prot · G609157 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:157 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justeradesprotokollen för den 18 innevarande månad. 2 § Upplästes ochlades till handlingarna följande från valprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr. o. m. sedan avlidit. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts MonicaWivtorp (c), , oeh (). Vidare har från inkommit bevis om attSten (), , utsetts fill ny ledamot av fr. o. m. den31 sedan () avsagt sig sitt uppdrag. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts , , , , , , , , och Bo Flarkell, (samfliga m). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1982/83:2438och 2439 till försvarsutskottet Följdlagstiftning tdl inkomstskattereformen, m. m. 4 §Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /83:50 om följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m.(prop. 1982/83:157). 1 (): Den skatteuppgörelse som träffades mellansocialdemokraterna och mittenpartierna sätterfortfarande spär i arbete. Den proposition som vi nu behandlar, 157,om följdlagstiftning till inkomstskattereformen visar, föga överraskande, attvår skattelagstiftning efter "den underbara natten" blivit mycket merkomplicerad. Alldeles speciellt begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde kommer att sätta många myror i huvudet inte bara på dendeklarerande allmänheten utan också på en alltmer arbetstyngdskatteadministration. Som bekant delas nu den statliga inkomstskatten upp i tvådelar, ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp. Därmed får vi också ett nyttbegrepp, UTB, som uttytt betyder Underlag för tilläggsbelopp. UTB utgår frånden beskattningsbara inkomsten, varefter man lägger till medgivna underskottsavdragoch förlustavdrag och i förekomrnande fall räntetillägg samt drar av s. k.sparade underskottsavdrag. Den första fråga som tas upp i propositionen är omUTB skall fastställas för alla skattskyldiga eller bara i de fall där detbehövs för skatteberäkningen. Vilken metod man än använder uppkommer enligt föredragandestatsråd flera komplikationer, som det är överflödigt att här närmare gå in pä.Förslaget går ut på att man skall fastställa UTB för alla skattskyldiga. Jaghar tagit upp frågan för att visa hur utomordentligt komplicerat skattesystemetblir när man gör ingrepp i underskottsavdragens skattemässiga värde. Vad vi moderater främst vänder oss mot är att man genomatt begränsa underskottsavdragens skattemässiga värde definitivt bryter motsjälva symmetrin i skattesystemet, vilket kommeratt få mycket negativaverkningar i alla de fall där skatten inte kommer att tas ut efter förmåga. De vägande invändningar vi från början haft motbegränsningen av underskottsavdragens värde har självfallet inte minskat genomden ökade byråkrati som reformen medför. Underskottsavdragsbegränsningen börsnarast slopas. tillsatte en enhällig riksdag en kommitté för attkartlägga och komma till rätta med obehörigt utnyttjade underskottsavdrag. Mendet utredningsuppdraget har enligt uppgift stoppats. Detta är beklagligt, ocharbetet bör enligt vår uppfattning återupptas. Som jag antydde inledningsvis komplicerar bestämmelsernaom räntetill-lägg uträknandet av UTB. Vad värre är - bestämmelserna kan slåmycket orättvist. Vid beräkning av UTB skall man göra ett schablonmässigttillägg för den del av räntekostnaden vid personbilsköp som kan hänföras tillanvändandet för privat bruk. För det första är det svårt att fastställaprivatkörningens omfattning. För det andra, och det är värre, drabbar detschablonmässiga tillägget även den som inte har någon räntekostnad. Att detta verkligen är i högsta grad orättvist visas medall önskvärd tydlighet av att de tre mittenpartisterna i skatteutskottet idenna del gått emot den skatteuppgörelse deras partier varit med om, och deskriver i sin reservation att tillämpningen av anvisningar ifråga om räntetillägg för bil leder till orimliga konsekvenser. En annan