighetens alternativ här? Jag kan inte se några.Det är det som är den stora frågan . har en linje om neddragning avsamhällsinsatserna, att man skall satsa på marknadskrafterna för att klaraNorrbottens problem. Det är mycket tillspetsat, men det är i stort sett så nidriver frågan. representant rent av skällde på för dennainställning, och det kan jag ha förståelse för. En sådan satsning, därmarknadskrafterna skall klara allt, löser inte problem. sade i sitt huvudanförande att regeringens proposition är kärv menrealistisk. Så här redovisar alltså de tre borgerliga partierna sinauppfattningar. De är ju alla olika! Hur skulle det dä bli om man skulle föra ensådan politik i regeringsställning, när man här deklarerar så olikauppfattningar? Det är det som är frågan. Jag sade, , att maninte kan veta exakt vad som skulle bli följden av en så extrem politik som nimoderater redovisar, och det är helt naturligt. Socialdemokratin har ju underhela sitt långa regeringsinnehav motverkat just dessa marknadskrafters tendensatt slå ut landsändar och människor pä det här sättet. Men om ni skulle fåregeringsansvaret ensamma, skulle ni ju få denna ohämmade marknadspolitik, somsäkert skulle skada , och även övriga delar av landet. Det är dettajag menar när jag säger att man inte kan veta exakt, eftersom ni inte har fåttpröva er politik fullt ut i det avseendet. tar upp befolkningstalen. Jag har även imitt arbete i sysselsättningsutredningen upplevt hur för frambefolkningstalen till varje pris. Som jag ser det är det de konkretasysselsättningspolitiska insatserna som är avgörande för om man skall klaraalla de här frågorna. Och blir det bara ett exercerande i en massa olikasiffror. Man tar inte upp till diskussion de verkligt avgörande insatserna föratt lösa sysselsättningsproblemen utan gömmer sig bakom befolkningstalen. Jagtycker det är mycket allvarligt, förda får vi inte en realistisk diskussion omvilka möjligheter vi har att lösa dessa regionalpolitiska problem. i har jag litetsvårt att förstå att man är så kritisk. I arbetsmarknadsutskottet har vi tvåföreträdare för varven, som har arbetat med sådana här extraordinära insatservid svåra omställningar. De är båda mycket positiva till just denna form, förden ger bättre resultat än om man måste sätta in den ordinariearbetsförmedlingen, som inte har tillräckligt med resurser. Slutligen får jag bara säga att satsningen på småföretagnaturligtvis är viktig. Men vad alltid glömmer bort i sammanhanget äratt man måste satsa på stora företag, eftersom det är kombinationenmellan stora företag och små företag som ger möjligheter att utveckla näringslivet. 65ANDERS HÖGMARK (m) replik: Jag tror inte att marknadskrafterna iNorrbotten kan lösa alla problem-det finns nog inte någon som tror det-men jagär frestad att fråga varför den socialdemokratiska regeringen då inte lyckadesbättre under 1950-, 1960- och , med den klara inriktningenatt ge samhället aktiva resurser att lösa problemen. Varför fick man inte någonuppbyggnad av en konkurrenskraftig sektor, statlig eller privat, som hade variten förutsättning för att skapa bättre förhållanden för människorna iNorrbotten? Vi har två olika synsätt, , och jag tror attdet är ganska meningslöst att fortsätta debatten. Vi tror i grunden attmarknadskrafterna kan skapa bättre förutsättningar med generella medel. Ni troratt statlig styrning, reglering och kontroll och ökade samhällsinsatser i formav höga avgifter kan ge resurser. De ger i och för sig resurser, som går tillde kortsiktiga arbetsmarknadspolitiska satsningarna. Men vi tror att i längdengärdet inte att satsa kortsiktigt-vi måste minskade insatserna till förmån för Det är