prot · G609100 · 1982-12-31 00:00:00 — Det gäller inte bara bilarna ellerbarnen. Det gäller en miljöfråga - en BT Kemi-fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 6(ersättning enligt rättshjälpslagen för motparts rättegångskostnader) Utskottetshemställan bifölls med 268 röster mot 15 för motion 1077 av och i motsvarande del. 2ledamöter avstod från Nr 100 Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 17 § Reglerna om godtrosförvärv Föredrogs lagutskottets betänkande 1982/83:20 om översynav reglerna om godtrosförvärv. 99LARS (); Låt mig först beklaga att ,särskild utredare beträffande godtrosförvärv och tillika ledamot avlagutskottet, på grund av sjukdom inte kan vara närvarande i kammaren. Det hadevarit av stort intresse att få del av hans synpunkter i det föreliggandeärendet. Nuvarande rättspraxis i fråga om godtrosförvärv av stulnasaker kom att formas av ett utslag i . hadeäven i svensk rätt gällt vad som är fallet i övriga nordiska länder, nämligenatt ägaren har rätt till sin stulna egendom även om den senare förvärvats avnågon som varit i god tro. Det nya blev att godtrosförvärvaren fick behållaegendomen medan ägaren endast fick möjlighet att lösa den. Detta kan synas vara en marginell juridisk fråga, men såär ingalunda fallet. Om det går att stjäla föremål och sedan raskt sälja demvidare till personer som formellt är i god tro, främjas en typ av brottslighetsom blivit allt vanligare och som ofta är nära kopplad fill narkofikamissbruk. Om däremot den som förvärvat sådan egendom riskerar attförlora föremålen när det uppdagas att de är stulna, då införs ett nytt moment,som i bästa fall kan bryta kedjan narkotikamissbruk-stöld-häleri. Utskottet motiverar sitt yrkande om avslag på min motion1982/83:1218 med att inget nytt har anförts. Men jag har väckt min motion därför att jag känner oroinför tanken att de åtgärder som måste komma inte blir tillräckligtlångtgående. Därför hade jag önskat en mer pådrivande skrivning från utskottetssida. IExpressen kunde man i en artikel läsa följande: "I köpcentret ligger . På de offentliga auktionerna där säljs bland annat guld ochsilver till professionella handlare och till allmänheten. På ett htet kafé, därifrån, pågår samtidigten annan auktion. Varorna är av samma slag som dem på auktionsverket. Men härkallas de 'varma'. Det är stöldgods - som är allt för riskabelt att sälja påden offentliga auktionen. En av de ledande uppköparna på hälarnas auktion är enpoliskommissarie. KommissarieStig på polisens inbrottsrotel är upprörd: - Dessa halare tar hand om stöldgods förmiljonbelopp. De är oljan i det maskineri som driver bland annatlägenhetsinbrotten och knarkhandeln. - Utan dessa halare skulle inbrottstjuvarna - somtill består av knarkare som snabbt måste ha pengar - intekunna bli av med sitt gods." Artikelnslutar: Kommissarie "vill också att det gods som stulitsska återgå till den rätte ägaren om polisen hittar det. - Dåskulle dessa uppköpare bli försiktigare, säger han. De skulle verkligen bry sig om att fråga varifrån den vackra silverkandelabern eller diamantringen kommer." Nuvarande praxis bygger inte på skriven lag utan på den lagtolkning somutbildade sig . Tendenser till detta synsätt hade funnitstidigare men tillbakavisats. IJuridiskt Arkif, VII, 1836-37, s. 41, framhåller en artikelförfattare att det isvensk rätt alltid varit så att ägaren återfått stulet gods, även av engodtrosförvärvare. Men, som han säger: "Mångafinnas, som anse Lagen såsom en vaxnäsa, hvilken kan efter behag vridas åthvilket håll man behagar." Hanblev dess värre inom två decennier sannspådd, och vi lever med detta än . Jagvill uttrycka den förhoppningen att det pågående utredningsarbetet leder fillen snar och genomgripande förändring. Anf.100 (); Jag vill bara fill lämna ett par faktaupplysningar. Medhänsyn fill att utredningsmannen kommer med sitt betänkande redan undersommaren eller tidigt har vi från utskottet ansett att det inte ärriktigt att nu framföra någon viljeyttring i