orättvisa som vi har haft anledning att ta upp ärräntetillägget för jordbrukets bostäder. Som bestämmelserna nu är konstruerade medför de att deräntekostnader som uppstår vid investeringar i jordbruksdriften också ökarräntetillägget för bostaden - en helt oacceptabel ordning, som också mycketskarpt har kritiserats av flera remissinstanser. Det kan också konstateras att det blir olika behandling avräntekostnaderna på jordbrukarens och småhusägarens bostad. För en småhusägareär det räntekostnaderna minskat med schablonintäkten som utgör underskottet.Denna ordning är alltså fördelaktigare än den som gäller för jordbrukaren, därhela den pä bostaden löpande räntekostnaden utgör underskott. Det är förvånandeatt och företrädare i utskottet inte reagerat för dennaorättvisa på samma sätt som när det gällde räntetillägget för personbil. En annan fråga som mänga remissinstanser riktat kritik motär kvittnings-rätten vid beräkning av UTB. Man får då kvitta ett överskott påkapital mot underskott i en schablontaxerad villa . Makaremellan får dock inte överskott kvittas mot underskott. Detta är horribelt,eftersom det blir en avsevärd skillnad i beskattningen beroende på hurfördelningen av tillgångar och skulder ser ut makar emellan. I helt vanligafall kan det skilja på . Vi föreslär att regeringen ihöst lägger fram ett förslag innebärande full kvittningsrätt makar emellan. Vi har också tagit upp ytterligare en fråga som rörräntetillägg. Om en anställd av sin arbetsgivare erhållit ett län där räntanunderstiger den marknadsmässiga, görs vid beräkning av UTB ett räntetillägg medvad som kan anses motsvara räntesubventionen. I detta fall får tilläggsbeloppetinte kvittas mot ett överskott av kapital. Hade vederbörande däremot betaltmarknadsmässig ränta för lånet, hade hela räntan varit avdragsgill mot ettöverskott av kapital. Vi föreslår nu att ett sådant räntetillägg som jag härredogjort för skall få kvittas mot överskott av kapital eller mot underskott påvillafastighet. Även i detta fall bör regeringen förelägga ettförslag med denna innebörd. Frågan om beskattning av ackumulerad inkomst tas också uppi propositionen, eftersom skattereformen nödvändiggör en del ändringar iskatteberäkningarna. Det är nämligen mycket komplicerat att beräkna ackumuleradinkomst när den statliga skatten är uppdelad i ett grundbelopp och etttilläggsbelopp. De förenklingar som föreslås går jag inte närmare in pä,eftersom de är tekniska och ganska tidskrävande att beskriva. Emellertid harman i propositionen inte belyst vilka effekter de föreslagna ändringarna kommeratt få för berörda skattskyldiga. Följdlagstiftning tid inkomstskattereformen, m. m. Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. fördelarnadessutom förefaller bli ganska marginella, yrkar vi avslag på propositionen idenna del. Med det sagda, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2 och 8. Därest reservation 1 inte bifalls, yrkar jag iandra hand bifall till reservationerna 3, 5, 6 och 7. Jag övergår nu till att behandla en del frågor som intehar något samband med inkomstskattereformen. Skattereduktion för fackföreningsavgifter genomfördes ihöstas efter en omfattande debatt, som det inte är någon mening att häråterupprepa. Jag vill dock understryka att den utomordentligt viktiga frågan omskyddet för den personliga integriteten inte är löst, trots att skatteutskottetenhälligt förutsatte att integritetsfrågan, som inte berördes i höstensproposition, noga övervägdes av regeringen och därefter underställdesriksdagen. Det sätt på vilket den socialdemokratiskautskottsmajoriteten närmar sig integritetsproblematiken är värt att ägna enviss uppmärksamhet ät. Man anser sig ha löst densamma genom att påpeka att densom inte vill acceptera att en anteckning om skattereduktion kommer att finnasi skattelängden och sålunda avslöja att vederbörande är fackföreningsansluten,helt enkelt har möjlighet att avstå från skattereduktionen. Denna skrivning är minst