prot · G60994 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:94 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1982/83:246 om säkerhetsutbildning föroffshore-personal har frågat mig om regeringenavser vidta åtgärder för att säkerställa att offshore-personal kan fåerforderlig säkerhetsutbildning i . Enligt är en sådan utbildning enförutsättning för svenska företags möjligheter att bl. a. utföra arbeten påanläggningarna i de norska oljefälten. Säkerhetsutbildningen kan inte erhållasi . ansökte hos dendåvarande regeringen om investeringsmedel för att kunna genomföra den aktuellautbildningen. Utbildningen skulle genomföras i samarbete med Projekt Brandförsvar. kompletterades ansökningen iett viktigt avseende, nämligen med en utredning om industrins intresse avutbildningen. Ärendet bereds f. n. inom . Innan beslut fattaskommer ansökningen att i sedvanlig ordning remissbehandlas. Jag delar dockKerstin Ekmans allmänna uppfattning att det skulle vara nyttigt för berördsvensk industri om en sådan utbildning kunde erhållas även i . I sammanhanget bör nämnas att man bl. a. i f. n. ibegränsad omfattning ställer utbildningsplatser till förfogande även försvenska företag. Behovet och omfattningen av en säkerhetsutbildning i Sverigeär därför i viss mån beroende av i vilken utsträckning och till vilka kostnaderman fortsättningsvis kan erbjuda säkerhetsutbildning i . Kontakter ägerdärför rum med i detta ärende bl. a. inom ramen för den norsk-svenskablandade kommissionen. Jag ärsåledes inte beredd att närmare uttala mig i frågan. Om säkerhetsutbildning för offshore-personal Om regionala utvecklingsinsatser i 2KERSTIN (): Jag tackar industriministern för svaret. Alla som tillfälligt eller varaktigt önskar vara verksammapå offshore-anläggningar i måste ha en säkerhetsutbildning som ärgodkänd av de norska myndigheterna. Detta har blivit ett problem, eftersom detinte går att få utbildning i och eftersom svenskar endast i ringautsträckning kan få utbildning i . I realiteten betyder detta att svenskaföretag inte kan exportera teknik och inte kan erbjuda sina tjänster tillanläggningarna i . framställde företag i , som hadeintressen i offshore-sektorn, önskemål om säkerhetsutbildning. Den gångenklarade man av den här utbildningen på ochdriftteknik på i . fordrar denorska myndigheterna godkänd utbildning för all verksamhet, och då är problemetakut. Svar har kommit från den samarbetsgrupp som bildadesmellan , Brandförsvar och ProjektLindholmen. Det är ett väl genomtänkt projekt som man nu söker investeringsbidragtill från industridepartementet. Jag hoppas och tror att det svar jag i dagfått är uttryck för en uppriktig vilja från industriministern att geinvesteringsbidrag, så att projektet blir verklighet. Havsteknik är ett av de få områden där vi kan vänta oss enbetydande tillväxt. Säkerhetsfrågorna är vikfiga, och det är bra med de högakrav ställer. Det får emellertid inte betyda att svenska företag ochsvenskar ställs utanför möjligheten att vara med i konkurrensen om jobb ochuppdrag. Den planerade utbildningen och de anläggningar man tänker uppförasvarar väl mot de krav som ställs. Jag anser att den genomgång somindustriministern säger behövs på departementen bör påskyndas. Såvitt jagförstår är redan mycket gjort av den föregående regeringen - ansökan kom juredan innan den nya regeringen tillträdde. Därför bör det snart komma ettpositivt svar. Det måste också vara helt klart att en utbildning förlagd tillSverige, i detta fall till , är klart överlägsen andra lösningar. