prot · G609156 · 1982-12-31 00:00:00 — Om beslutar i enlighet med näringsutskottetsförslag, innefattande tillgodoseende av kraven i motion 489, kan sålunda ingavägdragningar eller avverkningar ske i fortsättningen utan medgivande av decentrala organen för naturvård och rennäring. Detta är tillfredsställande, ochjag har inga yrkanden, eftersom kraven i vår motion enligt näringsutskottetsskrivning blir tillgodosedda. 63BERTIL MÄBRINK (vpk): Inom svensk skogsindustri har en omfattandestrukturförändring skett . Den härstrukturförändringen pågår fortfarande, och många är de arbetsplatser där deanställda fört och för en hård kamp för att rädda sina jobb. Det är också anledningen till att svensk skogsnäringsframtid diskuterats och utretts intensivt i vårt land.Den mest omfattande utredningen är industridepartementets branschpromemoria.Detta material avsågs att bli underlag för kommande förslag om skogsindustripolitiken,men än har inte något samlat grepp tagits för skogsindustrin. Dessa planlösa nedläggningar inom skogsindustrin harskapat stora problem i många regioner. Förutom en enorm kapitalförstöringställs många människor arbetslösa, och många orter får svårigheter att upprätthållasin samhällsservice. Vi från vpk anser att riksdag och regering bör påverkastrukturproblemens lösning i en sådan riktning att de samhällsekonomiskt-bästalösningarna kommer till stånd. Detta förutsätter emellertid ett aktivt engagemang i problemen från regeringens sida. Inte minst är detta viktigt för att få till stånd enbättre vidareförädling. Det är i hela landets intresse och ytterst angelägetatt vidareförädling, forskning och utvecklande av nya produkter inomskogsindustrins område genomförs. Möjligheterna till vidareförädling är långtifrån uttömda. a. pågick en omfattande debatt omvidareförädling av produkterna från de svenska sågverken. En av anledningarnatill detta var den marknadsanalys som SIND har gjort. De senaste årens regeringars planlöshet och oförmåga attöverblicka skogsindustrins problem i dess helhet har vid otaliga tillfällengenom frågor, interpellationer och motioner påtalats av de då bäggeoppositionspartierna vpk och SAP, vilka båda under en rad är har krävt etthandlingsprogram för den svenska skogsindustrin. Behovet av kraftfulla åtgärderinom skogsindustrin har självfallet inte blivit mindre sedan den senastedebatten , då motionskraven från SAP och vpk avvisades av denborgerliga majoriteten i denna kammare. För att färska upp minnet hos dem someventuellt har glömt vad som i reservationer i näringsutskottets betänkande1981/82:27 sades vill jag citera ur reservation nr 1 av m.fl.om ett handlingsprogram för skogsindustrin. Där uttalades följande: "Regeringen bör således, i enlighet med vad somföreslås i motion 1981/82:2076, ta initiativ fill en samordnad planering inomskogsindustrin och förelägga ett förslag till handlingsprogram." I reservation 4 av samma reservanter, angåendevidareförädling, forskning och utveckling inom träindustrin heter det;"Detta kan enligt utskottets mening lämpligen ske genom attindustriverkets förslag till ett femårigt branschprogram genomförs i sinahuvuddrag. Det bör ankomma på regeringen att lägga fram förslag för riksdagenom hur stödet skall utformas." Vårt parti röstade för dessa reservationer, och när det nufinns en majoritet bestående av vpk oeh SAP har vi upprepat dessa krav som vivar överens om . är det bara att konstatera att de här mycket angelägnakraven inte längre har sin giltighet. Något annat kan man inte utläsa av detställningstagande som utskottet gjort. Från vårt partis sida är kraven precislika angelägna, om inte än mer angelägna, . Därför har vpk i reservation 2framfört dessa krav. Jag vill yrka bifall; fru talman, till denna reservation. Jag skallockså säga några ord om vpk-reservation 4. Det krävs politiska beslut och medvetna åtgärder för attfrämja ett bättre tillvaratagande av våra resurser. Skogstillgångarna är en avvåra förnyelsebara resurser. Ett sätt att utnyttja den knappa råvaran bättreoch