prot · G60991 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:91 1 §Komplettertngsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som ny ledamot i jordbruksutskottet efter nuvarande suppleanten och som ny suppleant anmältInga-Britt . Vidarehar socialdemokratiska riksdagsgruppen som ny suppleant ikonstitutionsutskottet efter anmält och som nysuppleant i näringsutskottet efter anmält SylviaPettersson. ledamoti jordbruksutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () suppleanti näringsutskottet () 2 §Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för , som var sjukskriven den 4 mars-den 5 april. Talmannenanmälde att () skulle tjänstgöra som 3§ Svar på interpellation 1982/83:57 om har ställt följande frågor till statsrådet . Vad avser statsrådet att ge för direktiv för attkustbevakningen skall bli effektiv när den nya förordningen träder i kraft den1 ? Hur kommer övervakningen att ske intill den 1 juli1983 då riksdagsbesluten träder i kraft? Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på . Jagutgår från att den förordning som nämner är den nya lagen(1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning, som träder ikraft . De utvidgade befogenheter som lagen ger tullverketinnebär enligt min mening att övervakningen av att t. ex. fiskebestämmelsernaföljs blir effektivare än som är fallet. Jag har för avsikt att snartföreslå regeringen att utfärda tillämpningsföreskrifter till lagen. I dessa böri första hand regleras vilka kustbevakningstjänstemän som skall ha rätt attvidta de åtgärder som lagen medger. Vidare kommer generaltullstyrelsen i våratt påbörja en omfattande utbildning av kustbevakningstjänstemän för att deskall kunna utöva sina befogenheter på ett effektivt och korrekt sätt. Någraandra särskilda direktiv behövs enligt min mening inte f. n. Övervakningen.framtill kommer att få ske på samma sätt som , dvs. genomflygspaning och med hjälp av bevakningsfartyg. De två utsjöbevakningsfartyg somkustbevakningen tillfördes för den nya uppgiften med havsfiskeövervakningbedöms nu efter vissa initialproblem vara operativa och möjliggör därmed eneffektivare bevakning. 3 (): Jag tackarfinansministern för svaret. Närekonomiska zoner infördes av , och EG förlorade det svenska fisketen stor del av sina traditionella fiskevatten. Det var därför en angelägenåtgärd som vidtogs då införde fiskezonen i och därmed i någonmån erhöll kompensation för det som förlorats. ,där äger mer än en tredjedel, har rika fiskevatten och bör kunnatillförsäkra svenskt fiske fångstmöjligheter, som ger sysselsättning åt den kårvi har f. n., och även en ökning av vår fångstkapacitet. Jag bortsergivetvis inte från värdet av fisktillgångarna i och som viförvaltar gemensamt med och . Närdet gäller kvoter och fiskevatten är jag övertygad om att det svenska fiskethar förmåga att anpassa sig efter de förhållanden som råder - där hyser jagingen oro. Det har vi också visat. Men jag är orolig, herr talman, för attkustbevakningen inte kan bevaka och skydda våra fiskevatten. Vi får då alldelesför stort fisketryck - stammarna utglesas, och fisket får dålig lönsamhet.Samtidigt tillförs europeisk och svensk fiskmarknad den fisk som tjuvfiskas i våra vatten av andra nationer, i stället förav våra egna fiskare. Det är inte båtar och manskap som fattas för att man skallklara bevakningen. Där är, såvitt jag kan bedöma, vår kustbevakning ganska välförsedd. Det är bra att man kan använda de två stora fartygen, som enligtuppgift kostat bortåt 100 milj. kr. Finansministern säger i sitt svar att detfanns vissa initialproblem. Det kanske heter så när man bygger fartyg som inteduger att ligga på havet med. Felet ligger i att står maktlös. Den kaninte föra en utländsk tjuvfiskare till svensk hamn om han inte har lust attfölja med - och det har han som regel inte. Det är både roligare och lönsammareatt fortsätta att fiska - vilket man gör. Det är riskabelt att gå ombord. Densvenske kustbevakaren gjorde ett försök att gå ombord i dendanska fiskebåten