sakfrågan, utan vi avvaktar deförslag som kommer från utredningen. Viden hållen debatt på har utredningsmannenredovisat att det i utredningsmaterialet bl. a. kommer att ges en fullödigredovisning av vilken lagstiftning som förekommer i ett stort antal länder ivärlden. Därigenom kommer vi både i lagutskottet och i att få ettbättre underlag för att bedöma vilken lagsfiftning som vi bör ha här iframtiden. Jag vill i det här skedet inte alls gå in påsakfrågan och spekulera i vilka förändringar som utredningsmannen kan komma attföreslå, med hänsyn till att det bara är ca kvar innan han kommermed utredningen, utan vi avvaktar. Det är motiveringen till att utskottet nuföreslår avslag på motionen. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1982/83:21Viss ändring av bestämmelserna om hittegods Utskottets hemställan bifölls. Lagreglering av ideella föreningar 19 § Lagreglering av ideella föreningar Föredrogs lagutskottets betänkande 1982/83:22 omlagreglering av ideella föreningar. 101MARGIT (): Utredning om lagreglering av ideellaföreningar har varit ett återkommande krav i moderata motioner. Orsaken tilldetta är att många ideella föreningar är så stora, starka och dominerandeatt en bristande balans har uppkommit mellan föreningars och enskildas rätt.Därför har förslag lagts fram om utredning av lagstiftning som stärker denenskildes rätt i förhållande till föreningen. Rätten att stå utanför en förening eller att utträda ur enförening, dvs. den negafiva föreningsrätten, har diskuterats . 1950konstaterade exempelvis i sitt standardverkArbetsgivare-Arbetstagare att "fack-hg sohdaritet kan kränka personligfrihet" och "att friheten är demokratins bärande idé". Huravvägningen skulle göras i konflikten häremellan tog emellertid inteSchmidt-Åberg ställning till i sin bok. Eftersom tidigare avvisatutredningar om lagstiftning för ideella föreningar måste den ha prioriteratföreningarnas rätt framför den enskildes. Konkretisering är alltid bra. Därför ger jag två exempelpå missförhållanden beroende på bristande lagstiftning. träffade ett prejudicerande beslut den 29december 1982. Tre medlemmar av , , hadebegärt skriftligt utträde ur förbundet. Detta beviljades inte. Arbetsgivarenfortsatte att göra avdrag för fackföreningsavgiften. De förutvarande medlemmarnaförde fram sina besvär vid tingsrätten, som avvisade dem och konstaterade atttvisten skulle avgöras av en stadgeenlig skiljenämnd. Skiljemännens antalenligt stadgarna skulle vara fem. Vardera parten skulle utse två. Om enighetinte kunde uppnås om den femte skiljemannen, skulle denne enligt stadgarnautses av landssekretariatet. konstaterade i sina domskäl"att stadgarna ej förutsätter verklig rätt för medlemmen att efter ensidiguppsägning lämna förbundet". Ytteriigare belägg för denna åsikt fann HD i kommentarernatill LO:s normalstadga av 1977, där det sägs att "fackföreningsrörelsensprincipiella inställning till utträdesrätt för medlem ur ett fackförbund ärden, att sådan rätt saknas". SKAF ärsom bekant LO;s största förbund. Vad gällerutseendet av skiljemän enhgt säger att Lagreglering av ideella föreningar stadgarnaär ägnade att inge "allvarliga betänkligheter ur rättssäkerhetssynpunkt". I motion 1982/83:718 av och ideella föreningar behandlas bl. a. införande av förmedlemmarna "obligatoriska hemförsäkringar". , professori civilrätt, har framlagt vägande synpunkter på denna typ av beslut. Han frågarvar gränsen går för fackets möjligheter att besluta över enskilda medlemmarspersonliga förhållanden. Han säger att denna fråga är central för vårdemokrati. Trots detta - påpekar han - är den fortfarande anmärkningsvärtoklar. Denna oklarhet utgör förklaringen till att såmånga gånger måste behandla förslag om lagstiftning för ideella föreningar.Krav på utredning om lagstiftning har framförts vid åtskilliga tillfällen ochkommer att framföras till dess att det finns majoritet för våra krav. innovation på försäkringsområdet gerytterligare belägg för våra krav. konstaterar att fackliga