skiljelinjen. Jag är övertygad om att om man gjorde litetmera försök pä de långsiktiga satsningarna, som i och för sig även finns ipropositionen, skulle problem i alla fall se litetannorlunda ut och vara väsentligt mindre än om man fortsätter den kortsiktigapolitik som ni ensidigt pläderar för. 66 () replik: Frågan om basindustriernas roll i förhållandetill det övriga näringslivet är av och till uppe i debatten. Lät mig konstateraatt basindustrierna behövs i . Vi har från inte ifrågasattvare sig , eller ASSLs roll. Men vi är medvetna om att varkenPajala, , , eller någon annan kommun kommer attkunna klara sin sysselsättning, hur mänga miljarder vi än pumpar in i de härstora statliga basindustrierna. Därför behöver vi ett brett utbud avsmåföretag. sade ju också att kombinationen av små ochstora företag är nödvändig. Det är bra, men varför går ni då inte frän ord tillhandling? Vi hade ett konkret industriprojekt i , enlättklinkerfabrik, som innebar en satsning på ett litet företag i en utprägladglesbygdskommun. Vid första bästa tillfälle avslog regeringen denna lokaliseringsansökan.Planeringsdirektören pä ifrågasätter om det över huvud taget ärmeningsfullt att i fortsättningen lämna in lokaliseringsansökningar. Om ni är intresserade av småföretagen, varför satsar ni däinte pengarna mera på den typen av företag? Varför går ni inte med på vårtförslag att differentiera socialförsäkringsavgifterna, så att vi sänker dem föratt stimulera småföretagen? Ni menar att vi saknar alternativ. Men det alternativ somni gick ut med i valrörelsen stämmer dåligt överens med det förslag som vi nudiskuterar och skall ta ställning till. Var finns förslagen om apatitverk imalmfälten, stöd till glesbygden och satsningar på jordbruket, MEFOS, högskolanosv.? Jag kunde fortsätta uppräkningen. Det skulle vara intressant att få vetavart det alternativ som ni på denna punkt gick ut med i valrörelsen har tagitvägen. När det gäller arbetsförmedlingen i malmfälten, densärskilda inrättningen, är det intressant att konstatera att den skall behövasför att förmedla jobb till människorna, men jobben skall finnas i andra delarav landet. Därför blir denna verksamhet rena resebyråverksamheten. Vi från sida menar att de pengar som ni villanvända, för att bygga upp en parallellorganisation till den vanligaarbetsförmedlingen skulle användas till offensiva och konkretaindustripolitiska projekt i malmfälten. I första steget skulle de användas tillatt rädda sysselsättningen för gruvarbetarna i ytterligare . 67 () replik: tar pä sig större bördor änvad situationen kräver dä han patetiskt frågar: Hur skall borgerligheten kunnaregera ihop, när ni inte kan enas? Låt oss, , begränsadiskussionen till den fråga som vi nu debatterar, nämligen hur vi skall klarasysselsättningen i . Den frågan är stor nog - vi behöver inte vidgaden till ett parlamentariskt problem. Vi har den regering vi förtjänar, skulleman kunna säga. Och här i gäller det att hantera frågorna så klokt vikan utifrån den grundsyn vi har och de förslag som vi lägger fram tillriksdagen. Mina frågor kvarstår obesvarade. Vad är det som är nytt ipropositionen? Var finns den kraftiga förstärkning som enligt de rundhäntalöftena i valrörelsen skulle komma till del? nämnde att jag hade sagt att propositioneni och för sig var realistisk, eftersom regeringen såg till den verklighet somman hade att hantera. Pä denna punkt har det skett en tillnyktring, vilketregeringen skall ha en eloge för, men propositionen stämmer mycket dåligt medde yviga planer som fanns i den socialdemokratiska utvecklingsplanen. Vad gjorde vi då vi hade ansvaret? Jo, visatte in ett stöd till Norrlandsfonden och