prot · G609111 · 1982-12-31 00:00:00 — I motionen anför vi att det inom ramen för vägverketsanslag ofta sker en -som vi ser det - felaktig prioritering. Nya markslukandeoch dyra vägsträckningar projekteras och byggs relativt nära befintligavägsträckning-ar, trots att det till väsentligt lägre kostnader ännybyggnadskostnaderna skulle gå att ur kommunikationssynpunkt nå en fullgodlösning genom förbättring av befintlig vägsträckning. Som exempel har vi imotionen anfört den nya motortrafikled som projekteras mellan ochStaffanstorp. Vi har också redovisat alternativa lösningar, som jag inte härskall gå närmare in pä. I betänkandet, s. 18, har utskottet anfört att riksdageninte har att ta ställning till enskilda projekt. Man anför vidare: "Frågor om projektering samt byggande och drift avallmänna vägar regleras nämligen genom föreskrifter i väglagen ochvägkungörelsen. Fördelningen av investeringsmedel de skilda landsdelarna ochväggrupperna emellan sker vidare pä grundval av en noggrannangelägenhetsgradering och efter vederbörande regionala och lokalavägmyndigheters hörande - allt i syfte att åstadkomma en så likformig ochrättvis fördelning av vägmedlen som möjligt." Denna ordning är vimotionärer helt införstådda med. och därför har vi bara tagit fram denplanerade motortrafikleden såsom ett exempel isammanhanget. Vad jag här särskilt vill påtala är regeringens roll iplaneringssamman-hanget. Denna framgår av vad utskottet anför mitt pås. 18 ibetänkandet, där det står: "Arbetet med revideringen av gällande flerårs- ochfördelningsplaner pågår f. n. och nya planer skall under innevarande årfastställas för åren 19841993. Regeringen avser också att utfärdaanvisningar för planeringen med avseende dels på inriktningen av vägbyggandet,dels på den anslagsnivå som planeringen bör utgå från." Regeringen har således en mycket viktig roll. inte minstvid utformningen av anvisningarna. Mot den bakgrunden hade det varit på sinplats att regeringen fått ett ord med på vägen och givits till känna vad vi haranfört i motionen. I detkärva ekonomiska klimat som vårt land befinner sig i är det inte försvarbartatt de medel som disponerar används till oerhört dyra 5S investeringar i nya onödigavägsträckningar. Om vi över huvud tagetskall kunna upprätthålla en godtagbar standard på befintligt vägnät, Nr 111 måste merav tillgängliga resurser satsas där. Vi kan inte fortsätta att göra Onsdaeen Hen mängmiljoninvesteringari relativt korta nya sträckningar av våra riksvägar, anril 1983 när vitill väsentligt lägre kostnader borde kunna uppnå fullt godtagbara lösningar genom förbättring av befintliga sträckningar. Sker inte en Anslag till vnp omprioritering , kommer standarden pä våra länsvägar ochenskilda vägar väsendet att snabbt sänkas med en oerhörd kapitalförstöringsom följd. Inte minst gäller detta de enskilda vägarna, om nusocialdemokraternas och förslag om nedskärning av statsbidragetfrän går igenom här i kammaren. Jag har inget yrkande, men jag vill uttryckaden förhoppningen att utskottets avstyrkande av motionen grundar sig pä ettförlitande på att regeringen trots allt kommer att beakta vad vi har anfört imotionen. 57 (); Det är egentligen inte jag själv som är orsaktill att jag nu har begärt ordet. I debattens början hade eftermitt anförande en replik, som inte var riktad till mig. Hon fick ocksåtalmannens fingervisning om detta. framförde emellertid trotsdetta synpunkter, som gällde det parti som jag företräder. Jag vill därför göraett par klarlägganden med anledning av hennes inlägg. Anslaget fill enskilda vägar är 80 milj. kr. lägre ibudgetpropositionen än vad vi vill ha. sade rent ut att man fickta dessa pengar någon annanstans. Hur man än vrider och vänder på detta skallde emellertid betalas. Om kommunerna inte tar på sig dessa kostnader, får, somjag har sagt tidigare, de som är delägare i vägarna stå för kostnaderna. Det ärinte oväsentliga summor för den enskilde vid många tillfällen. Jag vill också ta upp en sak till. brukargärna ge sig ut