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1982/83:259 om regionalautvecklingsinsatser har frågat mig om jag nu ärberedd att bevilja i extra anslag för regionalautvecklingsinsatser i . Regeringen är väl medveten om den besvärligasysselsättningssituation som uppstått på arbetsmarknad till följd avden beslutade nedläggningen av AB:s sulfatmassafabrik i . Massafabriken i svarar för en mycket stor del avsysselsättningen i samhället. Nedläggningen får allvarliga konsekvenser förläget på arbetsmarknaden på orten och i kommunen. Det är mot den bakgrundenvärdefullt om företaget aktivt arbetar för att bidra att andra verksamheterkommer i gång i kommunen för att lindra de negativa följderna av nedläggningenav massafabriken. Arbetsmarknads- och regionalpolitiska medel samt utvecklingsfondensresurser bör tillsammans med den kunskap som finns på regional och lokal nivåutgöra en viktig grund för att hantera de problem som uppstår i kommunen. Jag kan efter underhandskontakter med länsstyrelseninformera om att en särskild arbetsgrupp har bildats under ledning av Vaggerydskommun för att söka förbättra sysselsättningssituafionen. Enligt vad jaginhämtat föreligger redan ett antal projekt som arbetsgruppen avser att arbetavidare med. Det är enligt min mening värdefullt om också deltager idetta arbete. När det gäller resurser för bl. a. denna typ av arbetevill jag erinra om att i anvisats 2 000 000 kr.för /83 för regionala utveckligsinsatser. På mitt förslagbeslutade regeringen att tilldela iJönköpings län ytterligare . för innevarande budgetår från anslaget C3. Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser. Det ankommer pålänsstyrelsen att besluta om hur dessa medel skall användas. Om regionala utvecklingsinsatser i 4 (): Det var inte mycket som regeringen hade atterbjuda i för att hjälpa en kommun som eftersommaren har en arbetslöshet på . Den summa industriministern nuföreslår blir en tiondel av vad kommun begärde och en femtedel av vadlänsstyrelsen skrev till regeringen om. Därutöver begärde också länsstyrelsenextra anslag för /84. När industriministern och jag här i kammarendiskuterade nedläggningen av ;s sulfatfabrik ställdeindustriministern stora förhoppningar till möjligheterna att lösa problemeninom ramen för lokaliseringssamrådet. Jag var redan då pessimistisk inför demöjligheterna och underströk vikten av att det fanns en handlingsberedskap, somgjorde det möjligt att vidta åtgärder innan man stod inför ett fullbordatfaktum i . Industriministern var då inte beredd att ge några löften. Arbetsmarknadssituationen är fortfarande mycket allvarligi . finns ca 250 öppet arbetslösa och därutöver ettsjuttiotal i arbetsmarknadsåtgärder. Efter semestrarna kommer ytterligare 250människor att sakna arbete. Av dessa är hälften . Det innebär enarbetslöshet på 500-600 personer, eller . I den situationen finns detverkligen behov av snabba och kraftfulla insatser för att skapa nyaarbetstillfällen i kommunen. i detperspektivet är regeringens beslut en droppe i havet. inte för att ge denarbetsgrupp som har tillsatts möjlighet att få fart på nyetableringen ochutvecklingen av befintligt näringsliv. De två miljoner som harfått och som omnämns i svaret är redan intecknade och kandärför inte användas i . Därför behövs det pengar /84 i störreomfattning än som beviljats. Jag måste konstatera att med tanke på de löften som ledandesocialdemokrater gav vid besök i länet under valrörelsen och de uttalanden somgjorts av det socialdemokratiska partidistriktet så är det ett mycket långt stegmellan löftena och den dådkraft som visas i regeringsställning. Jag har själv varit nere i för överläggningar omVaggerydsfrågorna. Regeringen är väl medveten om den besvärliga sysselsättningssituationsom råder på arbetsmarknad. Den kommer sannolikt att förvärras underden fill följd av AB:s beslut att lägga nersulfatfabriken i . Alltsedanbolagets avsikter blev kända för industridepartementet har departementetundersökt om det finns möjligheter att något utomstående företag skulle kunnaintresseras för att ta över sulfatfabrik i , eftersom ett sådantövertagande skulle medföra att Vaggerydsenheten skulle kunna fortleva inomMunksjökoncernen. Kontakter har från industridepartementets sida tagits medett flertal företag som noggrant har övervägt möjligheterna fill ettövertagande, men tyvärr måste jag konstatera att resultatet av ansträngningarnahar blivit negativt. Man har också undersökt