prot · G60945 · 1982-12-31 00:00:00 — Men man bör på andra sätt pröva hur man lämpHgenskall förstärka möjligheterna att bilda handlingsdugUga regeringar inom ramenför ett parlamentariskt demokrafiskt system. I det sammanhanget har vi drivitkravet på skapande av etf fungerande upplösningsinstif ut. I gmndlagskommitténföreslog vi socialdemokrater att i den händelse atf ett extra val hålls etthalvt år före den tid som är fastställd för nästa ordinarie val skall defta val ställas in. Vi vill diskutera dettaförslag vidare, och vi vill medverka fill atf åstadkomma bestämmelser som görupplösningsinstifufef meningsfullt. Våra ledamöter i gmndlagskommittén diskuterade också idetta perspektiv frågorna om gemensam valdag och en fyraårig mandatperiod. Omden gemensamma valdagen skulle ifrågasättas, hette def i den socialdemokratiskareservafionen, borde def ske från det angelägna i att få fill stånd ett fungerandeupplösningsinstifut. Även önskemålet om för riksdagenoch de kommunala beslutande församlingarna förutsatte en omprövning av dengemensamma valdagen. Dessa ståndpunkter står vi fast vid. Vi har alltså infealls slagit igen några dörrar inför samtal, där önskemål om ändringar frånövriga parfier kan ha andra bevekelsegrunder än våra. Ytterligare en sak villjag peka på. Def var konstitufionsufskottet som i etf betänkande, som vinoggrant diskuterade, gav underlag för direktiven fill grundlagskommittén.Därvid enades vi om aft infe i detta sammanhang ta upp frågor omfolkomrösfningsinsfifutet, frågan om vårval och frågan om personval, även omdef kan finnas skäl att i senare sammanhang återkomma därfill. Jag yrkar avslagpå de reservafioner i vilka krävs inifiafiv från inom deområdena. Under den allmänna mofionsfiden väckte vi socialdemokraterförslag om förkortning fill av frisfen i den s, k,fiomånadersregeln vid stiftande av grundlag, I en annan mofion har vi hemställtatt minimitiden vid vilandeförklaring av räffighetsbegränsande lagsfiftningskall vara i stället som gäller. Vi har infe under utskottsbehandlingen vidhållit kravet påen omedelbar ändring. Även dessa frågor har den karaktären, att de börbehandlas i arbetsgruppen utan bindande direkfiv. Regeringen bör verka för aften ändring av de nuvarande tidsfristerna kan genomföras i bred enighet, skriverett enhälligt utskott. Beträffande de kommunala valen uttalade utskottet vid1980/aft regeringen borde på nytt fa upp frågan med sikte påatt förslag skall läggas fill före nästa val. Här harjusfifieministern aviserat en utredning, Def betyder att infe i dagbehöver göra något ställningstagande beträffande systemet vid val avkommunfullmäktige. kommunisterna har återkommit fillutskottet, och därmed återfinns i reservafioner från dem synpunkter på ochförslag om statsskicket och regleringen i grundlag av de demokrafiska fri- ochrätfigheterna. Jag skall avslutningsvis något kommentera de frågorna. Vpk återkommer alltså med förslaget om en ändring avstatsform till republik, och i bilaga fill betänkandet finns förslag fillnödvändiga ändringar av regeringsformen, Utskotfsmajorifefen yrkar avslag påförslaget under hänvisning fill ställningstagandena i samband med fillkomstenav regeringsform. Då rensades bort de sista rester som formelltkvarstod av en personlig kungamakt, och vi har exempelvisupplevt hur falman på ett utmärkt sätt har uppträtt i rollen somregeringsbildare. Det var en uppgift som kungen tidigare hade, 3 RiksdagensprotokoU 1982/83:45-46 Vissa författningsfrågor m. m. Vissa, författningsfrågor m. m. Monarkens ställning är rentrepresentativ, och därför finns ingen anledning atf just nu aktualisera defsocialdemokratiska parfikravet på republik. Skulle mot förmodan en renässansuppstå för en personlig kungamakt blev läget ett annat. Jag är säker att enfolkmajoritet då vore beredd atf övergå till nytt statsskick, men saknarfrågan aktualitet. Vänsterparfiet kommunisterna uppmanar i en motionriksdagen fill vakthållning kring de medborgeriiga fri- och rätfigheterna. Defär ansvar att vara