beslut avden här arten skapar konsumenträttshga problem och att man kan hamna "iett läge med mycket omfattande konkurrensbegränsningar och däravskadeverkningar både på sak- och livförsäkringsområdet''. Naturligtvis kan den enskilde inleda en process motföreningar som tar beslut av typ "obligatoriska hemförsäkringar". Mendet är både psykiskt och pekuniärt betungande att driva en process för enenskild medlem i en förening mot sin förening. har också gjort vissa uttalanden idenna fråga och sagt att inget försäkringsbolag får tvinga människor att varamed i en kollektiv försäkring. Men den bestämmelsen klarar . Det ärnämhgen inte utan som har beslutat att försäkringarskall vara obligatoriska. Jag tycker att dessa exempel visar att det behövs lagskyddför enskild person mot vissa föreningsbeslut, oavsett om besluten ärstadgeenliga eller bryter mot stadgarna. De nu angivna exemplen får räcka - jag skulle kunna gefler. Vid fidigare debatter i kammaren har andra exempel åberopats. övergår jag till att bemöta utskottsmajoritetensarjgument för avslag. Detfinns inte behov av lagstiftning. De av miganförda exemplen tyder på något annat. Avsaknad av lagsfiftning innebär inte att de ideellaföreningarna står utanför det rättsliga regelområdet. Detta är korrekt. Men bristen på lagreglering försvårarför den enskilde att tillgodose sin rätt. Avsaknaden av lag försämrar ocksåinformationen för den enskilde om hans eller hennes rätt. och nya arbetsrättskommitténkommer att behandla frågor om ideella föreningar. Den senare utredningen har avslutat sitt arbete. Ibetänkandet presenteras inga förslag om den negativa föreningsrätten.Stiftelseutredningen kommer knappast att överväga frågor om den enskildemedlemmens ställning i förhållande tillorganisationen, grundregler om inträde eller utträde ur en -förening, medlemsbundenhet av beslut som fattas utan medlemmens medverkan, skadeståndsskyldighetetc. Ideella föreningar ärså olika - till storlek, till verksamhet osv. Detsammagäller aktiebolag, men ingen i denna kammare skulle väl åberopa detta somargument för att vilja avskaffa aktiebolagslagen. Detfinns dock ett tungt vägande skäl - åtminstone anser vissa människor att det ärdet - till utskottsmajoritetens avstyrkande, nämligen många folkrörelsersmotvilja mot lagreglering. Att t. ex. fackföreningarna själva vill ha störstamöjhga rörelsefrihet ligger i sakens natur. Lagstiftningär dock inte till för att skydda den redan starke utan för att ge den svagareparten skydd - ett skydd som uppenbarligen behövs. Därför yrkar jag bifalltill den moderata reservationen. 102 (): Frågan om lagreglering av ideella föreningar diskuterades här ikammaren så sent som - även den gången med anledning aven moderat motion. avslog då motionsyrkandet, som hade samma innebördsom yrkandena i de motioner som vi behandlar. Demotioner som behandlas innehåller ingenting nytt i sak. Det är i självaverket samma argumentering som i den motion avslog så sent som ihöstas. Man påstår helt enkelt att det finns behov av grundläggande reglerbeträffande de ideella föreningarnas status och verksamhet. Det finnsemellertid inga missförhållanden att peka på som skulle motivera en sådanlagstiftning. Tvärtom förhåller det sig på det sättet att den mångfald avideella organisationer som verkar i vårt land gör det bäst utan enlagstiftning, som bara skulle krångla till deras verksamhet. En lagstiftning påområdet är också förenad med åtskilliga svårigheter, och eftersom det inteheller har framkommit några omständigheter som tyder på att avsaknaden avlagregler skulle ha medfört några väsentiiga olägenheter, har utskottetsmajoritet även stannat för att yrka avslag på motionerna. Detförhållandet att det inte finns någon lagstiftning som reglerar ideellaföreningars verksamhet betyder dock inte att sådana föreningar på något sättskulle stå "ovanför lagen". Som framhållits i utskottsbetänkandet hardet ansetts i rättspraxis att en ideellförenings beslut kan prövas av domstol. Det har också verifierats från dennatalarstol av . Intebara medlems uteslutning ur en förening utan också, medlems rätt fill inträde ien förening har prövats av högsta domstolen. Också frågor som rör medlemsbundenhet av förenings beslut har prövats av domstol. De första rättsfallen isådana frågor som rör fackliga organisationer kom . Och, somsagt, även de exempel som anförde visar att medlem kan få sinrätt prövad utan lagstiftning. 