för att vara någonting av den trogna gårdvaren utanförlandsbygdens hus. Utgången av denna fråga betyder oerhört mycket för svensklandsbygd, där de flesta enskilda vägarna finns. Där avgör moderata samlingspartietatt det blir 80 miljoner mindre i utrymme, eftersom vänsterpartietkommunisterna tillsammans med och ställer upp på ettoförändrat anslag. Om hade följt oss, hade socialdemokraternaförlorat i den här omröstningen. Vi har nämligen en minoritetsregering. Jagtycker det är angeläget att säga detta, och vissa inlägg i debatten germig anledning till det. 58 () replik: Jag uppfattar det som en vänlighet av ClaesElmstedt att ta upp frågan igen, sä att jag får tillfälle att återkomma i en replik. Det är juriktigt som säger, att nu föreslår att 81 milj. kr. skalltillföras anslaget, men vi menar att man i så fall borde visa på en besparing på annat håll. Vi har varit eniga i de tre borgerliga partierna om nödvändigheten av besparingar, åtminstone under den senaste mandatperioden, och vi har lojalt stött de förslås som har kommit från centerhåll. även om vi kanske inte alltid 59 Nr 111 har tyckt att de har varit sågenomtänkta. Men det är en nödvändighet att vi , , , ijenomför besparingar, och det vardärför jag ville höra vad Onsdagenden k & ' j & fl'inrriQS "" Övriga centerpartisteri så fall skulle vilja föreslå för besparingar som motsvarade de 81 miljonerna. , , ,.,, .. tog också tidigare upp frågan om driftanslaget. Anslagtill vag- == : ty s, , anförande kopplade jagdriftanslaget till vägbyggnadsanslaget, och det är väl inte felatt göra det. Om man begränsar ökningstakten i byggandet, sä begränsar manockså behovet av ökat vägunderhåll. F. ö. pekade pä - det förstod jag att ävenKurt instämde i - att det finns en stelbenthet och en byråkrati på dethär området som man borde försöka komma till rätta med. Då skulle man vinna ieffektivitet och kanske också få ökade medel för både byggande och underhåll.Då är ju årets förslag i budgetpropositionen om att använda beredskapsmedelbra. Det är utomordentligt viktigt att pengarna används riktigt och effektivt.På det viset kan man åstadkomma mycket mer med samma medel. 59 () replik: Det är naturligtvis en självklarhet attpengarna skall användas riktigt och effektivt. Det är precis vad som sker medde pengar som går ut till de enskilda vägarna. Det är bara fakta jag har redovisat i min senastekommentar. Jag konstaterar, som jag har gjort tidigare, att i fjoltog initiativet till den regeländring som innebär den här minskningen. Man fickinte majoriteten med sig den gången. kommer budgetpropositionen tillbaka medmoderaternas initiativ . och vi har redovisat här i kammarenvad som kommer att hända de enskilda vägarna. Vidare har jag bara konstaterat att det är somavgör den här frågan, eftersom ställningen mellan partierna i övrigt är som denär. Den konsekvensen får man väl acceptera när man har tagit den härställningen och dessutom har varit pådrivande i frågan. 60 () replik; Jag har - vilket är välmedveten om - redan yrkat bifall till de enbart moderata reservationerna ochtill den reservation vi har gemensamt. Det är alldeles nödvändigt att vi i åråstadkommer en besparing även på den här sidan. Men jag har i mitt anförandeoch i replikerna återkommit till att ett ändrat statsbidragssystemskulle kunna innebära fördelar på speciellt de områden som nu säger sigsärskilt vilja värna om. Avslutningsvis vill jag säga att om vi inte åstadkommerbesparingar över huvud taget, så kommer det naturligtvis i längden att gå utöver hela vägnätet i vårt land och över vårt lands ekonomi. 61CLAES ELMSTEDT (c) replik: Nr 111 Jag måste säga att dethär blir mer och mer obegripligt. Onsd'ioen den säger att en sänkning av bidragsdelen till enskilda vägar i /: j.ppj|igo- längdenkan verka gynnsam för de bygder som säger sig vilja bevaka. Vi bevakaralla bygder, , också glesbygd och landsbygd. Men Anslag tillväg hur detta skulle kunna påverka glesbygden gynnsamt begriper väsendet inte jag. Sanningen är att man avlövar dessa småvägar 80 milj. kr.Det är kalla fakta. Det finns ingen anledning att orera så mycket mer om det.Det är bara att läsa innantill, lägga ihop och dra ifrån. Så enkelt är det. Förste vice talmannen anmälde attGörel anhållit att till protokollet fä antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. 