möjligheterna till ett övertagandeav Vaggerydsenheterna av annan intressent, men något realistiskt alternativhar inte stått att finna. Industridepartementet har således inte varit passivti den här frågan; tvärtom har vi lagt ner mycket tid och arbete på denna frågautan att vi har haft ett formellt ärende. Anf.6 (): Jag konstaterade i mitt inlägg att jag bedömdemöjligheterna att lösa problemen med den här försäljningen som mycket små. Jagansåg då att man i stället borde inrikta sig på att ha en handlingsberedskapför att kunna få fart på de eventuella nyetableringar och den befintiigaverksamheten i kommun och att man redan i det läget borde ha beviljatpengar till , så att arbetet hade kunnat komma i gång. Detnuvarande läget innebär att man inte kommer att kunna få fart på några nyaverksamheter förrän efter det att nedläggningen har skett. Jag tyckeratt vi på detta sätt har förlorat värdefull tid när det gäller att komma tillrätta med den situation som uppstår genom nedläggningen. Jag måste protestera mot sätt att vända frågan. Jag förstårinte varför han är krifisk mot industridepartementets ansträngningar att finnaett företag som skulle kunna driva fabriken vidare. De ansträngningarna hargjorts. Vidde besök som jag gjorde nere i uttryckte jag mycket klart förlänsstyrelsen, representerad av landshövdingen, och kommun att desjälva måste anstränga sig för att klara sysselsättningssituationen, och demåste ha en handlingsplan i beredskap om industridepartementets försök ickeskulle lyckas. Jag vill tillägga att den avgående regeringen, när den fattade beslutom stöd till , inte satte upp några villkor förföretaget om att det skulle eller borde verka för en alternafiv sysselsättningi händelse av nedläggning av någon enhet, t. ex. . Den nya regeringenhade således inte, vilket torde vara pinsamt medveten om, ettenda villkor eller ett enda påpekande som stöttade kommun motföretaget, utan de statliga eftergifterna och insatserna gjordes av den förraregeringen helt utan förbehåll. Anf.8 (): Jag är inte kritisk mot det arbete som har gjorts för att försöka hittaen köpare och klara den här situationen. Men jag gjorde denbedömningen, och den står jag fortfarande för, att möjligheterna att finna enlösning var mycket små och att man redan då skulle ha börjat förbereda ochskapa möjligheter för i att göra insatser iVaggeryd. Man hade redan före det här beslutet problem på arbetsmarknaden somkrävde åtgärder. Jag kan dela allmänna inställning att alla regioner,alla länsstyrelser i samverkan med utvecklingsfonderna, de regionalamyndigheterna i övrigt och kommunerna, måste ha en löpande handlingsberedskapför vad som kan hända ute på en enskild ort och i en region, men det kan intevara industridepartementet, industriverkets eller arbetsmarknadsstyrelsensförsta uppdrag att ha löpande handlingsplaner för vad som kan hända i varjekommun. Det ansvaret måste man ha ute i regionen. Det påpekade jag också vidmitt besök i . Överläggningenvar härmed avslutad. Om statligt stöd till den i planerade produktionenav lättklinker 4 §Svar på frågorna 1982/83:263 och 301 om statligt stöd till den i planeradeproduktionen av lättklinker har frågat mig vilka åtgärderregeringen kommer att vidta med anledning av en ansökan om regionalpolitisktstöd fill en planerad enhet för tillverkning av lättklinker i . har frågat mig om jag är beredd attmedverka till att en överetablering inom ifrågavarande bransch inte kommer tillstånd. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. En ansökan om regionalpolitiskt stöd till en anläggningför brytning av lera och framställning av lättklinker i i Norrbottenslän har överlämnats av till regeringen. Det planerade bolaget förutses komma att konkurrera medett företag i - landets f. n. enda tillverkare av lättklinker. , som yttrat sig i ärendet, har funnitatt det från bransch- och marknadssynpunkt inte är motiverat att bygga utlättklinker-kapaciteten i landet. har däremottillstyrkt - om än med viss tvekan - att regionalpolitiskt stöd utgår tillprojektet med hänsyn till det starka behov som finns av nyasysselsättningstillfällen i . Ärendet bereds nu inom industridepartementet. Jag ärdärför inte beredd att göra något uttalande i ärendet. 