6 protokoll 1982/83:100-101 Lagreglering av ideella föreningar försvåras med andra ord inte på grund av om det finnslagstiftning eller inte. Utskottet har inte ansett det vara nödvändigtatt remittera motionerna till myndigheter, domstolar eller ideellaorganisationer. Det gjordes med den mofion som behandlades i november månad.Remissutfallet blev också entydigt. Man ansåg att lagstiftning var överflödig.Det var bara en av remissinstanserna som klart tillstyrkte en utredning. Sådanai det här sammanhanget tunga remissinstanser som LO, TCO, /SR, och hovrätten över och ansåg att det inteframkommit något som kunde aktualisera behovet av en lagstiftning. Trots dettaåterkommer även med en motion i ämnet. Man kan naturligtvisfråga sig vilken orsaken är. Beträffande Elektrikerförbundets kollektiva hemförsäkringär först och främst att säga att den grundar sig på ett enhälligtkongressbeslut. Försäkringen har beslutats i demokratisk ordning, och gångenhar varit den vanliga i en facklig organisation och, skulle jag vilja påstå,även i andra ideella föreningar. Frågan väcktes helt enkelt genom en motionfrån en medlem. Mofionen behandlades i klubben, sedan i avdelningen och tillsist kongress. Kongressbeslutet var, som jag sade, enhälligt.Beslutet står också i överensstämmelse med ändamålsparagrafen i förbundetsstadgar. Eftersom försäkringsinspekfionen åberopades här kan det nämnas attförsäkringsinspekfionen i sitt yttrande sade att man inte hade något emot denhär kollektiva hemförsäkringen. Låt mig , herr talman, peka på attstiftelseutredningens kommande förslag och koöperationsutredningens översyn avlagen om ekonomiska föreningar kan få betydelse för den här frågan. Det ärriktigt att nya arbetsrättskommitténs förslag har lagts fram sedan frågansenast behandlades i . Men något beslut med anledning av detbetänkandet har ännu inte fattats av regeringen. Det finns även anledning attavvakta dessa utredningar och beslut. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 103MARGIT (): Att den här motionen kommer igen och kommerigen beror på att den gäller en utomordentligt viktig princip i etträttssamhälle - att skydda den enskilda människan. HD ansåg också i sinadomsskäl att stadgarna i SKAF "ej förutsätter verklig rätt för medlem attensidigt säga upp sig ur förbundet". Jag måste säga att det är förvånande att man vill hållakvar medlemmar som vill lämna ett förbund - jag trodde sådant hörde till enförgången fid. Vad gäller obligatoriskahemförsäkring har alltså och även försäkringsinspektionenkonstaterat att detta beslut i hög grad kommer att påverka helaförsäkringsbranschen. I andra sammanhang har man inte tillåtit sådana villkor. Majoritetsbesluthar alltid en väsentlig nackdel - avtalsrätt är ofta att föredra.Det är faktiskt så att en liten grupp genom majoritetsbeslut kan binda enmycket stor grupp vid beslut som rör vars och ens enskilda liv och som haneller hon inte vill bli bundna till. Jag tycker att det är litet grand av de obotfärdigasförhinder, att inte tillåta en utredning om de ideella föreningarnas ställning. Förhållandena är helt andra än de var i början av1900-talet. Många organisationer i vårt land har blivit utomordentligt starka -de små människorna har däremot blivit ganska svaga. Det gäller att rätta tillbalansen så att den bhr htet mer rättvis. I helt andra sammanhang brukar vi vara mycket angelägna omatt lämna information till konsumenterna, att lämna information tillmedborgarna. Jag upprepar här att avsaknad av lagstiftning inte innebäratt de ideella föreningarna står utanför det rättsliga