att även spara andra resurser är att sluta med onödig blekning avpappersprodukter. Det främsta argumentet för blekning är och har varit att detinte finns någon marknad för oblekta pappersprodukter. Frågan måste dä ställas:Varför måste papper vara vitt? Ofta finns det inte något annat skäl än att detskall se rent och fint ut. Sålunda används blekt papper i en lång rad produkterdär SkogspoUtiken, m. m. Skogspolitiken, m. m. oblekt skulle fungera precis lika bra. Blekningen av papper förbmkar stora mängder ved, ca1,7 miljoner m virkesråvara . Det är av den massaved somavverkas i . Detta motsvarar ungefär årsproduktionen hostre medelstora massafabriker. Blekningen drar dessutom mycket energi - först vidtillverkningen av blekkemikalier och sedan vid själva blekningen. Förbrukningenav el och värme motsvarar ungefär den mängd energi som de tvåreaktorerna i ger. Det är också blekeriet som svarar för större delen avföroreningarna från en svensk massafabrik. Utsläppen innehåller bl. a.klorerade organiska föreningar, vilka inte förekommer naturligt i miljön.Huvuddelen av de klorföreningar som massaindustrin släpper ut kommer frånblekerierna, och blekeriet svarar normalt för av massafabrikens utsläpp avfärgad substans. Blekningen kostar pengar, den fördyrar papperet medungefär . T. ex. bruna kuvert visar på fördelarna med oblekt massa, framförblekt i vita kuvert. Samma vedmängd som ger 1 000 vita kuvert ger 1 750 bruna. Det finns många argument för att inifiafiv bör tas för attfrämja en utveckling mot allt mindre blekning av pappersprodukter. Vi har i vårmotion pekat på några sådana tänkbara initiativ, vilket vi har följt upp ireservation 4 vid näringsutskottets betänkande 48. Jag yrkar härmed bifallockså till denna reservation. 64RUNE (): De flesta av de frågor som tas upp i demotioner vi nu behandlar och i näringsutskottets betänkanden 48 och 49 harfidigare varit uppe fill debatt här i kammaren. Under förmiddagens debatt hardessutom svar givits på många av de frågor som ställts. Jag kan därför fattamig relativt kort. Först vill jag ta upp näringsutskottets betänkande nr 48,som behandlar sju motioner om skogsindustrin. Utskottet har varit enigt ibehandlingen, förutom i tre moment i utskottets hemställan. Frågan om ett handlings- och utveckhngsprogram tas upp ivpk-motion 814. Utskottsmajoriteten hänvisar i sin skrivning till de initiativsom den socialdemokratiska regeringen tagit sedan regeringsskiftet ,bl. a. förslaget om branschfrämjande åtgärder för sågverksindustrin, rekonstruktionenav och de pågående förhandlingarna med . Dessutompågår inom industridepartementet ett förberedande arbete för att organisera ettsammanhållet arbete med skogsbranschfrågorna. Allt som sammanhänger med dessa frågor har så sent som den25 april redovisats här i kammaren av industriministern vid eninterpellationsdebatt som han hade med en av motionärerna, . Jagkan säga till att detta är det första ledet i dethandhngsprogram som vi har talat om. Med hänvisning till dennainterpellationsdebatt och utskottets skrivning yrkar jag avslag på reservation2. I reservation 1 yrkar även deborgerliga ledamöterna i utskottet avslag på vpk-motionen, men med en annanmotivering. Visserligen godkänns vissa av regeringens åtgärder, men man menaratt skogspolitiska beslut skall fullföljas. Vi i utskottsmajoriteten kan inte förstå dettaställningstagande, när man nu ser det negativa som hänt inom skogsbranschensedan 1979. Det är enligt vår mening viktigt att det program som densocialdemokratiska regeringen arbetar med förverkligas. Jag yrkar därför avslagpå reservation 1. Någon virkesförsörjningsplan speciellt för , somföreslås i reservation 3 av vpk, anser inte utskottet nödvändig mot bakgrund avde generella åtgärder som regeringen aviserar och som jag tidigare nämnt. Jagvill dessutom påminna om det stöd som den norrbottniska skogsbranschen har fåtti samband med Norrbottenspropositionen. Jag yrkar alltså avslag på reservation3. Den sista reservationen i betänkande 48 handlar om attstaten