62 (): Eftersom dagens vägdebatt i sa storutsträckning har kretsat kring frågorna om statsbidragen till de enskildavägarna, vill jag göra några ytterligare kommentarer om just det avsnittet. Jag vill slå fast att det statliga bidraget till deenskilda vägarna har tillkommit för att ersätta väghållarna för de kostnaderdet innebär att enskilda vägar hålls öppna för allmän trafik. Förutom statligtbidrag förekommer i betydande omfattning kommunala bidrag till den enskildaväghållningen. av de enskilda statsbidragsberättigade vägarna får ocksåkommunala bidrag. I många fall innebär detta att de enskilda väghållarna harsamtliga kostnader för väghållningen täckta med bidrag. Statens kostnader för denna enskilda väghållning har ökatmycket kraftigt. Som jag sade har detta anslag under en tioårsperiodökat . Det finns icke något annat anslag på vägområdet som harfått en så kraftig ökning. I debatten har gjorts gällande att detta förslag skullevara ett dråpslag mot glesbygden, att man skulle vältra över kostnader påkommunerna, osv. Självfallet får det inte dessa effekter. Det är kommunernasjälva som avgör ifall de skall ta på sig den här kostnaden eller inte och omden enskilde själv skall stå för en liten del av kostnaderna för sin egen väg.I dag är det en chimär att tala om enskilda vägar, när kostnaderna till 100 %är täckta av statsbidrag och kommunala bidrag. Det man lätt glömmer bort-och i dagens debatt har velatglömma bort-är att genom de ändrade statsbidragsreglerna bör det i framlidenvara möjligt att ge statsbidrag till vissa av de enskilda vägar som intehar en enda krona i statsbidrag. Jag tycker att ni när ni angriper den härförändringen skall komma ihåg att huvudparten av de enskilda vägarna icke harnågot som helst statsbidrag. bör det vara möjligt att ändra på det. Jag vill än en gång understryka vad vi i utskottet harsagt i denna fråga.. Vi har sagt att möjligheterna att i särskild ordning låta ett förhöjt bidrag utgå skall utnyttjas, och vi förutsätter att detta sker i all den utsträckning somdet befinns möjligt. Framför allt skall detta gälla för enskilda vägar i de i Nr 111 glesbygdskommuner där man har enbesvärlig och kostsam vinterväghåll- Onsdneen den "'"§ Utskottet förutsätter att dessa möjligheter utnyttjas och att de 6 anril1983 kommuner och de enskilda som har ensärskilt hög kostnad inte drabbas Vi har också sagt att - och det är ett svar som jag vill getill Anslag till väg- ' och - regeringen skall följa denutveckling väsendet ' ' "y'' statsbidragen speciellt noga. har redan börjat undersöka om det finnsmöjligheter att hitta ett mera differentierat ersättningssystem. Kan man finnaett sådant, tror jag att det är bra att införa det i fråga om de enskildavägarna, så att man dels kan ta regionalpolitiska hänsyn, dels beakta despeciella kostnader som gäller för vissa sträckor, dels kanske också ta hänsyntill den sociala struktur som finns längs med de enskilda vägarna. Jag vill på det bestämdaste slå fast att en förändring avstatsbidragsreglerna för det enskilda vägnätet icke är ett angrepp påglesbygden eller landsbygden. Den omprioritering av väganslagen som ägt rum iårets budgetproposition, med en kraftig ökning av de statskommunala bidragenoch en rejäl satsning pä statsvägarna, kommer inte minst landsbygden ochglesbygden till del och gör det möjligt att upprätthålla en god vägstandard istora delar av värt land och förhoppningsvis över hela landet. Därmed skapasockså förutsättningar för en sund och vettig regionalpolitisk utveckling även ivåra glesbygdsområden. 63 (): Jag vill bara hänvisa till den replikomgångsom och jag hade för sedan, dä vi gick igenom detsom tog upp nu senast. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (anslaget : Ämbetsverksuppgifter) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 80 förreservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 a (anslaget Drift av statliga vägar) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 2 avRolf Clarkson m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 4 (särskilt anslag för bärighetsupprustning av mindrevägar m. Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 53 förreservation 3 av och . 2 ledamöter avstod från attrösta. (vpk) anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag röstat nej. Mom. 7 (låne- ellerleasingförfarande vid byggande av vissa broar) 62 Utskottets hemställan bifölls med172 röster mot 149 för reservation 4 av RolfClarkson m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9(anslaget Byggande av statliga vägar) Nr 111 Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 5 av den m. fl. med81 röster mot 18 för reservation 6 av . ledamöteravstod frän att rösta. Utskottets hemställan, som i huvudvoteringen ställdes motreservation 5 Anslag till flvs- fl., bifölls genom votering meduppresning. Mom. 10 (anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 7 avRolf Clarkson m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 12 (ändrad bidragsgivning till drift av enskildavägar) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 87 förreservation 8 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 13 (anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 9 avClaes Elmstedt m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 19 j (utbyggnaden av vägsträckan ) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 27 förmotion 975 av m. fl. 2 ledamöter avstod frän att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 9 § Anslag till flygplatser m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /83:16 om anslag till Luftfart (prop. 1982/83:100 delvis). 64 (vpk): Fallet har blivit något av enföljetong. Orsakerna till detta är flera men framför allt den. att ettslutgiltigt beslut att lägga ner aldrig tillåtits blirealiserat. Många är de krafter som har motarbetat en nedläggning. Dockrepresenteras dessa mest av folk som bor långt från ochinte vill åka tåg eller nyttja reguljärflyget, som kommer att trafikera Arlandaflygplats. har flera utredningar lagts fram. Under1960-talet och 1970-talets första hälft var för dessa syftet att finna andra alternativ förflyget än . Det var först efter de borgerliga regeringarnas blomstringstid som utredningarna kom att få en annan inriktning. När vi hade borgerliga regeringar specialbeställdes - under påhejande från det privata näringslivet - utredningar som skulle visa att även i fortsättningen skulle vara flygplats. Nr 111 Människorna i området som berörs -eller drabbas, om man så vill - av Onsffieenden Brommaflyget har aldrig fått enärlig chans. Om de fått det hade 6 anril1983 '"'' ''' "ågot problem . Da hade området blomstrat med bostäder, arbetsplatser och servicecentra för denna del av regionen. Anslnp till flvp "" ' ''*S ivrar för att skall kvarvarasom flygplats tycker att nhitspr ni " bekvämt att Stockholmskommun och kommuninvånare upplåter dennamycket centrala och värdefulla mark till flygplats åt människor från andraregioner. Sä tycker nu inte en bred majoritet av konnnuns invånare.Detta återspeglas också i fullmäktigeförsamlingen, där en mycket bred majoritetuttalat sig för ett annat begagnande av än som flygplats. När reguljärflyget flyttar ut till . vilketnu inte längre visat sig vara något problem, måste ett beslut tas om att denrest av flygtrafiken som blir kvar på får förläggas till annanplats. Det tidigare motståndet från Linjeflygs sida mot en flyttning tycks haförbytts i glädje över att kunna samla hela den reguljära flygtrafiken på sammaflygplats och slippa uppdelningen på två flygplatser. Som bekant beslutaderiksdagen att endast det s. k. Fokkerflyget skulle flyttas. Linjeflyg har självvalt att förlägga även den övriga reguljärtrafiken