regelområdet. Menbristen på lagreglering försvårar för den enskilde. Bristen på lag försämrarnämligen den enskildes information om hur han kan tillgodose sin rätt. Detta ärviktigt att notera. När det gäller att handla dagligvaror osv. försöker vi attförbättra konsumentinformationen. Samma borde gälla här. Jag ber därför att fåtillstyrka reservationen som är fogad till detta betänkande. Lagreglering av ideella föreningar 104STIG (): försöker få den här debattenatt handla om konsumentinformation och andra saker. Men det handlar inte omdetta. Den plädering som nu har gjort för de här motionerna harinte på minsta sätt övertygat mig om nödvändigheten av att införa enlagstiftning i om ideella föreningar. Som jag redan anfört, och som också självhar visat med de exempel hon har anfört, kan ideella föreningars beslut prövasav domstol i de fall då en medlem tar upp en sak. Jag har därför litet svårtatt förstå varför man skall ha en lagstiftning just på det här området. Moderata samlingspartiet brukar annars inte vara det partisom står här i kammaren och pläderar för lagstiftning i frågor där det intenödvändigt. Men gör man det. Ja, inte handlar det orfi skyddetför den enskilde, som säger sig värna om. Det kan man göra bättre iandra former. I själva verket vänder sig de här motionerna motfolkrörelserna och främst mot den fackhga rörelsen. Det visar också denexemplifiering som har förekommit här. Det är i och för sig ingenting nytt.Moderaterna är bara inne på gamla högertraditioner när defullföljer sådana tankegångar. Jag vill bara upprepa att det finns ett skyddför den enskilde medlemmen enligt gällande rätt. Ideella föreningars beslut kanprövas, inte bara huruvida de är formellt riktigt fattade utan också om de ärfattade på ett materiellt riktigt sätt. Lagreglering av ideella föreningar 105 (): Jag anser inte att det är särskilt enkelt förenskilda människor att föra rättsprocesser genom tingsrätten, upp till hovrättenoch upp till högsta domstolen. Det gör människor inte dagligdags. Människorvill helst slippa en sådan hantering. När det gäller motiv tycker jag inte att man skallifrågasätta en annan människas motiv. Jag tycker att man skall ta uppsakfrågor. Mitt motiv är att jag tycker att man skall värna om den enskilde motorganisationer, vilka jag anser-det har jag blivit övertygad om-har blivit förstora och för mäktiga. Jag kan förstå att vi har olika värderingar och ser påsaker på olika sätt. Jag tror inte alls att har några dåligamotiv, men jag tycker att vi skall lämna motiven åt sidan och diskuterasakfrågan, och i den har jag en annan uppfattning, nämligen attorganisationerna har blivit för starka och att de enskilda har blivit för svaga.Vi har alltså fått en bristande balans. 106 (); Om vill värna om den enskildeindividen tror jag att det finns andra områden där det är mera befogat att gåin med åtgärder. Det är inte så enkelt att föra en process i tingsrätten,hovrätten och i högsta domstolen, säger . Ja, men det blir välinte någon skillnad om vi får en lagstiftning. Man får väl även i det fallet -om en ideell förening skulle bryta mot lagen - lov att föra en process. Det görju ingen skillnad om man bryter mot lag eller mot stadgar. Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag med anledning avvad nu senast anförde bara konstatera två saker. inte kunnat anföra något bärande skäl för en lagstiftning. Frånmoderaternas sida är det inte så mycket fråga om en lagstiftning om ideellaföreningar utan om en lagstiftning riktad mot fackliga organisationer. 