från Gedser, men han hotades till livet och hadetvingats hoppa överbord i tvågradigt vatten om inte gummibåten hunnit fram itid så att han kunde hoppa ner i den. Den svenska är tydligen inte bara maktlös- det förefaller också som om den var rättslös. För närmare ställde jag ungefär samma frågafill dåvarande handelsministern . Jag gjorde det därför att jag sågdet tilltagande tjuvfisket och de faror det innebar för svenskt fiske. Minafarhågor har besannats. Tjuvfisket har filltagit. Det har blivit naturligt förmånga att fiska i svenska vatten, och man är medveten om att det är lönsamt atttjuvfiska där. Handelsministerns tröst till mig var det som skulle hända efterden om propositionen 1981/82:114 bifölls av . Propositionen antogs av och innehöll förslagtill lag om medverkan vid polisiär övervakning och att tullverketskustbevakning skall utrustas med befogenheter som gör det möjligt för den attbedriva en effektivare övervakning till sjöss. I propositionen föreslogs bl. a.att kustbevakningstjänsteman skall tilläggas samma befogenheter som enskildpolisman har enligt , att hålla förhör och vidta annan åtgärdinnan förundersökning om brott hunnit inledas, att gripa någon mot vilken detförekommer skäl till anhållande, att ta med den som är på plats där brott harförövats till förhör och att verkställa husrannsakan i särskilt angivna fall.Om det är nödvändigt för att dessa befogenheter skall kunna utövas fårkustbevakningen stoppa och visitera fartyg eller inbringa det fill svensk hamn.Den nya lagen skall träda i kraft och ge ökade möjligheter förkustbevakningen att ingripa vid överträdelse mot fiskebestämmelserna. Detta kanpå sikt verka i posifiv riktning i fråga om antalet överträdelser av deaktuella bestämmelserna, sade i sitt svar till mig. Det finns mig veterligt ingen nafion som så dåligt slårvakt om sina fiskevatten som gör. Om vi ser på vårt grannland Norgefinner vi att man där har gått så långt att man skjuter med kanoner bara någonuppehåller sig i norrmännens zon utan att lyssna på en viss frekvens. Låt migockså peka på en händelse , när norsk kustbevakning ilandfördefiskebå- farna Axö och därför att deras loggböcker hadevissa brister beträffande ifyllandet. per båt.Visserligen hade man med tidningsfolk, så det var angeläget att visa sinduktighet, men jag vill påstå att man kan skydda sina fiskevatten utan att varaomänsklig. Finansministerns svar gör mig inte särskilt hoppfull omframtiden. Det pekar på att det finns både ett svagt intresse och en svag viljaatt ta itu med problemen. Finansministern ger inga klara besked om vad somkommer att ske efter . Det ges inget besked om att vi kan förväntaoss kraftfulla insatser och att den kustbevakning som bUr utskrattad ochhotad till livet skall få befogenhet att klara sitt värv. Intill den 1 julikommer övervakningen att ske på samma sätt som , säger finansministern.Det innebär att utländska tjuvfiskare kan fortsätta sitt lönsamma fiske. Anser finansministern att svenskt fiske och svenskfiskezon är så ointressanta att man inte är beredd att utnyttja denkustbevakning som finns, där stora investeringar har gjorts och som kostarmassor av pengar i drift? Om man inte ger den befogenhet att klara sitt värv,är det då inte anledning att begära hjälp av militär, som säkert kan både bördaoch ilandföra dem som brutit mot svensk lag och internationellaöverenskommelser? Det är i och för sig alldeles riktigt att detantagligen pågår ett ganska omfattande tjuvfiske inom den svenska fiskezonen.Sedan den här zonen i utvidgades har observeratdrygt 9 000 utländska fiskefartyg i zonen. Man har kunnat preja och kontrolleraungefär 700 fartyg, och av dem konstaterades 300 fiska utan tillstånd. Iallmänhet har dessa överträdelser kunnat beivras, men i några fall harbefälhavaren på fartyget i fråga vägrat att följa order att gåin till svensk hamn för närmare utredning. Men, , det är ju just dessa förhållanden somhar föranlett regering och riksdag att stifta ny lag och ge kustbevakningenutvidgade polisiära