skall se till att andelen oblekt papper ökar inom statlig och kommunalförvaltning. Detta förslag är ett återkommande krav frän vpk, som riksdagentidigare avslagit. Något nytt, som skulle föranleda en omprövning frånutskottets sida, har inte framkommit. Det oblekta papperet kommer med allsannolikhet att väl hävda sig på de områden där det passar - både pris- ochkvalitetsmässigt. Ambitionen måste ändå vara att vi naturligtvis skall försökaatt få så stor användning av det oblekta papperet som möjligt. Jag yrkar alltsåavslag på reservation 4. Jag övergår sedan till att framföra någrasynpunkter på näringsutskottets betänkande nr 49, som handlar om riksdagensrevisorers förslag med anledning av granskningen av domänverket. Enligt granskningsrapporten är slutomdömet om domänverketshandlande positivt. Vissa inslag i verkets skogspolitik kan enligt rapportendock diskuteras. Utskottet har för sin del inget att invända mot deerinringar som revisorerna gör när det gäller virkestillväxt, virkesbestånd ochavverkningar på de av domänverket förvaltade skogarna. Utskottet utgår från attregeringen med anledning av revisorernas förslag noga följer utvecklingen ochtar de initiativ som erfordras. Någon ytterligare skärpning, som påfordras ireservation 1, anser vi inte nödvändig. Jag yrkaralltså avslag på den vpk-reservationen. Frågan om att domänverket utnyttjar entreprenörer ochandra externa tjänster i sin verksamhet, som tas upp i reservation 2 av vpk,anser vi vara en driftekonomisk fråga, som i normalfallet skall avgöras inomverket. Då det i denna fråga f. n. inte synes föreligga någon väsentligtförändrad inriktning från verkets sida och de anställda genom bl. a.medbestämmandelagen har möjligheter att bevaka och påverka utnyttjandet avexterna tjänster, yrkar jag avslag på reservationen. en kommentar till den borgerliga reservationen3, vilken tar upp de frågor som aktualiserats i moderatmotion 2169. Jag villdå hänvisa till tidigare debatter här i i det ärendet och det SkogspoUtiken, m. m. 6 protokoll 1982/83:156 Skogspolitiken, m. m. svar som en av motionärerna, , fick avstatsrådet så sent som , alltså för bara 16 dagarsedan. Av det framgick att regeringen kommer att tillsätta ensärskild kommitté för att se över insyns- och inflytandefrågorna idotterföretag som hör till myndigheterna. Också relationerna i övrigt mellanmyndigheterna och deras dotterföretag kommer att ses över. Det är ett svarockså till . Jag yrkarmed anledning av dessa åtgärder avslag på reservation nr 3. När det gäller det tredje yrkandet i motionen, omavkastningskravet, finns det ingen anledning att nu ta upp den frågan. Den fårvänta fill dess förberedelserna börjar för nästa femårsperiod. Med den genomgången yrkar jag bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkanden nr 48 och 49 på samtliga punkter. 65 (vpk): Jag tycker att litet för lättspringer ifrån frågan om ett handlingsprogram för skogsindustrin och vadsocialdemokraterna sade . Då talade ni om nödvändigheten av attsnabbt få till stånd ett handlingsprogram för skogsindustrin, vilket var heltrikfigt. säger att socialdemokraterna har vidtagit vissaåtgärder. Ja, men kalla det inte för ett handlingsprogram för hela den svenskaskogsindustrin. pekade på att man skulle kunnaåstadkomma en utveckling av den svenska skogsindustrin, bl. a. genomvidareförädling inom pappers- och massaindustrin och inom sågverksindustrin.Det programmet skulle - om jag minns rätt - kosta 7 miljarder under dennafemårsperiod. Vad ni nu gör är att föreslå 6 milj. kr., om jag inte har settalldeles fel i budgetpropositionen. Det är väl ändå att vara ganska långt fråndet som ni stod och argumenterade för. Den nuvarande industriministern , med all rätt, den dåvarande borgerligeindustriministern för att han skickade ut detta förslag från industriverket påremiss. Hans kritik motiverades av att branschen var så väl representerad i denutredning inom industriverket som hade lagt fram detta förslag. Det fannsdärför ingen anledning att än en gång gå ut med