sagt häpnadsväckande. Det sättsalltså ett pris på integriteten; Avstå . i skattereduktion, och Duslipper skylta med att Du är medlem i fackföreningen. Inte heller har regeringen effektuerat riksdagensenhälliga hemställan om en fullständig redovisning och kartläggning av dekonfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar och arbetsgivarorganisationer.Riksdagen uttalade att en sådan kartläggning borde äga rum innanskatteproblematiken behandlades. Vad slutligen skattefrihet för stipendier beträffar så hardet förslaget medfört tungt vägande invändningar. kritik ärutomordentligt skarp, och verket anser att det "kan resas principiellabetänkligheter av avsevärd tyngd mot förslaget sett ur skatterättsligsynpunkt". Verket menar då att man i förslaget går helt på tvärs motde ansträngningar som gjorts att ge olika inkomster sammaskatterättsliga status. Exempelvis har ju sjukförsäkringsersättningen gjortsskattepliktig. Verket påpekar vidare att för skattefrihet fordras attarbetet inte skall ha utförts för utgivarens räkning, vilket troligen kommeratt leda till kringgå-endemanövrar så att stipendier betalas ut av annan än densom tillgodogör sig arbetsprestationen. Man nämner här bildandet avstudieföreningar eller studiebolag som exempel på kringgåendetransaktioner. Nukan man med visst skäl fråga sig om sådana kringgåendetransaktioner inte ärfall för generalklausulen mot skatteflykt. Från moderat håll ställer vi helt upp bakomriksskatteverkets kritik i alla delar, och vi finner det högst anmärkningsvärtatt utskottsmajoriteten svalt ett förslag som är så illa underbyggt ochdessutom, som vanligt, höll jag på atl säga, inte blivit föremål för sedvanligremissbehandling. Utskottets socialdemokratiska majoritet har dockuppenbarligen känt sig mycket illa berörd ochförordar att lagstiftningen görs provisorisk . Sedan förutsätter man att noga skallfölja bestämmelsernas praktiska tillämpning, varefter regeringen mot bakgrundav vunna erfarenheter skall återkomma med ett nytt förslag. ' Det finns då anledning att till majoritetens talesmänställa frågan, hur det är avsett att skall kunna utvärderaförslaget. Eftersom det är fråga om en skattefrihet kommer det inte attförekomma några kontrolluppgifter, och inga belopp kommer att synas istipendiemottagarens deklaration. Jag vore alltså tacksam för svar pä denfrågan. Med det sagda yrkar jag också bifall till reservationerna9, 10, 11 och 13. De övriga reservationer där vi moderater deltar komineratt tas upp av . Följdlagstiftning tid inkomstskattereformen, m. m. 2 (): I skatteutskottets betänkande nr 50 behandlasutöver proposition 1982/83:157 en lång rad motioner. I propositionen föreslåsvissa förändringar av inkomstskattereformen, bl. a. i fråga om förfarande vidbestämmande av underlag för tilläggsbelopp. Vidare berörs frågan om denskattemässiga behandlingen av vissa stipendier samt att nästa allmännafastighetstaxering skall flyttas fram , till 1987. Skattereduktionen för fackföreningsavgifter återkommer,angående uppgiftslämnandet för att få skattereduktion för erlagdfackföreningsavgift. Till betänkandet har fogats en lång rad reservationer, ochjag skall senare beröra några av dessa. Beträffande skatteavdragen bör ånyo klarläggas attbegränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde inte, som man oftager sken av, berör alla, utan endast de inkomsttagare som har inkomster över"brytpunkten", i dagens penningvärde . Det är angelägetatt göra klart detta, för resonemanget förs mycket ofta som om detta är en saksom berör varenda inkomsttagare oberoende av vilken inkomst han har. Vidarefinns en del kvittningsmöjligheter. a. kan inkomst av kapital upp till ennivå av . kvittas mot underskott. Med hänsyn till den mycket starkaökning av underskottsavdragen som skett anser jag attåtgärderna var nödvändiga dels för att begränsa en fortsatt ökning, dels föratt begränsa spekulationen. Ett system som i vissa fall ger till resultat attden enskildes