11 (vpk); Jag får först tacka industriministern för svaret. Låt mig redogöra för fakta om klinker i . Denförsta undersökningen gjordes 1972. Den första ansökan kom in 1976. Detplanerade bolaget beräknas ge sysselsättning åt 26 plus 12 personer.Investeringsvolymen beräknas fill 46 milj. kr. Kommunen har tomt,färdig upphandling av markarbeten och planer på att sätta i gång dessa dagenefter ett beslut. Arbetsmarknadsläget i är : 153 öppetarbetslösa, 102 i beredskapsarbeten. Dessa siffror skall ses mot att den totalasysselsättningen 1979 omfattade 1 722 personer och att viberäknas ha en total sysselsättning för 1 575 personer. Det svar som industriministern nuhar lämnat ger inget besked i sakfrågan. Det ger heller inte uttryck för någonpolitisk vilja att begränsa monopolens makt över byggmaterialindustrin. Omdenna etablering kommer till stånd skulle ju företaget i så fall komma attarbeta i konkurrens. Det är viktigt att få ett besked från industriministern påden här punkten. Ser industriministern en fortsatt monopolisering inombyggmaterialbranschen som ett övergripande industriellt mål för densocialdemokratiska regeringen? 12MARIA (): Också jag vill tacka industriministern för svaret, även om jag inte harfått något riktigt svar. Det är klart att jag är besviken på och ABSvensk Lecas vägnar.Jag trodde att jag skulle kunna åka hem till och säga att jaghade fått ett positivt besked av industriministern. Men hoppet är ju det sistasom överger en människa, så man får väl hoppas att det blir ett positivt svarså småningom. Jag har naturligtvis förståelse förarbetsmarknadssituationen i , men vi har det inte så väldigt lätt iLinköping heller. AB Svensk Leca i har f. n. fyra ugnar, varav två äravstängda - de körs inte längre. Företaget arbetar således kapacitet.Skulle det tillkomma ytterligare en klinkerfabrik i , skulle detinnebära att Svensk Leca fick stänga av ytterligare en ugn eller eventuellt slåigen. Det gäller100 arbetstillfällen i . Dessutom - och det har jag också skrivit i min fråga - ärtekniska verken i , som har åtagit sig sophanteringen för så gott somalla kommuner, beroende av Lecaverken. Den kommunalasopförbränningsstafionen använder Lecas gropar för att tippa slam frånsopförbränningen i, och Leca i sin tur använder tekniska verkens rötslam föratt göra nya lecakulor. Det är således ytterligare arbetstillfällen som skulle gåförlorade i om AMS planer genomförs. Jag nöjer mig med detta , och jag hoppas att jagnästa gång skall få ett positivt besked i denna fråga från industriministern. Om statligt stöd till den i planerade produktionenav lättklinker Med ett positivt svar menar jaoch nej. Frågan är inte avgjord, men när jag harfattat ett beslut räknar jag kallt med, fru talman, att få en ny fråga iriksdagen anfingen från eller från . Låt mig få tillägga att det aktuella projektet i Arjeplogär kostnadsberäknat till närmare 50 milj. kr. Härav beräknas bara högst 10milj. komma att täckas av aktieägare och affärsbanker; resten förväntaskunna finansieras genom bidrag eller lån från statligt håll. De mycket storaanspråk som således ställs på samhället måste, enligt min mening, ställas irelation till dels projektets förväntade sysselsättningseffekt - 30 arbetstillfälleni den direkta produktionen i - dels förutsättningarna att långsiktigtkunna garantera den sysselsättningen genom lönsamhet i den planerade tillverkningen,dels slutligen de ekonomiska och sysselsättningspolitiska effekterna projektetkan få för redan etablerad verksamhet i . Här är det alltså fråga om en avvägning mellan olikaintressen, och först efter det att det har gjorts ytterligare utredningar iärendet, kommer jag att fatta beslut. bereds ärendet i industridepartementet,och jag är därför inte beredd att göra några ytterligare kommentarer här ikammaren , Om lokalisering till av ett FN-center för gen- ochbioteknik 14PAUL LESTANDER (vpk): Jag har i och för sig inga invändningar motindustriministerns beskrivning av vem som skall satsa pengar i detta projekt.Jag har heller ingen avsikt att delta i något slagsmål mellan olika orter. Jagmenar att projektet i kommer att bära sina egna kostnader.Projektet i är viktigt för . Däremot noterar jag att industriministern fortfarandelämnar frågan om sin syn på byggmaterialmonopolens ställning helt obesvarad. 