utredningen på remiss, utan nugällde det att handla, sade då. Det sade också 1981och 1982. säger ni i utskottsbetänkandet - och det har skrivitunder- i fråga om vissa åtgärder; "Som ett led häri kommer företrädare förföretagsledningar och anställda inom skogsindustrin samt berörda myndigheteratt inbjudas till överläggningar rörande branschens problem. Ett syfte medöverläggningarna är att skapa ytterligare underlag för prioritering averforderliga utredningsinsatser." Vad är det här för skojeri? Det som var onödigt 1981 ärhelt plötsligt nödvändigt 1983, när problemen är ännu större och det finns ettkonkret förslag från industriverket om ett handlingsprogram för hur man skallutveckla den svenska skogsindustrin. Det får vara någon måtta på hur man driverpolitik från vissa partiers sida. Anf.66 (vpk): Min replik till avser näringsutskottets betänkande 49, somjag berörde i mitt första anförande. hävdar fortfarande att det finns ett betydande utrymme för inflytandefrån de anställdas sida inom domänverket då det gäller frågan om entreprenöreroeh det förhållandet att man säljer skog på rot, och han hänvisar bl. a. tillMBL. Men borde vara medveten om hur långt man kommer med MBL. Detmåste väl vid det här laget vara helt klart för alla hur långt man kan kommaden vägen. Sedansäger att det inte finns några tecken som tyder på att enföräridring skulle vara på gång. Men det finns ju en massa tecken. Man måstevara i det närmaste blind och döv för att kunna undgå den diskussion som pågårbland de fackliga organisationerna och bland de anställda och de uttalanden somgjorts från vissa högre chefstjänstemän på domänverket. Regionchefen förUmeåregionen sade att vi nu måste vara beredda att slakta heligakor. De heliga korna var den policy som stod för, då han vargeneraldirektör i domänverket. Och ombudsmannen i , somjag citerade i mitt första anförande, säger: Vad betyder diskussionen inomdomänverket? Är man på väg att överge den policy som tidigare fastlagts? Ochdet är ju helt klart att man är på väg mot en driftform, där man i hög gradskall anlita entreprenörer och där man även skall sälja skog på rot. Jagkan säga till att ett av de tyngre kraven från de anställda och defackliga organisafionerna inom domänverket är just att det skall sättas stoppför denna utveckling. Kom då inte och prata om att det finns betydande utrymmeför inflytande från de anställdas sida! Man har suttit många dagar ochförhandlat om dessa entreprenörer, fills domänverket har ledsnat och sagt attdet nu är färdigförhandlat och att man skall ta dit entreprenörer. Så är det.Det finns inga möjligheter att medelst MBL förhindra denna utveckling. Skogspolitiken,m. 67 (): Jag tror att undervärderar facket. Om man skulle jämföramed andra skogsföretag skulle man finna att domänverket har den heltövervägande delen i egen regi. Jag tror inte att det skulle vara lämpligt attriksdagen går in och detaljreglerar på detta sätt, utan det måste varaverksledningen och de anställda som i första hand sysslar med detta. Det skullevara exceptionella förhållanden om vi skulle gå in från sida. TillBertil Måbrink vill jag säga när det gäller handlingsprogrammet, att jag troratt kammarens ledamöter håller mig räkning för om jag hänvisar till den debattsom vpk-ledamöter har haft med industriministern just i denna fråga och där dehar fått klart besked om var socialdemokratin står. Skogspolitiken, m. m. 68 (vpk): Jag håller mig till näringsutskottetsbetänkande nr 48, för det är ju det vi diskuterar . Det handlar omskogsindustrin. Jag citerade vad som står i det här betänkandet, och det stårinte mycket om nödvändigheten av det handlingsprogram som SAP och vpk var sårörande överens om . Jag vill fråga om han i daginte anser att det är lika nödvändigt med detta handlingsprogram eller med detfemåriga branschprogram för att utveckla skogsindustrin som industriverketföreslagit. Jag beklagar att det vi var överens om då har reduceratsfill ett "plottrande" genom att det som föreslås bara är vissasmärre åtgärder. Det handlar