107 (): Lagstiftningen brukar faktiskt påverka folksbeteende utan att man behöver gå till domstol. Folk brukar rätta sig efterlagar och ändra sitt beteende. Såvitt jag förstår och enligt vadHD har sagt behövs det en viss översyn av vissa folkrörelsers stadgar, så attenskilda faktiskt får rätt att utträda utan att behöva straffa sig ut - det ärjust vad det är fråga om. 108STIG (): Den översyn av stadgarna som kan varanödvändig sköter nog de ideella föreningarna om själva. Sammanfattningsvis: Jag har inte fått något argument somvisar att det skulle bli någon skillnad om vi införde en lagstiftning omideella föreningar. Stadgar ärprecis som en lagstiftning bindande för dem som är medlemmar Och stadgar kan prövas av domstol - det är vad dethandlar Nr 100 Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottetshemställan bifölls med 213 röster mot 72 för reservationen av Per-OlofStrindberg m. fl. Anslagtill , m. m. 1982/83:23 Ändring avnamns stavning 21§ Anslag till , m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1982/83:18 omanslag inom verksamhetsområde, såvitt avser vissamyndigheter m.m. (prop. 1982/83:100 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 110 (): Jag skall ta upp och litet kommentera de moderata reservationer som ärfogade till socialutskottets betänkande. Jagskall först nämna reservation 1, som gäller yrkesbenämning för vissvårdutbildning. Som grund för denna reservation föreligger två moderatamotioner. De moderata ledamöterna i socialutskottet anser att det är högstotillfredsställande att de elever som påbörjat nuvarande sjukvårdsutbildninginom den inte skall kunna veta att deras utbildning kanleda fram till legitimation som sjuksköterska. Många elever upplever detta somosäkert, och det har kommit uppgifter om att det finns elever som hoppat avutbildningen med anledning av detta. Det är ännu mer otillfredsställande om manbeaktar att ungdomar vid sitt utbildningsval fått information av syo-konsulenter,arbetsförmedlare och antagningsnämnd om att utbildningen skulle leda fram tilllegitimation som sjuksköterska. Detär enligt vår uppfattning viktigt att unga människor kan känna trygghet i sinutbildning och i sitt yrkesval. Vi moderater anser att redan nu skalluttala att fullgjord och godkänd utbildning på hälso- och sjukvårdslinjen skallleda till legitimation som sjuksköterska och att detta skall ges regeringentill känna som mening. Ett sådant klart uttalande kan enligt våruppfattning göras utan att vi avvaktar behörighets- Anslagtill , m. m. Ireservation 4 berörs inriktningen av Spris fortsatta verksamhet. Vi villhårdare trycka på att Spri skall inrikta verksamheten mot uppdrag som man skallfullgöra mot ersättning. Inför nästa finansieringsöverenskommelse börregeringen överväga detta och därmed också frågan om en minskning av anslagetfill Spri. Vi anser att detta skall ges regeringen till känna som riksdagensmening. Detfinns också ett särskilt yttrande fogat till utskottsbetänkandet. Detta gällerGunnar i motion angående kommenterande årsberättelser.Utskottet har tidigare instämt i synpunkten att det är värdefuUt att lokaltanalysera data av den sjukvårdande verksamheten. Man har också tidigare påpekatatt kommenterande årsberättelser bör ge anledning till att närmare analyseraden verksamhet som bedrivs och att av detta kan följa uppslag och idéer omförbättringar av verksamheten. Utskottet har sagt att det här i första handåvilar sjukvårdshuvudmännen och hänvisar också till erfarenheter av den nyahälso- och sjukvårdslagen. Demoderata ledamöterna har i ett särskilt yttrande velat understryka attkommenterande årsberättelser från sjukhus, khniker, vårdenheter etc. skullevara värdefulla för det uppföljningsarbete som förutsatts för att hälso-ochsjukvården skall motsvara de förväntningar i fråga om förebyggande insatser somnumera ställs. Vi utgår därför från att man både hos och hossjukvårdshuvudmännen kommer att bli alltmer medveten om behovet av sådanaårsberättelser vid sidan av de nuvarande databaserade uppgifterna. Datarutinernafyller inte behovet av lokalt bearbetade och kommenterade uppgifter i direktanslutning till verksamhetsåret. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till de moderatareservationerna 1 och 4. Jag kommer att begära votering beträffande reservation1 men däremot inte beträffande reservation 4. Det innebär inte någon graderingav innehållet, utan skälet är att jag inte vill ta kammarens tid i anspråk merän nödvändigt. 111 ():