på sin vakt mot tendenser till urholkning avdessa rättigheter, heter def i motionen. Jag vUl hävda aft levt upptill detta ansvar. På s. 6-7 i vårt betänkande redovisas ett omfattandeutrednings- och lagsfiffningsarbete. i utskoffef och i denförsta fri- och räffighetsuf-redningen har jag haft fillfälle atf medverka förstärkning av de medborgerliga fri- och rätfigheterna. Jag tror därförinte att konsfitufionsutskottet har gjort sig förtjänt av snubbor frånkommunisterna i detta avseende. Vi står också inför omfattande reformer inomytfrandefrihefslagsfiffning-en, där målet är att ge etf i princip lika starktskydd åt andra offenfiiga uttrycksformer som har tillerkänts deftryckta ordet. Jag vill tillägga: Grundlagens rätfighetsregler verkarinte endast på rättslig väg. De fyller också en viktig uppgift av psykologisknatur genom atf mobilisera medborgaropinionen till försvar för rättigheterna.Ytterst är fri-och rättigheterna beroende av ett fast rotat demokrafisktmedvetande hos medborgarna och en därur vuxen vaksamhet mot alla ansatser atfförkväva de grundläggande friheterna. Ytterligare en synpunkt på vänsterparfiet kommunisternaskrav på fillsäffande av en femparfiufredning; de har tidigare medverkat i fri-och rätfighefsufredningar. Det starkaste skyddet för de medborgerliga fri- ochrättigheterna ligger i def demokratiska systemet som sådant med fritt arbetandepolitiska partier, som slår vakt om de grundläggande politiska rättigheterna,med fria val byggda på allmän och lika rösträtt, med behandling i avlagförslag och med en vidsträckt allmän debatt. Det förhåller sig i självaverket så att infe ens det starkaste grundlagsskydd för fri- och rätfigheterhjälper om medborgarnas demokratiska medvetande svikfar. Att den viktigastegaranfin för de grundläggande fri- och rätfigheterna är demokrafins förankringi folkopinionen bestyrks av att de vidsträckta fri- och rätfigheter som i dagfillkommer de svenska medborgarna i betydande omfattning har vuxit fram utanstöd i grundlagen. I en reservafion begär kommunisterna, ianslutning fill en motion av , aft skall hos regeringenbegära utredning om och förslag fill förbud mot s. k. lobbyföretag. Frånsocialdemokrafisk sida nonchalerar vi inte påtryckare av den typ som verkningsfulltbeskrevs i ef t TV-program som mofionären refererar till. Programmet belysteolustiga metoder för påverkan. Det vill jag gärna hävda också som minuppfattning. Men som vi skriver i utskoftets betänkande: "I ett samhällesom det svenska, med dess tradition av en fri och öppen debatt," -massmediernas verksamhet med granskning av olika slags makthavare spelar därviden vikfig roll - "bör den risk sorri kan ligga i ett lobbysysfem så som def beskrivsi mofionen inte överdrivas." Därför avstyrker vi motionen med dess krav påutredning och förslag fill förbud. Jag vill efter denna översiktUga ochrapsodiska redogörelse för betänkandet yrka bifall fill utskottets hemsfällanpå samfiiga punkter. AnL 53 (): I konsfitutionsutskotfefs betänkande nr 9behandlas en lång rad författningspolifiska frågor. Def skulle vara frestandeaft kommentera alla de här ärendena, men jag skall avstå från detta. a. att en arbetsgrupp under ledning av jusfifieministern, precis somkonstitutionsutskottets ordförande just har påpekat, just nuarbetar med att undersöka om möjligheter finns fill en enighet mellan depolifiska parfierna om att reformera vår nuvarande författning på några mycketvikfiga punkter. I detta läge finns def all anledning att infe binda sig idetaljer. Det är självklart aft den som eftersträvar ett konstruktivt resultatav arbetet i den här gruppen måste ge och ta. Inget parfi kan diktera någraabsoluta villkor. Försök i den riktningen kan bara leda fill atf möjligheternafill en förändring -och jag vill säga för många av oss en efterlängtadförändring - blir starkt begränsade. Mot denna bakgrund, herr falman, har vi från moderatasamlingspartiets sida avstått från atf i utskoftets betänkande återupprepa ochi detalj precisera våra ståndpunkter. För