befogenheter i samband med övervakningen av havsfisket.Därför förstår jag inte riktigt anklagelser för brist påintresse. Vi skall ju nu testa denna nya lag och de nya befogenheterna och sehur de fungerar. En annan sak, som inte har med själva lagen att göra utanmed straffpåföljden, är däremot om vi har för lindriga påföljder i samband medatt olovligt fiske eller andra i vår lagstiftning inte accepterade beteendenupptäcks. Om det visar sig att praxis i domstolarna inte överensstämmer med deintentioner som ligger bakom straffbestämmelserna, är jag inte främmande föratt man får överväga att införa en strängare straffskala för olagligtyrkesfiske. En minst lika viktig åtgärd som att vi själva"försvarar", som något krigiskt kallar det, vårafiskevatten är enligt min mening att vi åtminstone på nordisk basis försöker fåtill stånd en harmonisering av de regler som finns för ingripanden och av de straffpåföljdersom man har i de olika nordiska länderna. De norska incidenter som JensEriksson hänvisar fill tyder påatt det föreligger betydande skillnader i sättet att tillämpa bestämmelserna.Det har inletts diskussioner om detta inom ramen för det nordiskakontaktorganet för fiskefrågor. , herr talman, vill jag för min del säga att jagställer mig ytterligt tveksam till att den svenska marinen skulle bringas ut påhaven för att jaga tjuvfiskare. Den har som bekant andra farkoster som denbehöver hålla under uppsikt och som är minst lika viktiga. 5 (): För oss som skall leva på det havet ger ärden svenska fiskezonen en ytterst viktig del. Den har samma värde för fiskarensom jorden och skogen för bonden. Om andra skördar jorden och skogen, dåförlorar den svenske bonden avkastningen. På samma sätt förlorar den svenskefiskaren sin avkastning, när utländska fiskare fiskar på hans vatten utantillstånd. En svensk kustbevakare som heter sadehäromdagen: Vi står maktlösa - vi kan övervaka, men vi kan inte ingripa. Det är därför det är intressant att få veta vilkabefogenheter man har att ingripa. Man frågar sig: Vilka möjligheter kommer manatt ge den svenska att försvara sig mot piassavakvastar? Skallden kanske ta björkkvastar som vapen mot de här tillhyggena? - Vi harskyldigheter också gentemot dem som skall skydda våra fiskevatten. Jag vet inte om man skall se det som helt otänkbart attkoppla in marinen. Jag menar därmed inte att man skall använda vapenmakt, utanjag menar att marinen inger en helt annan respekt och man har där helt andramöjligheter. Man är inte främmande för att använda marinen i andra länder,exempelvis i . Jag hoppas och jag tror också - jag tyckte mig märka attdet är så av finansministerns sista inlägg- att regeringen ämnar med kraft taitu med det som händer. Jag hoppas också att det finns möjligheter att intillden på något sätt göra bevakningen effektivare. Att en samordning mellan åtminstone de nordiska ländernakommer till stånd är oerhört viktigt, men vid förra mötet med kontaktorganet påIsland kunde jag konstatera att både och var ganska ointresseradeav en sådan samordning och harmonisering. Man kanske kan få dem på bättretankar. Jag hoppas att så kan ske. Om upphandlingen av sjötransporttjänster för statligamyndigheter Överläggningen var härmed avslutad. 4§Svar på interpellation 1982/83:62 och fråga 1982/83:253 om upphandlingen avsjötransporttjänster för statliga myndigheter har i en interpellation frågatkommunikationsministern om han avser att ta initiativ till att anpassaupphandlingsför- Om upphandlingen av sjötransporttjänster för statligamyndigheter ordningensbestämmelser så att möjlighet ges för ansvariga tjänstemän att göra enbedömning med hänsyn till ekonomi, säkerhet och till de svårigheter som svensksjöfart har . har frågat kommunikationsministernvilka åtgärder som avses vidtas för att få till stånd en ändring avförhållandet att statliga myndigheter skall köpa bl. a. sjötransporttjänster påsådant sätt att statligt gods transporteras på billigaste möjliga fartyg,vilket innebär att utländska bekvämlighetsflaggade fartyg anlitas, medan egnafartyg ligger overksamma. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara interpellationen och frågan. Jag ber att få göra detta i ettsammanhang. Den statliga upphandlingen har bedrivitsenligt principen om affärsmässighet. Detta innebär att upphandlingen skall skeså, att utländska leverantörer kan konkurrera på samma villkor som inhemskaleverantörer. Devalveringen har inom flertalet branscher på ettavgörande sätt förstärkt svenska företags möjligheter att konkurrera. Upphandlingsförordningen föreskriver en skyldighet förmyndigheten att vid upphandling utnyttja de konkurrensmöjligheter som finns ochäven i övrigt iaktta affärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivareobjektivt. Begreppet affärsmässighet kan ha skiftande innebörd beroende påförhållanden i det enskilda fallet. Det erbjudna priset kan i och för sig varaensamt avgörande för ett antagande av anbud. Väsentligt är dock att väga prismot kvalitet och prestanda i övrigt. erfarenheter av anbudsgivaren,hans vederhäftighet och pålitlighet att fullgöra åtaganden m. m. kan inverkavid prövningen av anbud. Det anbud som vid en sammanvägd bedömning framstår somförmånligast skall väljas. Det är sålunda ett missförstånd att t. ex. sjötransporttjänsterskall upphandlas enbart på den grunden att de utförs på billigaste möjligafartyg. Avsteg från affärsmässighetsprincipen kan göras om detfinns skäl att lägga vidare bedömningar på ett upphandlingsärende. Det kan t.ex. röra sig om försvars-, sysselsättnings- och försörjningsberedskapsskäl. Detmåste här vara uppenbart att affärsmässigheten kan behöva vägas mot andrahänsyn. Dessa ärenden skall vara av väsentlig betydelse med hänsyn till avsamhället uppställda mål på centrala områden. Det ankommer på vederbörandemyndighet att i varje enskilt fall underställa sådana förslag till avsteg förprövning av regeringen. Möjhgheterna att göra avsteg frånaffärsmässighetsprincipen är dock begränsade av de internationellaöverenskommelser som ingått i och med EFTA. förhållande till sina handelspartner grundar sigpå internationella överenskommelser om frihandel och upphandling som vi självaverkat för. är i detta sammanhang beroende av att de oHkahandelspolitiska åtagandena respekteras. Ensidiga åtgärder från svensk sidariskerar att utsätta oss för motsvarande diskriminering från andra länder. Vimåste därför så långt möjligt bevara vår öppenhet mot utlandet. Det finns dockinom ramen för våra internationella förpliktelser vissa möjligheter att bättre tillvaratadet svenska näringslivets intressen. Jag tänker då på teknikupphandling.Regeringen överväger hur ett fördjupat samarbete rörande teknikupphandlingskall komma till stånd mellan staten, kommunerna, landstingen och industrin. Jag vill avslutningsvis tillägga att SIDA:s upphandling f.n. är föremål för revision genom försorg. SIDA:supphandling av sjötransporttjänster kommer att omfattas av denna granskning. 7 (): Jag tackar finansministern för svaret på mininterpellation. Det är inte svårt att instämma i de påpekanden somfinansministern gör beträffande de internationella överenskommelserna omfrihandel och upphandling som har ingått och vilka åtaganden visjälvfallet måste respektera. Det innebär, som påpekas i svaret, en form avinternationell konkurrens och en attityd av objektiv affärsmässighet vidbehandlingen av anbud och anbudsgivare. Att detta är en givengrundförutsättning som knappast kan ifrågasättas utan att det skulle fåkonsekvenser som skulle slå tillbaka på vårt land inses säkert av alla, ocksåav dem som ifrågasätter det rimliga i det upphandlingsärende som har föranlettmin interpellation. Det är med andra ord så att man mycket väl kan bejakaprinciperna utan att man för den skull accepterar rimligheten i den tolkningoch tillämpning av principerna som gett enligt min uppfattning orimligaresultat. Principer och överenskommelser måste ju hållas, men detmåste finnas en gräns för hur rigoröst och strikt, stelbent och byråkratiskt defår tillämpas. Om resultatet