ekonomiska insats begränsas till och att samhället får taansvar för resterande kan inte i längden accepteras. Beträffande förfarandet vid fastställande av underlag förtilläggsbelopp har i motion 2377 yrkat att de uppgifter som krävs, istörsta möjliga utsträckning skall tas från deklarationen och beräknasautomatiskt. Utskottet vill särskilt understryka att bestämmandet avUTB - även vid tillämpning av fastställelsemetoden - till mycket stor del skallske maskinellt och att de skattskyldiga därför oftast inte kommer att behövalämna fler uppgifter i deklarationen än de gjort . Även i de fall dådet för Fö Ijdlags tiftning tdl inkomstskattereformen, m. m. bestämmandeav UTB krävs särskilda upplysningar av den skattskyldige bör uppgiftslämnandetavsevärt begränsas. Utskottet förutsätter att RSV genom olika åtgärder så långtmöjligt underlättar uppgiftslämnandet. Med den skrivningen, som jag villunderstryka, har skatteutskottet uttalat sig i denna viktiga fråga, och jagförutsätter att RSV vid utformningen av blanketter kommer att beakta vad somhär har sagts av skatteutskottet och - som jag förmodar sker om - avriksdagen. Jagövergår nu till att säga något om reservationerna. I reservation 4 påtalar vi reservanter de orimligakonsekvenser som RSV-anvisningen i fråga om räntetillägg för bil skulle ledatill. Tilläggsberäkningen skall nämligen ske utan att hänsyn tas vare sig tillvärdeminskning eller till den skattskyldiges inkomstförhållanden och faktiskaräntekostnader. Även i de fall dä den skattskyldige inte haft någraräntekostnader alls skall räntetillägg tas med vid fastställande av UTB. Det ärlika orättvist att beräkna räntetillägget på ett värde som motsvarar avbilens inköpspris. gladde sig åt att vi inom de tre partiersom träffat överenskommelsen inte är överens på den här punkten. Jag beklagaratt vi inte är det, men det skall ändå klart sägas ut att partierna inte hardeltagit vid utformningen av tillämpningsbestämmelserna. RSV har utformat dem,och det är mot detta vi protesterar. För en person som köper en ny bil och behåller den i tioår är bestämmelsen om att av bilens inköpspris skall ligga till grund förberäkningen av räntetillägget både orättvis och orimlig. Bestämmelsen gynnardem som har råd att byta bil , men är ett slag i ansiktet på alla demsom inte har råd till detta och också pä dem som förfäktar en likvärdigbehandling av alla skattskyldiga. Jag beklagar att det inte varit möjligt attkomma överens på denna punkt, eftersom detta är ett förslag som är så passorimligt att man borde ha rättat till det. Det flnns inte heller någonsvårighet att få fram ett vettigt underlag för beräkning av vilket belopp somskall ligga till grund, eftersom det i deklarationen alltid skall finnas enuppgift om vilket värde bilen har efter senaste årets avskrivning. I deklarationenskall den skattskyldige yrka på en avskrivning som sedan skall godkännas avtaxeringsmyndigheterna, och då borde det ha varit naturligt att låta detresterande beloppet ligga till grund för beräkningen. Jag förstår inte varförman här inte har kunnat tillmötesgå våra synpunkter. Vi reservanter anser detsjälvklart att det är bilens värde efter avskrivning som skall utgöra underlagför beräkning av räntetillägg. Frågan om fackföreningsavgifter har vi behandlat tidigare.Det är inte särskilt mycket nytt som har kommit fram . Vi anserför vår del att det förslag som föreligger inte är acceptabelt, och därförhar vi yrkat avslag pä detsamma. Härtill kominer att i enighetbegärde en fullständig redovisning och kartläggning av bl. a. de konfliktbidragsom betalas ut av fackföreningar och arbetsgivarorganisationer och storleken avdessa i förhållande till de sammanlagda medlemsavgifterna. uttalatatt en sådan kartläggning bör äga rum innan tar slutlig ställningtill frågan om medlemsavgifternas behandling i skattehänseende. Regeringen harännu inte tillmötesgått denna begäran. Jag tycker att när riksdagenenhälligt begärt en sådan här kartläggning