den som följtförfaftningsdiskussionen torde våra strävanden i det häravseendet vara välbekanta. Vi anser för def första aft de nuvarande treårigamandatperioderna är för korta. En förlängning fill förslagsvis framstårsom alltmer angelägen. Skälen till detta Ugger i öppen dag - polifiskamajoriteter måste ges möjlighet till en rimlig långsiktsplanering. Vikfen av ensådan erkänner vi på samhällslivets alla områden. Def vore märkligt om intebehovet skulle vara , minst lika stort i staten, i landsfingen och ikommunerna. Erfarenheterna av de nuvarande treåriga mandatperioderna är infesärskilt posifiva. Men en förlängning fUl utan förändring av dennuvarande gemensamma valdagen är knappast lämplig. Det torde vara unikt, i såfall, att under en så infe ge väljarna någon möjlighet atfdelta i något allmänt val. Andra länder har fyllnadsval, kommunala val vidolika fidpunkfer i olika delar av landet etc. Detta leder oss till aft närmare se på frågan om dengemensamma valdagen. Erfarenheterna av den pekar tyvärr på atf möjligheternaatt driva kommunala valrörelser infe är överdrivet stora. Kommun- ochlandstingsfrågorna druriknar lätt i de rikspolifiska. Förvisso innebär ocksåetf sysfem med skilda valdagar atf rikspolifiken slår igenom i kommunalvalen,men def torde ändå ske i avsevärt mindre utsträckning än vad som är fallet. Def bör också understrykas atf kommunerna genom sinstorlek har helt andra möjligheter atf bära upp egna valrörelser än de hadeinnan kommunreformen var genomförd. Vissa författningsfrågor m.m.: Vissa författningsfrågor m. m. Moderata samlingspartietsståndpunkt är alltså klar: Vi är beredda atf medverka till en reform som ökarmandatperiodens längd och skiljer riks-och kommunalvalen åt. Exakt hur defta skall ske behandlas aUtså i denarbetsgrupp som jag just nämnde. Där diskuteras också frågan omupplösningsinstitutet, formerna för utseende av statsminister och vissa andravikfiga förfaftningsfrågor. Med god kompromissvilja från berörda partiers sidafinns def enligt min mening fömtsättningar för aft nå en lösning som innebäretf första beslut under innevarande mandatperiod. Men det finns knappastanledning atf här -under pågående utredningsarbete - låsa sig ellermofionera olika konsfifu-tioneUa käpphästar. Utskottet har också behandlat frågan om ett ökatpersonvalsmomenf i vårt valsystem. Från moderata samlingsparfiets sida finnsett klarf intresse av att få fill stånd ett sådant. Exakt hur detta skall skefinns def inte någon given lösning på. Inslaget av personvalsmomenf kan görasolika starkt. Vi anser att denna fråga bör utredas vidare i lämpligtsammanhang, och jag ber atf få yrka bifall fill reservafion nr 13, Vad gäller de kommunala valen blir def ibland dåligt medproportionaliteten. Exempel finns på kommuner där en borgerlig majoritet blandväljarna har blivit en socialistisk majoritet vid mandatfördelningen och viceversa, Def är angeläget att åstadkomma en ökad proportionalitet vid fördelning avfullmäkfigemandat i kommuner som är indelade i valkretsar. Detta kan ske genomatt man höjer minsta antalet mandat i en valkrets från 15 till exempelvis 20, Men inte heller detta skulle ge full rättvisa - vi harförvisso kommuner som inte är valkretsindelade. En möjlighet är aft också vidkommunfullmäktige-valen införa ett system med fasta valkrefsmandat ochutjämningsmandat. Defta system har vi redan vid såväl riksdags- somlandstingsval, och def är svårt att se varför vi infe skulle kunna diskutera ensådan ordning också i kommunerna. På lämpligt sätt bör denna fråga och andrafrågor som hör samman med aft åstadkomma en förbättrad proportionellrepresentation i kommunerna utredas. Där kommer också frågan om olikaspärregler in i bilden. När def gäller de två huvudfrågor som jaginledningsvis nämnde, skilda valdagar och mandatperiodernas längd, ärfrågeställningarna väl kända och minst sagt ordenfiigt utredda. Här handlar defknappast om förnyade utredningar utan om polifisk beslutsförmåga. Det återståratt se om de politiska parfierna