blir orimligt och stridande mot sunt förnuft, sånog borde det vara ett memento om att tillämpningen spårat ur en smula. Det ena fartyget. Svenska Varvs på , hadelegat nere i och försökt få en last. Förutomkapitalkostnader, räntor och amorteringar kostar fartyget i form av löner,försäkring, underhåll osv. Alldeles uppenbart var man intresserad av att få den härfrakten, då den till att börja med hade gett en insegling som mer än vältäcktes av dagliga utgifter om , även om man bara hade fått sammafrakt som överstyrelsen för ekonomiskt försvar betalade det engelska fartyg,, som fick frakten. Eftersom tiden för en sådan frakt rör sig om ,blir fraktkostnaden omkring ca 5 milj. kr. Det hade alltså blivit 5 milj. kr.billigare för svenska staten om hade använts för den här transporten istället för att låta henne ligga kvar i och låta befrakta detengelska fartyget. Nog tror jag att dessa graverande siffror är ett språk somfinansministern förstår. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar är ju ett statligtverk och Svenska Varv ett statsföretag. Stelbentheten i det härupphandlingsfallet tyder på att Om upphandlingen av sjötransporttjänster för statligamyndigheter Om upphandlingen av sjötransporttjänster för statligamyndigheter det finnsvattentäta skott mellan de två statliga institutionerna, till men för riketsfinanser. Även om utgångsofferten för Nannys del av överstyrelseneventuellt ansågs för hög, borde det väl ha gått att förhandla och resonera omsaken i vanlig ordning. Att det inte skett - om det nu är så - är så märkligt, attredan det väcker åtskilliga frågor. När det gäller Salénfartyget , så bjöds det infill i stort sett samma frakt som övriga konkurrenter men fick ändå inte någotbud och därmed möjligheter att delta i fraktförhandlingarna. Intresset från överstyrelsens sida att förhandla fram ettacceptabelt pris på ett svenskt fartyg tycks ha varit ovanligt svalt. Mot bakgrund av att Saléns officiellt har meddelat att manpå grund av svårigheterna att finna laster för de enda två återståendesvenskflaggade privatägda stora tankfartygen och Sea Saga anser sigtvungen att sälja ut fartygen är det anmärkningsvärt att inte överstyrelsen förekonomiskt försvar beaktat den fara detta skulle innebära för det svenskaekonomiska försvaret. I och med att dessa fartyg försålts finns inga andra storatankfartyg kvar förutom de som ägs av , vilka ju skall försäljas såsnart tillfälle ges. Detta skulle alltså försätta oss i en mycket prekärförsörjningssituation vad beträffar möjligheten att frakta hem vår egen olja. På flera ställen i svaret pekas på möjligheten att görabegreppet affärsmässighet mindre rigoröst och att det kan ha skiftande innebördberoende på förhållanden i det enskilda fallet. Priset är alltså inte den enda måttstocken. Kvaliteten ochprestandan skall vägas in, liksom en hel del andra omständigheter, t. ex.pålitlighet. Det är med tacksamhet jag noterar att finansministern tarupp detta, och jag citerar slutsatsen direkt: "Det anbud som vid ensammanvägd bedömning framstår som förmånligast skall väljas. Det är sålunda ettmissförstånd att t. ex. sjötransporttjänster skall upphandlas enbart på dengrunden att de utförs på billigaste möjliga fartyg." Jag är medveten om att denna auktoritativa tolkning avupphandlingsförordningen inte kan uppfattas som ett automatiskt förord försvenska fartyg, men nog finns det anledning för överstyrelsen för ekonomisktförsvar och för SIDA att stava på denna läxa en extra gång. Som andra skäl för avsteg från affärsmässighetsprincipennämner försvars-, sysselsättnings- ochförsörjningsberedskapsskäl. I svaret konstateras att samhället har ställt upp mål avcentral betydelse, för vilka den affärsmässiga bedömningen måste vika. Vidaresägs det i svaret: "Det ankommer på vederbörande myndighet att i varjeenskilt fall underställa sådana förslag till avsteg för prövning avregeringen." Man får hoppas att det beskedet når sin adressat. I och med att fartyget förbigicks, blev dessbesättning arbetslös. från