15 (): Efter industriministerns sista inlägg tror jagatt jag och alla hemma i kan känna oss litet lugnare. Jag avvaktaroch ser. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1982/83:275 om lokalisering till av ett FN-center förgen- och bioteknik har frågat mig om Sverigefortfarande har möjlighet att bli värdland för det internationella FN-centretför gen- och bioteknik och om regeringen, ifall sådan möjlighet finns, ärberedd att verka för att centret förläggs till . En omfattande dokumentation i frågan om upprättandet avett internationellt centrum för gen- och bioteknik erhölls frånUNIDO-sekretariatet . Berörda svenska instanserfick tillfälle att yttra sig över denna dokumentation. I flertalet remissvar framfördes en hel del kritik motUNIDO-förslaget. a. underströks risken för visst dubbelarbete medexisterande organisationer och för att ett centrum förlagt till kundedra personella resurser från svensk genteknisk forskning genom att lönernaskulle ligga på en helt annan nivå. påpekades att centret skulle kunnainnebära en sfimulans för svensk genteknisk forskning . Samtligaremissinstanser underströk dock att centret inte fick upprättas på bekostnad avexisterande svenska forskningsprogram. Biståndsorganisationerna hävdade å sinsida, att forskningskapacitet för att lösa u-landsproblemen i första hand bordeföriäggas till . Regeringens slutsats efter en genomgång av de inkomnasynpunkterna var att det inte fanns några möjligheter att lämna något konkreterbjudande om lokalisering av centret fill , som förslaget då varutformat. Regeringens ställningstagande redovisades vid ettinternationellt möte i frågan i . Erbjudanden om att stå för värdskapet till centretframfördes vid mötet av två i-länder och fyra . Bland de senareåterfinns . VidBelgradmötet uppnåddes enighet om att ett internationellt centrum för gen- och biotekniksnarast borde inrättas och förläggas till ett u-land, om ett sådant kan erbjudalämpliga villkor. En internationell expertkommitté med representanter från sjuländer tillsattes med uppgift att lämna förslag om lämplig lokaliseringsort.Sverige valdes till medlem i denna kommitté. Avsikten är att kommittén skallframlägga sin slutrapport och att frågan om centrets upprättande ochförläggning skall avgöras vid ett ministermöte . Regeringeninstämmer i den mening som kom till uttryck vid , nämligen att ettcentrum bör lokaliseras fill ett u-land under förutsättning att lämpligavillkor kan erbjudas. Den avvaktar givetvis expertkommitténsutlåtande i denna fråga, men redan nu kan konstateras att är en starkkandidat som värdland för centret. Regeringenavser att verka för att en filial för samverkan med det internationella centretbildas vid biomedicinska centret i . En svensk delegation besökte för att närmare klarlägga förutsättningarna för ettsådant samarbete, om centret förläggs till . OmIndien eller något annat av expertgruppen rekommenderat u-land av någonanledning inte skulle komma i fråga, finns givetvis möjligheten att ta uppfrågan om en svensk kandidatur till förnyad prövning. Regeringen har inte gjortnågot ställningstagande som hindrar detta. Omlokalisering till av ett FN-center för gen- och bioteknik 17 (): Jag tackar industriministern för det fylliga svaret på mina frågor. Anledningentill att jag återkommer i denna vikfiga fråga en tredje gång här i kammaren ären artikel i . Där sägs bl. "Sverigehar troligen missat chansen att få ett stort internationelltgenforskningscentrum med