definitivt inte om ett samlat program för helaskogsindustrin. Jag har här protokoll från vad som sades ,och jag vill gärna gå fillbaka till det när jag nu diskuterar med 22 maj 1981 sade : ", alltså , bör manfrån presentera en plan för hur detta arbete skall organiseras ochgenomföras." sade i en debatt här ikammaren angående en socialdemokratisk reservation: "I reservation 4 yrkarvi att industriverkets förslag till ett femårigt branschprogram genomförs isina huvuddrag." Men låt mig lämna det sistnämnda och i stället fråga RuneJonsson om vi kan vara överens om att det som talade om 1981 bordeförverkligas , nämligen att presentera en plan för hur arbetet med etthandlingsprogram för skogsindustrin skall organiseras och genomföras. 69JOHN (vpk): Nej, , jag undervärderar intefackets möjligheter, eftersom jag har rika erfarenheter av hur det fackligaarbetet går till. Jag har varit facklig kontaktman på min arbetsplats år, så jag är väl förtrogen med de förhandlingar som fördes kring fråganom anvisande av entreprenörer. Dessa förhandlingar har satt sina spår iSkogsarbetareförbundets kongresser när man diskuterat den här frågan. Dessmedlemmar ser det som en mycket stor fara för de anställda, om den härutvecklingen får fortgå. Det är bara så att man enligt MBL kan stoppa enentreprenör. Men för att man skall ha den möjligheten måste det finnas med ibilden klara olagligheter eller annat brottsligt. I annat fall kan detta inteske, såvida inte företagen gör det av egen vilja. Det här är alltså en fråga om domänverkets policy. Denförre generaldirektören, , sade klart ifrån att domänverket skullesköta sin skog med verkets anställda och med dess maskiner. Jag vet inte varförregionchefen nu måste gå ut och tala om att man skall slakta heliga kor.Tydligare tecken på att det är fråga om en omsvängning mot en annan utvecklingkan man enligt min mening inte finna. Ettriksdagsuttalande av den innebörd som motionen föreslår skulle hälsas med glädjeav de anställda inom domänverket. Det är jag helt övertygad om -så mycketkontakt har jag fortfarande med de anställda där. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 a (avverkningsskyldighet m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 148 förreservafion 1 av m. fl. Skogspolitiker}, m. m. Mom. 2 b(gallringsskyldighet) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avJohn , bifölls med acklamation. Mom. 3 a (obligatoriska skogsbmksplaner) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avEinar m. fl., bifölls med acklamation. 3 b (skogsbruksplaner) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 4 avArne i m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 5 och 6 (skogsbespmtning) I en förberedande votering biträddes reservation 6 avEinar m.fl. med 70 röster mot 18 för reservation 8 av ledamöter avstod från att rösta. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 7 avArne i m. fl. med 80 röster mot 71 för reservation 6 av EinarLarsson m.fl. 167 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 171röster mot 79 för reservation 7 av i m. fl. 68 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 7 (selekfiva bekämpningsmetoder m. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 9 avEinar m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 8 a (hänsyn till rennäringen) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 88 förreservafion 10 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 (översyn av 6 § skogsvårdslagen) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 11 avJohn , bifölls med acklamation. Skogspolitiken, m. m. Mom. 11 a (åtgärdspaket för skogsvård m. Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 17 förreservation 12 av . Mom. 19 a, b och d (stöd till byggande av skogsvägar) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 14 avJohn , bifölls med acklamation. Mom. 22 cocA / (finansiering av naturvårdsinsatser, m. Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 19 förreservation 16 av i motsvarande del. 16 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 22 d och e (skydd av domänreservat och privatareservat, m. Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 17 förreservation 15 av i motsvarande del. 6 ledamöter avstod från attrösta. Mom. (naturvårdshänsyn vid avveckling avlägproducerande bestånd m. Efterställda propositioner på bifall till delsreservation 16 av i motsvarande del och dels reservation 15 av i motsvarande delbifölls utskottets hemställan med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(handlings- och utvecklingsprogram för skogsindustrin) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 förbifall till hemställan i reservation 2 av . Utskottets motivering godkändes med 169 röster mot 145 förgodkännande av den i reservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (virkesförsörjningsplan för ) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 3 avJörn , bifölls med acklamation. Mom. 8 (blekning avpapper) Nr 156 Utskottetshemställan bifölls med 297 röster mot 17 för reservafion 4 av Torsdaeen den . Mom. 1 (skogsekonomiskplanering) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 1 av ,bifölls med acklamation. Mom.2 (utnyttjande av externa tjänster) Utskottetshemställan bifölls med 298 röster mot 17 för reservation 2 av OswaldSöderqvist. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom.4 (allmänna riktlinjer för domänverket) Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 143 för reservation 3 av . 1982/83:44 Allmän beredskapsbudget för budgetåret1983/84 (prop. 1982/ 83:140) 1982/83:40Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Vadutskotten hemställt bifölls. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1982/83:32 omhuvudmannaskapet för . Anf.70 (): Jag stod här i talarstolen så sent som och talade om ödetatt få sina motioner slaktade på löpande band. situationen befinner jag mig, fru talman, igen. I kulturutskottets betänkande 1982/83:32 föreslår ett enhälligt utskott avslag på min motion med nr 1319. Men den här gången känns det bra att få ett avslag. Jag skulle faktiskt vilja säga; Äntligen har vi kommit så långt. 1982 väckte jag min första motion om det deladehuvudmannaskapet för . Ett enigt utskott och en enig riksdagställde sig bakom min hemställan om ett fullföljande av de redan då långdragnaförhandlingarna mellan staten och för att komma fram till enlösning av de problem som hängde samman med att prins testamenteradesåväl sitt hem som sin stora konstsamling - den tredje i storleksordningen iSverige - till den svenska staten och till . Förhandlingarna var segslitna, så segslitna att jag ijanuari hade anledning att återkomma fill med ännu en motion iärendet. 1 den utsatta situation som såväl byggnaderna påWaldemarsudde som konstsamlingarna på grund av tveksamhet i ansvarsfråganbefinner sig i, är det ytterligt glädjande att kunna konstatera att ettavtalsförslag nu ligger på bordet för slutgiltigt beslut avborgarrådsberedningen, kommunstyrelsen och kommunfullmäktige. Ikraftträdandetsker - om avtalet godkänns - . Jag yrkar bifall till kulturutskottetshemställan om avslag på min motion i den förvissningen att detta avslag irealiteten innebär ett bifall och att därmed bättre förutsättningar förWaldemarsudde har skapats för framtiden. Med detta anförande, under vilket tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar, var överläggningen avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:33 Kostnaderna förunderhåll och restaurering av vissa äldre kyrkor 1982/83:22 Bildandet av ettutvecklingsbolag vid statens väg- och trafikin-sfitut (prop. 1982/83:175) 1982/83:24 Godkännande avkonvention om upprättande av den europeiska telesatellitorganisationen därtill anslutande driftöverenskommelse, m. m. 1982/83:173) 1982/83:31 Uppskov med behandlingen av vissa motioner 1982/83:34 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 8 § Anslag till invandring m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /83:22 om anslag till invandring m. m. 1982/83:100delvis).