borde man, innan man skrider vidarepå området, tillgodose denna begäran. Vi föreslär därför i reservation attlagen om skattereduktion för fackföreningsavgifter skall upphöra att gälla fr.o. I reservation 13 berörs frågan om skattefrihet förstipendier. Som framgår av yttrande, som fogats som bilagatill utskottsbetänkandet, är mycket kritiskt mot förslaget ipropositionen. Egentligen är det tillräckligt att vi reservanter hänvisar tillRSV:s yttrande. Jag skall dock citera några rader ur yttrandet, där RSV anförtbl. a. följande: "Det kan resas principiella betänkligheter avavsevärd tyngd mot förslaget sett ur skatterättslig synpunkt." Ytterligare uttalas om detta: "RSV anser det varaprincipiellt oriktigt att man pä det föreslagna sättet skulle ändra en pä dethela taget ganska stabil rättspraxis, inte minst med tanke på att det skullekomma att uppstå nya gränsdragningsproblem." Mot bakgrund av den starka kritik som RSV framfört kan jaginte tillstyrka propositionens förslag. Strävan bör vara att förenklaskattelagstiftningen -inte att införa bestämmelser som kan ge ett helt annatresultat än vad som avses. Jag är förvånad över att utskottsmajoriteten intehar tagit steget fullt ut och gått emot propositionens förslag. Som framgårävutskottsbetänkandet är utskottsmajoriteten ganska tveksam i sin motivering förett bifall. Begränsningen av lagstiftningen till två är och kravet på att manskall göra en utvärdering av bestämmelsernas tillämpning visar den tveksamhetsom präglat majoriteten vid ställningstagandet. Det hade varit värdefullt omman hade följt regeln om att inte krångla till lagstiftningen och därföravvisat förslaget. Jagansluter mig till reservation nr 13. I reservation nr 18 återupprepar vi reservanter kravet påbibehållande av skattereduktion för aktieutdelning och att utredningsarbetet omavskaffande av dubbelbeskattningen på aktieutdelning skall fortsätta. I reservation nr 21 berörs kapitalbeskattningen. Också häråterupprepar vi kravet på att de kapitalskatteskalor som gällt t. o. m. 1982snarast bör återinföras. Till utskottsbetänkandet har fogats två särskildayttranden från ledamöter. I det första, som gäller barnpension - enfråga som varit uppe tidigare - förutsätter vi att regeringen verkligen vidtaråtgärder för att skapa rättvisa och ekonomisk jämställdhet mellan barn somuppbär barnpension och barn till vilkas underhåll utgår underhållsbidrag ellerbidragsförskott. Beträffande det andra yttrandet, som stöds också avmoderaterna och och som berör avdrag för egenföretagarnaspensionsförsäkring, så har behandlat denna fråga . Viunderstryker nu som då att redan begärt en omprövning av denna fråga.Det har skett i Följdlagstiftn ing till inkomsiskatte-reformen, m. m. Fö Ijdlags tiftning till inkomstskattereformen, m. m. samförståndmellan samtliga partier. Vi hoppas verkligen att den omprövningen snarastkommer till stånd. Som det nu är får detta avdrag göras under allmänna avdrag,vilket innebär att avdraget sker först efter det att underlag förarbetsgivaravgifter har framräknats. Detta är en orättvisa som måste rättastill, och vi förutsätter att regeringen vidtar åtgärder som ärnödvändiga för att egenföretagare skall behandlas på samma sätt, oberoende omföretaget drivs som juridisk person eller som enskild firma. Med det anförda yrkar jag bifall till samtligareservationer där ledamöter förekommer och i övrigt till hemställan ibetänkandet. 