till - f. ö. ettklokt beslut. Kvar på blir då endast det s. k. allmänflyget. Vadmenas då med allmänflyg? Framför allt utgörs detta av olika taxiflyg ellerprivata flygplan, som ägs av näringslivet, flygklubbar eller enskilda. Ettvisst stationerande av ambulans- och polisflyg förekommer också. Denna rest är dock inte av den samhälleliga betydelsen attett stort och centralt beläget flygfält fortfarande skall få finnas kvar.Lämpliga ersättningar bör i stället ses över. Som exempel kan här tjäna. Det beslut om nedläggning av Drakenflottiljen som förebådas ger juett alternativ som är långt mera lämpat ur både storlekssynpunkt och geografisksynpunkt. Jag noterar att regeringen - för vilken gäng i ordningenär svårt att veta -återigen har gett direktiv till en utredning, denna gångtill luftfartsverket. Man skall återigen utreda det långsiktiga behovet avtrafikflygplatser i . Det är bra om detta är liktydigt med tänker försöka få fram andra lösningar än att ha kvar. Jag villbara erinra om att statens avtal med om upplåtelse av markenför går ut . alltså . Det vore därför verkligen påtiden att ett beslut fattades om slutlig nedläggning av som flygplatsoch att stockholmarna själva fick bestämma vad de skall utnyttja marken till.Fru talman! Jag yrkar bifall till vpk-reservationen. 65 (): Den del av kostnaderna för luftfarten sombelastar statsbud geten mest är investeringar i flygplatser m. m. I budgetförslaget /84 anslås 119.9 milj. kr. till detta ändamål. Huvudsyftet med dessa investeringar är att anläggningarnas standard och kapacitet skall vidmakthållas, att den 64 höga flygsäkerheten skallbibehållas och att goda förutsättningar skall skapas på för att ta emot den trafik som under hösten1983 kommer att flytta dit från . Dessa medel - tillsammans med medel från tidigare fattadebeslut -möjliggör nu ett påbörjande eller fullföljande /84 av ettstort antal viktiga projekt. Som exempel kan nämnas ett nytt stationsområde förLuleå flygplats, en ny inrikesterminal på , upprustning av kraftförsörjningssystemetpå /och flygplatser samt investeringar iflygtrafiktjänst en route, fordon, maskiner och utrustning. Om detta råder inga delade meningar i trafikutskottet.Däremot har vpk, som vi hörde här alldeles , reserverat sig till förmån försitt motionsförslag om en nedläggning av och en utflyttningav det s. k. allmänflyget till i befintlig militär flygplats. Manföreslår också att det skall utredas hur en sådan flyttning skall göras. Om dettaär följande att säga. Alla de beslut som har fattatnär det gäller just flygplatsfrågan i innebär i stort settbara att jetflyget skall flyttas från till . Vad som långsiktigtskall hända med övrigt reguljärflyg och det s. k. allmänflyget har man intetagit ställning till. Svårigheten härvidlag är kanske inte att finna en lösningpå detta problem utan snarare att välja rätt bland alla de alternativalösningar som finns. I princip står valet mellan att vara kvar på elleratt flytta all flygverksamhet någon annanstans. Väljer man alternativet attstanna kvar, måste man emellertid också bestämma sig för vilken typ av flyg somskall trafikera . Då kan man tänka sig - och det har tydligen moderatasamlingspartiet gjort - att allt flyg som över huvud taget klarar de miljökravsom har fastställts stannar kvar. Det skulle kunna innebära även jetflyg. Man kan ocksåtänka sig att ett visst reguljärflyg plus allmänflyget stannar kvar. Man kanvidare tänka sig att bara allmänflyget stannar kvar. Nackdelen med dessaalternativ är fortsatta olägenheter för de omkringboende. Väljer man att lägganer , måste man bestämma sig för varthän kvarvarande flyg skall flyttas.När vi så sent som diskuterade den luftfartspolitiskapropositionen fanns det i huvudsak tre alternativ: Det skulle emellertid knappast vara möjligt med tanke på Arlandasnuvarande kapacitet. Utflyttningtill /F 18 - den militära flygbasen. Det skulle kräva omfattandeåtgärder när det gäller anpassningen till civila normer. Till detta kommer attBotkyrka kommun motsätter