samhällets synpunkt får staten alltså betala arbetslöshetsunderstödför ca 60 personer. Om hänsyn hade tagits till sysselsättningsskälen, hade de ombordanställdafått sina ordinarie löner. Såväl sysselsättningsskäl som försvars- och försörjningsberedskapsskäl-samtliga är av samhället högt prioriterade mål - kan alltså åberopas för ettavsteg från affärsmässighetsprincipen. Om någon myndighet kunde förväntas insedetta, borde det vara överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Finansministernssvar i det här hänseendet uppfattar jag som klarspråk. I svaret nämns vidare de internationella förpliktelserinom handelspolitiken som vårt land måste respektera. Som jag anförde redaninledningsvis kan man ha förståelse för att viss hänsyn måste tas till sådanaåtaganden. Men marginalerna och prutmånen torde här ge utrymme för ganska storhandlingsfrihet. Det intrycket stärks när man ser på andra länders agerande imotsvarande situation. Så gott som undantagslöst tillämpar andra sjöfartsländerprincipen att i samband med statlig upphandling se till att transporttjänsteni första hand ombesörjs av fartyg som för det egna landets flagg. Jag vill än en gång tacka för det enligtmin uppfattning positiva svaret. Jag vill ändå fråga finansministern om haninte finner det befogat att för de tjänstemän som sköter statens upphandlingutfärda klargörande direktiv, som innefattar en mer total bedömning av deekonomiska konsekvenserna för samhället. Därmed skulle man när det gäller desvenskflaggande fartygen uppnå större paritet med andra sjöfartsnationersfartyg. När det gäller SIDA och dess upphandling avsjötransporttjänster noterar jag med tillfredsställelse att riksrevisionsverketgranskar rutinerna härvidlag. Jag efterlyser i det här sammanhanget en kommentar frånKjell-Olof ett påstående, vilket jag har citerat i mininterpellation, om att åtskilliga SIDA-laster försvunnit på havet och attmodernt sjöröveri skulle ha gjort transporter med s. k. billigaste fartyg illusion. Om upphandlingen av sjötransporttjänster för statligamyndigheter Anf.8 (vpk): Också jag villtacka finansministern för svaret. Vad som har inträffat är följande. Överstyrelsen förekonomiskt försvar var vid ett visst tillfälle i behov av att frakta 345 000ton beredskapsolja från fill . I lågsamtidigt fartyget , som väntade på last.Fartyget ägs av det svenska statliga rederiet . I stället för att låta den svenska statens egen tankerNanny få lasten -fartyget låg ju väl förankrat i , och det kostarskattebetalarna en mängd pengar - överlåter överstyrelsen för ekonomisktförsvar frakten till en utländsk bekvämhghetsflaggad jättetanker. Dettaagerande förklaras med hänvisning till den svenska upphandlingsförordningen,som säger att statliga myndigheter skall köpa exempelvis sjötransporter på ettsådant sätt att statligt gods transporteras med billigaste möjliga fartyg.Sedan lång tid tillbaka är det en mycket vanlig företeelse att svenskamyndigheter anlitar bekvämlighetsflaggade fartyg för sina transporter - dettatrots upprepade krav från vårt parfis sida på förbud i det avseendet. Om upphandlingen av sjötransporttjänster för statligamyndigheter Av svaret framgår att finansministern inte tänker göranågot för att ändra på den aktuella förordningen, utan de affärsmässigaprinciper som präglar densamma kommer att gälla också i fortsättningen. Det äralltså fritt fram för svenska myndigheter att fortsätta att anlitabekvämlighetsflaggade fartyg för sina transporter. Det kan vara av intresse, herrtalman, att något granska vad problemen gäller beträffandebekvämlighetsflaggade fartyg. Här återfinns den allra sämsta andelen avvärldshandelsflottan. Den ägs i stor utsträckning av rederier iMedelhavsområdet, osv. Den utgör den del av världshandelsflottansom under tarvliga förhållanden får en extra respit innan den skall huggas tillskrot. Den personal som anställs på dessa fiffelflaggade fartyg har ingamöjligheter att driva några fackliga krav. I flera av de aktuella länderna ärstrejker heh förbjudna.