har denna handlingskraft. Med tanke påangelägenheten av en reform på de nämnda områdena finns det all anledning afthoppas att sådan handlingskraft finns och aft den under innevarandemandatperiod på ett konkret sätt kan manifesteras i ett första beslut. AnL 54BERTIL FISKESJÖ (c): Det förekommer infe sällan i den allmännadebatten atf man ganska generellt klagar på den författning vi nu har som grundför vårt politiska system. Dessa klagomål skjuter enligt min mening ofta övermålet och infe så sällan vid sidan om. är det väl heltenkelt så att man förväxlar form och innehåll. Man tycker illa om ett och annatbeslut som fattas, men def har ju ingenfing med författningen att göra.Författningen skall ange de former i vilka demokratin utövas. Dessa formerfylls sedan med innehåll genom beslut i sakfrågor. Sanningen är väl aft författningen i de flestagmndläggande avseenden visat sig fungera bra. Jag tror t. ex. inte att def ärmånga som sörjer tvåkammarsystemet, och för de flesta har defriksproporfionella valsystemet blivit en självklarhet - även om en och annan övrig socialdemokrat då och då brukar komma med förslag somsyftar till aft ge def största parfiet, dvs, socialdemokraterna,överrepresentation. Om jag förstod rätt , så har han släpptdessa tankar, och det är ju bra. Också boftenspärren i valsystemet har visatsig vara väl avvägd, även om vpk kontinuerligt opponerat sig däremot. Jag har itidigare debatter utförligt redovisat mina ståndpunkter i den här frågan, ochjag skall inte upprepa dem, T, o, m, def på sin fid - och fortfarande då och då- så omdiskuterade systemet för regeringsskiften har i praktiken infe lett fillnågra större bekymmer. Regeringsskiftena har gått snabbt och smidigt. Dessa och andra posifiva ting är vikfiga att håUa i minnetnär man diskuterar förslag fill förbättringar och förändringar. Ingetförfaffningssys-tem är dock fullkomligt, Def finns allfid utrymme för nyauppslag, och def är bra aft diskussionen om författningen hålls levande. Så har också skett. Sedan vi antog den nya grundlagen harvi haft många utredningar om förfaftningsfrågor, och i konsfitutionsutskottethar vi, som dagens betänkande visar, ständigt en ström av motioner som syftarfill ändringar. Från har vi härvidlag varit pådrivande. År efterår har från tagits upp vikfiga förfaftningsfrågor med utförligtmofiverade förslag fill ändringar. I en del fall har vi fått resonans frånandra parfier, i andra fall infe. Så är def även . Men också där det varitsegt kan man stundom notera åtminstone opinionsmässiga fall framåt. ex. frågan om skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval och dendärtill kopplade frågan om längre mandatperioder. Den gemensamma valdagen fillhör onekligen def minstlyckade i vår nya författning. De som följt ärendet vet att def var fråga omett slags utpressning från socialdemokraternas sida när den nuvarande ordningeninfördes. Den gemensamma valdagen var def offer andra fick ge för atf uppnå ettenkammarsystem och ett riksproportionellt valsystem. Mofiveringarna för den gemensamma valdagen är och förblirdunkla, hur mycket man än grubblar över dem. Om man analyserar argumenten, såfinner man aft de är fulla av logiska kullerbyttor. Den viktigaste kullerbyttanär att man säger atf eftersom beslut är av stor betydelse förkommunerna så bör det finnas etf tekniskt samband mellan kommunalval ochriksdagsval. Defta är i sak obegripligt. Alla frågor som har betydelse för kommunerna men somavgörs i -1, ex. momshöjningar och statsbidrag - är ju rikspolitiskafrågor Vissa författningsfrågor m. m. Vissa författningsfrågor m. m. av def skälet aft de avgörs i . T. o. m. självakommunallagen beslutas ju av och är således en rikspolitisk fråga.Def är som bestämmer kommunernas kompefens och fastlägger de ramarinom vilka kommunerna kan agera. Allt detta skall naturligtvis väljarna taställning fill i riksdagsvalen, eftersom det är i dessa frågoravgörs. Men inom dessa ramar har kommunerna, som vi vet, många och viktigafrågor som de själva