sig en utflyttning,av allmänflyget till /F 18. Utflyttningtill /Getaren. Det skulle innebära att en helt ny flygplats måsteanläggas, med mycket stora ekonomiska åtaganden som följd samt helt säkertproblem av flygsäkerhetsmässig och miljömässig karaktär. Säkert finns det fler alternativ att räkna upp.Alternativen är alltså många fill antalet, och frågetecknen är stora. Nästanalla alternativ innebär nackdelar. I detta läge har vänsterpartietkommunisterna redan bestämt sig. Anslag till flygplatser m. m. 5 protokoll 1982/83:111-112 Nr 111 Man vet precis vilket alternativsom är det bästa. Det är sannerligen inte den '''S'' 6 anril1083 Regeringen är däremot inte likatvärsäker. därför uppdragit åt luftfartsverket att "skyndsamt utreda det långsiktiga Anslag till flyg- behovet av trafikflygplatser i ". nlatser m m ' ' naturligtvis ytterst oklokt att föregripa dennautredning och att nu fattabeslut om vad som skall hända när det gäller . majoritet, 14 ledamöter av 15, avstyrkerdärför vänsterparfiet kommunisternas yrkanden. Jag ber, fru talman, att fä yrka bifall till hemställan i trafikutskottetsbetänkande /83:16. 66 (vpk): säger att vi redan har bestämtoss. Han anlade en mycket stor moteld och menade att det fanns väldigt mångaolika synpunkter som också måste vägas in i diskussionen. är tydligen beredd att ta hänsyn till vadBotkyrka kommun säger om . Men vad haruttalat om en så stor flygplats i en så central del är han uppenbarligen bereddatt köra över. Om hans uttalande skall tolkas på det sättet är det beklagligt. När det gäller att vara kvar på eller att flytta -som uttryckte sig- är det en fråga om vad som i så fall skallflytta eller vara kvar. Att ha inrikesflyget, det reguljära flyget, på Arlandamedför inga problem. Så långt tror jag att vi är överens. Då kvarstår frågan omallmänflyget och vart detta skall ta vägen. I vår motion presenterar vi ett alternativt förslag omutflyttning till /F 18 i och med avvecklingen av Drakendivisionen. Ivarje fall pågår ju intensiva diskussioner om att man skall göra det. Då ärsjälvfallet detta ett alternativ. Det är möjligt att det finns andra alternativ som LarsHedfors har i rockärmen men inte vill klämma fram med . I så fall: Komgärna med dem. Vad som kvarstår är dock vad man uttalat i tidigarebetänkanden från trafikutskottet och upprepar på s. 7 i det aktuellabetänkandet: "Vad det sistnämnda" - dvs. inrikesflyget, allmänflyget- "beträffar erinrades dock ånyo om att detta främst är en angelägenhetför landsting, kommuner och enskilda intressenter." Det finns ett klartuttalande beträffande från , inom vars område Brommaligger, om att man inte är beredd att behålla den aktuella marken för allmänflyget.Om man då vill ha någon ersättningsplats för allmänflyget, måste man plockafram en sådan - i annat fall får man lösa det hela genom . Jag tyckernaturligtvis att det är bra att frågan skall utredas igen, om man klart gårin med målsättningen att frigöra från den rest som Det finns inte någon anledning att kommuns 66 invånare skall subventioneradirektörsflyget i det här landet med den mark som kundeanvändas bättre än som sker . 67LARS (): Nr 111 säger att jag skulle vara bereddatt ta hänsyn ci a h till kommuns synpunkter men inte till . Då har han anril 1083 totalt missuppfattat mitt inlägg eller inte.lyssnat på det. Avsikten med mitt inlägg var att belysa alla de alternativsom fanns och att a , ..> r, tala om att det fanns nackdelar med alla alternafiv. Jag har intetagit ställning nintspr m för vare sig det ena eller det andra alternativeti detta sammanhang. Sedan måste jag tydligen påminna om vadvänsterpartiet kommunisterna har skrivit i sin egen motion. Han säger att manhar nämnt , F 18, som en alternativ och antyder att kommunisternaskulle kunna tänka sig fler alternativ. Men så är det inte. Man har klart ochtydligt sagt att flyget skall flyttas till F 18. Man har också krävt enutredning om hur flyget skall kunna flyttas just till F 18. Man har alltså bundit upp sig för ett enda alternativ.