hundratalet forskare förlagt till . I höstasförsökte få att ta emot centret, men regeringentackade nej. har man dock börjat ångra sig och försöker få hitforskningscentret eller delar av det. Men troligen blir det istället som får centret. Detvar dumt att inte tacka ja, säger genforskare i . Om vi fått centretskulle ha tillförts mycket stora kunskaper på området. Tyvärr missademan chansen medan den ännu fanns." Litet längre fram iartikeln heter det att också statsministern fått ögonen på det härärendet. Man skriver: " och har gjort en helt annan bedömning änPeterson och tjänstemännen på industridepartementet och UD. vill hagenforskningscentret till . Men det svenska intressettycks komma ." Jag tycker att de här uppgifterna är så uppseendeväckande att demotiverar en fråga i . På det sättet kan man få ett klargörande frånregeringens sida om hur saken ligger till. Jag kan inte riktigt frigöra migfrån tanken att om regeringen energiskt hade drivit den här frågan, hade det Om lokalisering till av ett FN-center för gen- ochbioteknik funnitsstora chanser för att få hela centret förlagt fill . Men jagförsöker att se framåt. Jag tycker mig skönja ett par hoppingivande inslag iindustriministerns svar . Jag vill uttrycka förhoppningen att man från regeringens sida nu med all kraft gör allt man kan för att få åtminstone enfilial förlagd till biomedicinska centret i . Det skulle vara en väldigstimulans för svensk forskning. Vidare vill jag framhålla att jag med fillfredsställelsenoterar att regeringen inte har stängt dörren, om vi nu åter skulle ha en chansatt få hela centret förlagt till . Det är ju möjligt att vi hamnar i densituationen att det av olika skäl inte går att förlägga centret till Indien.Således hoppas jag att regeringen har en positiv inställning till frågan, omden återigen skulle bli aktuell. Jag kanske inte har så mycket att tilläggaefter anförande. Jag känner bara för att säga följande. HerrUllenhag bygger upp sin fråga på en högst spekulativ . Det tyckerjagar litet synd, med hänsyn till det seriösa intresse som har iden här frågan och till det arbete som jag vet att han har lagt ned och läggerned i den här frågan. Det är ett arbete och ett intresse som jag har hälsat medstor tillfredsställelse. I det första ställningstagandet kunde regeringen intebortse från remisskritiken eller från kravet att centret icke fick upprättaspå bekostnad av existerande svenska forskningsprogram. UD och biståndsorganenhävdade att forskningskapaciteten för att lösa u-landsproblemen i första handskulle förläggas till ett u-land, om ett sådant värdland fanns att fillgå. Dettavar också Belgradmötets uppfattning, och det hade inte varit klädsamt förSverige - och där vet jag att delar min uppfattning - att gå emotden eniga uppfattning som hävdades vid och i stället krävacentrets förläggning till . Jag vill upprepa vad jag sade i mitt svar till herrUllenhag, att regeringen inte har fattat något beslut som i ett visst lägehindrar från att bli värdland för . Det är läget om Indieneller något annat av expertgruppen rekommenderat u-land inte skulle komma ifråga. Då är regeringen beredd att pröva denna fråga på nytt, med hänsyn tillde kostnader och de andra aspekter som då måste föras in i bilden. avvaktar vi, som , UNIDO;s expertkommitté, som kommer till förytterligare diskussioner. 19JÖRGEN (): Det är möjligt att var spekulativ.Men den läses av många människor och har ändå inneburit en möjlighet förindustriministern att här i kammaren tala om hur det ligger till justför ögonblicket. Industriministern vet också mycket väl att det i ett visstskede av dessa diskussioner fanns ett betydande intresse från vissa u-länderssida för en Och skulle man ha hamnat i den situationen att det var en breduppslutning och ett starkt önskemål från flera länders sida om att förläggacentret till , tycker jag att skulle ha accepterat det. Jag vill ändå i rättvisans namn säga att jag tycker attdet positiva intrycket av industriministerns svar överväger.