förstärktegrundforskningsorganisationen. Regioninvest i Norr fick 75 milj. kr. mer.Marknadsföringen fick 20 milj. kr. Det blev en forskningsstation förgruvbrytning i Luossavaara. Malmprojekteringen fick 40 milj. kr., och i detsammanhanget fick Norrbottendelegationen 30 milj. kr. Statliga byggentidigarelades, och beredskapsarbetena späddes på kraftigt. Till särskildaåtgärder för glesbygderna anslogs 160 milj. kr. Dessa pengar motsvarar nästanexakt det belopp som regeringen föreslår i propositionen - det rör sig alltsåinte om någon uppräkning. På denna punkt föreslär jag atttillsammans med den socialdemokratiska gruppen stödja förslag, fördä blir det ytterligare 25 milj. kr. Vi vill frän sida fullfölja och utveckla detsom fattade beslut om 1979. Det kan sägas vara föga originellt, mendetär både realistiskt och rimligt. Vi vill att de särskilt utsatta områdena iinlandet och de norra delarna skall få en förstärkning relativt sett. Vi villockså ge glesbygden ytterligare 25 milj. kr. och det differentieradenäringslivet gynnsammare villkor. Som jag har sagt här vill vi attdetta skall ske i så oby räkratiska former som möjligt. Med detta har jag ävensvarat på den fråga som ställde i samband med sin kommentar tillvår reservation beträffande arbetsförmedlingsinsatserna. Jag tror, herr talman, att vi får vädja till regeringenatt snart ta till orda och tala om vad som är det nya. 68GUSTAV () replik: Det är bra att här sade atthan förstår att enbart marknadskrafterna inte kan lösa problem. Vihar i alla fall kommit litet närmare varandra när inser att maninte kan föra en lät-gå-politik då det gäller att lösa deregionalpolitiska problemen. Här rör det sig om att fördela arbetstillfällenöver hela landet. Där måste samhället ha ett inflytande. frågade varför vi inte gjorde detta redan på1960-talet eller . Vi har konsekvent arbetat med dessafrågor inom hela arbetarrörelsen, såväl den fackliga som den politiska. Vi drevfram en selektiv arbetsmarknadspolitik, som man nu i hela världen fått ge sitterkännande. Vi fortsätter med en näringspolitik, där sysselsättningspolitikenkopplas in på samma sätt som när vi drev arbetsmarknadspolitiska frågor. Mendet tar tid när man skall gå fram på en demokratisk väg. räknade upp en rad saker som han påstodatt vi skulle ha svikit efter valrörelsen. Faktum är ju att vi inte på en gängkan klara alla de här frågorna. Ni hade i det borgerliga lägret pä eratt klara en rad frågor, vilket ni inte gjorde. skall vi på bara någramånader klara det hela. Ni vill t. o. m. ha resultat innan åtgärderna har trätti kraft. Det är ju inte möjligt. Jag lovar att vi steg för steg kommer attarbeta vidare med de här frågorna. När det gäller arbetsförmedlingen i vill jag fråga:Skall vi inte hjälpa de människor som är arbetslösa eller blir friställda?Skall vi inte hjälpa dem genom att ge arbetsförmedlingen resurser, så att dessamänniskor kan finna ett nytt jobb. Då säger att de härpengarna, som ju inte utgör några stora summor, skall vi föra över påarbetsmarknadsområdet och använda dem för att skaffa nya jobb. Men vi vet attde arbeten som kan skaffas kostar enormt mycket. Det uppkommer intearbetstillfällen i förhållande till de insatser som görs via arbetsförmedlingenför att skaffa människorna arbete. säger att jag inte behöver föra in helastora samhällspolitiken, när jag konstaterar att det finns oenighet. Det ärkanske riktigt. De borgerliga partierna kan inte ens komma överens iNorrbotten. Hur skall de då kunna klara en politik över hela landet? Får jag slutligen säga en sak som jag inte hann med i denförra repliken. har sagt att insatserna päarbetsmarknadspolitikens område var mycket större ännågonsin