bestämmer över. Detta är de kommunalpoUtiska frågorna. Detär dessa som väljarna skall fa ställning, fill i kommunalvalen. Den logiska slutsatsen är att väljarna bör få en rejälchans att bedöma rikspolifiska och kommunalpolitiska frågor var för sig. Så ärdet också i alla med jämförbara länder. Så är det infe här hos oss. Dengemensamma valdagen hindrar detta rätt effektivt. Def blir de rikspolifiskafrågorna som far över nästan helt och hållet, infe minst genom denmassmediainrikfning som valrörelserna numera fått. Sakfrågorna liksomkandidaterna i kommunal- och landstingsval kommer i skymundan, och partierna ikommunerna seglar upp och ner på ungefär samma sätt som partierna iriksdagsvalen. Någon egenfiig prövning av kandidater och kommunala program blirdef således inte. Defta är naturligtvis fill stor nackdel för den kommunalademokratin. Vill man ge kommunalpolitiken en rejäl chans, så måste valenarrangeras för sig. Det vill vi inom . Vi vill således ha fyraårigamandatperioder för såväl riksdag som kommuner och skUda valdagar. Man kan fråga sig varför vi inte lyckats fåsocialdemokraterna med på dessa krav. Ute i län och kommuner går def knappastlängre att leta upp ens några socialdemokrater som vill ha kvar den nuvarandeordningen. Socialdemokrafiska kommunalpolitiker tycker, liksom alla andra pådet regionala och lokala planet, aft det de sysslar med är alltför vikfigt föratt def skall smusslas undan på det sätt som sker. Men på def centrala planet - och det är här i riksdagenbesluten i dessa frågor fattas - krånglar socialdemokraterna. Frågan är utreddpå alla möjliga sätt, men socialdemokraterna på det centrala planet hittaralltid på någon ny anledning till att föra över ärendet till en ny utredningför att slippa fatta beslut. Vad man dessutom gör är att man kopplar samman frågan omskilda valdagar med frågor som inte har med den att göra. Syftet äruppenbarligen atf segdra. Det är f. ö. något dunkelt vad som mera i detalj är dencentrala socialdemokratiska ståndpunkten. Här kan jag kanske få ettklarläggande från . Statsminister har - om man skall trouttalanden i pressen - gjort en återkoppUng till gamla socialdemokrafiskatankegångar, som skulle innebära att priset för skilda valdagar skulle vara aftkommunerna indirekt väljer en del av . Detta är från minautgångspunkter helt oacceptabelt. skall utses direkt av folket ochvid ett och samma tillfälle. Desocialdemokrater som sitter i olika utredningar, nu senast en beredning som leds av justifieministern, vill koppla frågan om dengemensamma valdagen fill en förändring av tillämpningen avupplösningsinstifufef. Syftet med detta är som vi har hört att man vill stärkaregeringen på bekostnad, vilket också är en gammal av centralistiskfinriktade socialdemokrater odlad tanke. Något samband med friståendekommunalval har den infe, och kopplingen görs väl för atf försvåra och skjutaupp beslut om skilda valdagar. Inom tycker vi aft detta ur utredningssynpunkt ärenkla saker att ta ställning fill. Vi menar atf man nu bör se fill atf detäntligen blir beslut om skilda valdagar och fyraåriga mandatperioder. Def ärdet vi markerar i reservafion 7, som jag härmed, herr talman, yrkar bifalltill. Vi har erfarenhet av flerafolkomröstningar i vikfiga polifiska sakfrågor, den senaste gällde atomkraften.Andra frågor kan stå på lut. Def är således rätt uppenbart, att omsocialdemokraterna skulle framhärda med sitt förslag till fackföreningsfonder,skulle def vara rätt otillständigt - med hänsyn till de genomgripande verkningarsom fondför-slagef får - att genomdriva detta förslag utan att folket direktfinge ta ställning. Vi vet - def visade med all önskvärd tydlighetafomkraffsomrösfningen -att det nuvarande folkomrösfningsinsfifutet har storabrister. Det gäller de olika leden i förberedelserna för folkomröstningar ochbesluten om sådana, och det gäller tolkningen och tillämpningen avfolkomrösfningsresulfafen. Def är enligt vår mening inte tillfredsställande atfman efter en folkomröstning, såsom skedde efter