3BJÖRN (): I detta betänkande från skatteutskottetbehandlas ett antal olika skattefrågor. Fullföljandet av inkomstskattereformenberörs i vissa delpunkter. Den stora diskussionen om marginalskatterefofmen fårvi emellertid inte utan i samband med den avslutande debatten i riksdagenom kompletteringspropositionen och de föreslagna energiskattehöjningarna. Viåterkommer då mera i detalj - detsamma gäller vissa företagsskattefrågor. Låtmig här för undvikande av missförstånd slå fast att i alla avseendenstår fast vid inkomstskattereformen, vid de nya skatteskalorna som innebärkraftigt sänkta marginalskatter, vid avdragsförändringen, vid kravet på ettrimligt inflationsskydd som inkluderar även oförutsedda inflationsskapandeåtgärder typ devalvering samt vid att skattebortfallet till följd avmarginalskattei"eformen skall kompenseras. I det nu aktuella betänkandet är det ett par saker som ärspeciellt anmärkningsvärda. Den ena gäller formen för fastställande av rätttill skattereduktion för fackföreningsavgift. Regeringsförslaget innebär att defackliga organisationerna ges rätt att kollektivt pä alla medlemmars vägnaryrka pä sådan skattereduktion. Den enskilde skattskyldige skall baraunderrättas om att ett sådant yrkande ingivits av facket. Detta står, såvittjag kan förstå, i strid med grundläggande principer i den svenskaskattelagstiftningen. Det leder också till ett antal praktiska problem. ex. ansvarig för eventuella felaktigheter i ett sådant yrkande? Är detfacket eller den skattskyldige? Dessa frågor har vi ställt i motion 2378 ochupprepat i utskottet, men oklarheten består. Nästa fråga gäller vad som händerom facket "glömmer" att yrka på skattereduktion och den enskilde troratt så skett och han/hon följaktligen går miste om att få denna reduktion. Voredet inte i alla avseenden bättre att låta den enskilde skattskyldige framställayrkande om skattereduktion och sedan i vanlig ordning styrka detta yrkande? Ur integritetssynpunkt vore det i varje fall definitivt enfördel. Vill verkligen socialdemokraterna medverka till att man iriksskatteverket får uppgifter på databand om alla svenskafackföreningsmedlemmar, deras medlemstid och eventuella reservationer motbeslut om kollektiv anslutning till politiskt parti? Har man inom regeringspartietsä liten känsla för de allvarliga integritetsproblem som är förknippade med denna ordning? Handläggningennär man i stor hast införde denna regel talar för att så är fallet. Införandet av skattereduktion för fackföreningsavgift fårses som en eftergift åt i samband med genomförandet avskattereformens första steg . I det nu aktuella betänkandet finns också enanmärkningsvärd eftergift åt LO och dess ekonomiska intressen. Det gällerförslaget om skattefrihet för stipendier i vissa fall. Vi i har ivår motion pekat på de konsekvenser som kan följa med denna lagändring. Detgäller risken för att man ger stipendier i stället för lön, eftersom det blirförmånligare för både arbetsgivare och arbetstagare att utnyttja möjlighetentill skattefria stipendier, t. ex. för facklig verksamhet. Ett stipendium somges för att täcka ett inkomstbortfall bör i analogi med annan skattelagstiftningvara en beskattningsbar intäkt. Denna vår kritik mot regeringsförslaget får starkt stöd iriksskatteverkets yttrande till skatteutskottet, vilket de båda tidigaretalarna också påpekat. RSV hyser principiella betänkligheter av avsevärd tyngdmot förslaget ur skatterättslig synpunkt. Förslaget går stick i stäv mot senareårs strävanden att förenkla, systematisera och harmoniera skattebestämmelserna.Ett problem är också - som påpekar - att stipendiet kan svaramot utfört arbete så länge det inte görs för stipendiegivarens räkning. Det kanmedföra att man bildar speciella studieföreningar eller studiebolag för dettaändamål. En sådan förening eller ett sådant bolag kan dä fä till uppgift attstå för stipendierna, medan den egentlige arbetsgivaren kommer undanlöneutbetalning för det utförda arbetet och arbetstagaren/stipendiemottagareni sin tur gör en förtjänst genom att ersättningen utbekoms som skattefrittstipendium. Hur domstolar och skattemyndigheter skall kunna stävja ett sådantmissbruk förstår jag inte. Majoriteten i skatteutskottet säger på denna punktbara att man noga måste följa tillämpningen av denna nya bestämmelse. Som denaktuella författningstexten är utformad kan, såvitt jag förstår, ganska storaersättningsbelopp komma att bli utbetalda som skattefria stipendier pä det härsättet . Av det anförda framgår att är starktkritiskt mot förslaget.