i landet. Jag skulle kunna säga till honom att den satsning somgjorts inom arbetsmarknadspolitiken bara under de senaste sex månadernaförmodligen är det mesta som åstadkommits i detta avseende i det härlandet. debatterar regeringensåtgärder för att skapa förutsättningar för en positiv utveckling i det hårdastdrabbade länet i vårt land. sattes omedelbara åtgärder in föratt avvärja de mest akuta sysselsättningsproblemen i framför allt malmfälten. debatteras regeringens proposition om , där vi föreslår särskildainsatser som syftar till att vända den hotande utvecklingen och skapaförutsättningar för ett ekonomiskt starkare . Under en treårsperiodvill regeringen satsa pä produktionen, på jobben och påutvecklingen i Vi vill även göra en bred satsning för attstärka konkurrenskraften i näringslivet, för att utforma ett effektivaresystem för det statliga stödet till näringslivet för att med konkreta projektbredda näringslivet och för att angripa de akutasysselsättningsproblemen i . Denna satsning hoppas vi skall bli ett avstamp förNorrbotten i ett skede av en ny utveckling och optimism. Det program förNorrbotten som genomfördes omfattade . Riksdagsbeslutet1982 omfattade totalt 350 milj. kr. för särskilda sysselsättningsfrämjandeinsatser i länet, och till det kom sänkningen av socialförsäkringsavgifterna ilandets fyra nordligaste kommuner. Den nu framlagda utvecklingsplanen för , somriksdagen diskuterar, omfattar engångsåtgärder som totalt kostar ca 2,4miljarder kronor. Totalt omfattar hela regeringssatsningen nästan 4 miljarder,dvs. fyra gånger så mycket som,den satsning som gjordes 1979. Vi fullföljer nu den utvecklingsplan för somarbetarrörelsen presenterade val. Jag har lyssnat på denna debatt,och det görs försök att sprida felaktiga uppgifter om att vi sviker planen.Möjligen görs dessa försök för att skyla avsaknaden av en egen politik, och jagskall återkomma till detta om . Vi fullföljer alltså nu vår plan. Vi föreslår att desociala avgifterna skärs ner i bl. a. gruv- och tillverkningsindustrin.I föreslås nytillkommande sysselsättning helt befrias från desociala avgifterna. Vidare föresläs i propositionen en finansiellrekonstruktion av och stöd till malmtransporterna. Vi föreslår bl. a. att utvecklingsfonden får mer pengaroch att det skapas särskilda resurser för industriprojekt. Vi föreslår ökade resurser till högskolan, inriktade påatt stärka näringslivets utveckling. Vi föreslår satsningar på utvecklingen av metallurgin, påmiljö- och energiinvesteringar i , i flygfält och vägnätet ilänet. En sammanhållen plan för energiproduktion ochenergianläggning skall tas fram. Vidare föresläs stöd till bl. a. turism, administrativtjänsteproduktion, ny industrisysselsättning och glesbygdsinsatser. I propositionen lämnas förslag om särskilda insatser förarbetsförmedling och utbildning, i första hand inriktade på dem som inte fårjobba kvar i . Sedan kommer förhoppningsvis ett tredje steg, närmalmfältsutredningens mera långsiktiga förslag föreligger och överlämnas tillregeringen . Jag vill ha sagt, herr talman, att detta samlade programär ett uttryck för regeringens bestämda uppfattning att är den hårdastdrabbade regionen i vårt land, att det aren angelägenhet för hela attstoppa den negativa utvecklingen och vända den rätt igen. Man underskattar ochförringar- och det är kanske främst som i denna debatt har gjort sig skyldigt till detta - förslagens innebördoch omfattning. Vi har i ett problem, och det är detensidiga beroendet av basnäringarna - ett problem överstigande alla andra. 70 %av industrisysselsättningen i finns inom stål-, gruv- ochskogsindustrin. I landet i övrigt är motsvarande siffra .