afomkraffsomrösfningen, skallkunna köpslå om vilket utfall omröstningen egenfiigen fick. Medborgarna harrätt aft klart få veta vad de röstar om. Det folkomröstningsinsfituf vi nu har är etf slagsmellanting mellan beslutande och rådgivande institut. Omröstningen är formelltrådgivande. Men i t. ex. afomkraffsomrösfningen band parfierna sig på förhandför att följa omröstningsresulfafet. När defta förelåg hade ingen av de frelinjerna fått majoritet. Def blev alltså fråga om en tolkning avomröstningsresulfafet. De parfier som stod bakom linje 1 och 2 bestämde heltenkelt aft deras röstetal skulle slås ihop, detta trots att man i självakampanjen före omröstningen betonat hur mycket som skilde dem åt. Det minstaman kan säga är att defta inte är någon snygg ordning. I mofion och i vår reservation fillutskotfsbetänkandet begär vi aft vi skall få en ordentlig utvärdering av deerfarenheter vi nu har av folkomröstningar, och på grundval av dennautvärdering förslag om förändrade regler. Det är rätt märkligt aft de övrigaparfierna inte vill vara med om detta. Tycker man månne att det skulle varaalltför besvärande med en ordentlig genomgång av afomkraffsomrösfningen?Resultatet av atf ingenting händer blir ju att nästa gång det bliraktuellt med en folkomröstning drabbas av samma förvirring som vid de fidigarefolkomröstningarna. Jag yrkar bifall till reservafion 10. arbetsformer är ett kärt tema häri , såväl i kammaren som man och man emellan. Mest rör def sig dock omrätt Vissa författningsfrågor m. m. Vissa författnings-frågor m. m. oartikulerad veklagan och mycket sällan om konstrukfivaförslag. har år i mycket utförliga motioner tagit upp de härproblemen och angett framåtsyftande och rafionella handlingslinjer. Men när defkommit fill kritan har de andra partierna inte alls varit intresserade av aftgöra någonfing mera påtagHgt. Så är det även . Man vill tydligen fortsättamed sin veklagan. är inte frågan om arbetsformer i första handen fråga om riksdagsledamöters bekvämlighet. Det är ur allmän demokratisksynpunkt vikfigt att fungerar bra och att de ärenden vi har atfavgöra blir ordenfiigt beredda. har i sin motion med betydandeutförlighet angett var bristerna ligger, men jag skall inte här gå in i detaljpå dem. Den avgörande svagheten i nuvarande ordning är aftriksdagen endast i formell mening startar när öppnas. Vad vi görunder hösten är i stort sett aft behandla ärenden som skjutits - t,o, m, från en tidigare mandatperiod - samt en och annan proposifion somregeringen kan klämma fram i största brådska. Budgetpropositionen och denallmänna mofionsfiden - för aft fa ett par viktiga exempel - kommer ,De flesta andra tyngre proposifioner läggs fram , och framåt vårkantenpågår här i huset en formidabel häxdans då lagförslag och budgetbeslut fas i enoändUg rad med riksdagsledamöterna fjättrade som straffångar veckans alladagar, Def grundläggande felet är således atfförfatfningsreformens omläggning av riksdägsåret aldrig följdes upp med enomläggning av innehållet i riksdagsarbefet. Arbetsrutinerna är alltfortanpassade till det gamla riksdägsåret, som ju även formellt startade ijanuari, Def naturUga borde vara - som vi påpekar i motionen - attvi tiUämpade samma ordning som i andra jämförbara parlament, dvs, att riksdagenstartade med behandling av budgetproposifionen och atf vårenhuvudsakligen kunde användas till lag- och principförslag. Därmed skulle det också - och det är ett viktigt tema ivår motion - vara möjligt atf planera riksdagsarbefet på ett rafionellt sättmed ett jämnare arbetstempo under hela riksdagsåret. Det talas ibland om politikers isolering och omsvårigheten att engagera ledamöter för arrangemang utanförriksdagen. Vi känner alla väl fill problemen härvidlag. De är högst påfagUga,Def är enligt min mening mycket vikfigt att ledamöter kan delta isamhällsdebatten och i föreningslivet utanför . Vad def gäller är denkonfinuerliga direktkontakten mellan väljare och valda. Detta måste vara ensjälvklar del av def politiska uppdraget.