prot · G60946 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är näsfan så atf jag ber om ursäkt föratt jag blandar mig i debatten. Men en som var med när lagen fillkom en gång ivärlden - den lag som diskuteras - och som har suttit med kan inte undgå att säga någonfing när han lyssnar fill ser hur den folkparfistiska reservafionen är utformad. säger atf verkligheten efter reformen intemotsvarar vad som var tänkt när man beslutade och vad som står i proposifionenoch utskoftsbetänkandef, Ytterst är det naturligtvis så aft def här handlar omhur man uppfattar den allmänna värnplikten. Det står klarf i proposifionen attvapenfrilagsfiftningen är att uppfatta som ett undantag fill lagen om allmänvärnplikt. Därav följer logiskt, tycker jag, att någon typ av prövningsförfarandemåste finnas. Men i den folkparfistiska reservationen sägs aft etfprövningsförfarande knappast är förenligt.med principen att ingen får mot sinallvarliga personliga övertygelse tvingas göra tjänst inom def militäraförsvaret, Def låter sig i och för sig sägas. Vi lade i utredningen ned ett mycket långvarigt arbete påatt formulera villkoren för att man skulle kunna få vapenfri tjänst, Def varett mycket besvärligt arbete att formulera dem på ett stringent och fattbartsätt, eftersom def ytterst handlar om den enskilde individens uppfattning ochsamvete. Men måste ju mena någonting med dessa villkor. Undviker man helt aftpröva den enskilde mot lagen, hamnar man i ett tillstånd där den allmännavärnplikten inte upprätthålls i sin logiska konsekvens. På denna punkt tyckerjag att infe är riktigt logiskt, Kersfin sade aft ufredningssamfalen borde slopas såaft det bara handlar om ett informativt samtal. Men meningen var väl ändå inferikfigt aft man bara skulle informera, utan den enskilde som ställs införvapenfrilagens krav skulle få fillfälle att redogöra för hur han uppfattadedenna lag. Utredningsmannen skulle förklara innebörden av lagen gentemot den enskildesuppfattning. Det leder naturligtvis fill ett samtal, där många olika åsikterkan utbytas om hur def förhåller sig. Efter att ha sysslat med vapenfriutredningar i nämndenunder har jag fåft den uppfattningen atf man tror på den enskilde, närhan förklarar hur han uppfattar sin situafion. Självklart tror man på honom.Men det är inte alldeles säkert aft hans uppfattning och samvete stämmeröverens med lagen. Vi är mycket generösa i vapenfrinämnden. Vi är särskiltgenerösa gentemot dem som i denna debatt sagts infe ha den verbala förmåga somskulle göra det lätt för dem att få vapenfri tjänst. Vi är särskilt lyhörda närdef gäller att få klarf för oss vad en sådan person innerst inne känner. Jagkan inte riktigt acceptera argumentering, eftersom jag infeupplever def så i nämnden. Om utredningsmannen skall ha någon betydelse, måste hanbilda sig en uppfattning om hur den enskildes uppfattning och samvete i dennafråga förhållersig fill lagen och ge någon sorts omdöme om detta, I annat fall blirutredningen meningslös. Jag upplever det så atf verksamheten, med den form somlagen har fått och med det sätt på vilket vapenfrinämnden nu hanterar dessafrågor, fungerar i stort sett ganska bra, Totalvägrarnas problem har redan varitinne på, I etf totalförsvar måste vi ha någon form av registrering. Det ärsjälvklart med en allmän värnplikt. När vi nu har utökat totalförsvaret fillatf också omfatta verksamhet samt omhändertagande av barn ochåldringar i händelse av ofred, måste vi givetvis ha någon typ av registreringav de människor som skall hjälpa till i denna verksamhet. Uppfattas detta såsomen krigsplacering, som leder fill fotalvägran, känns def väldigt svårt att infeha klart för sig vilka människor som är beredda att ställa upp när def kommertill kritan. Leder detta fill en fotalvägran, är def verkligen infe så mycketaft göra åt def, Def kommer allfid aft finnas några få människor, som heltoch hållet ställer sig utanför totalförsvaret. Vi kan inte göra annat än dra deyttersta konsekvenserna av defta, Def känns tragiskt ibland, men skall systemetfungera i sin helhet, kommer vi inte runt problemet. AnL 178 (); Det var inte så överraskande med detta inläggfrån en representant för . Jag har förstått att utgångspunktär att de infe vill ha den liberalisering som har skett. Huruvida man tyckeratt resultatet har blivit bra eller dåligt beror på vad man utgår från. Vityckte atf det var en acceptabel linje, men vi hade velat gå längre. Eftersomdet inte blivit så, är vi infe nöjda. Att utredningsmannen skall tillstyrka eller avstyrka ärnågonfing som vi tycker infe borde få vara kvar, eftersom det då kommer in enbedömning som kan bli orättvis. När man säger atf de vapenfria överhuvud taget skulle hota den allmänna värnplikten, tycker jag def är felaktigtoch onyanserat. Är det infe litet oförskämt mot civilförsvaret, def ekonomiskaförsvaret och sjukvården i krig? Vi tycker väl alla atf def är angeläget stärker de civila delarna av totalförsvaret, och då skall man väl infeanvända sig av uttryck som att det militära försvaret skulle vara såbetydelsefullt aft man inte skulle kunna använda de vapenfria i de andradelarna. AnL 179BJÖRN KÖRLOF (m): Låt mig bara säga fill att jaginte talar på moderata samlingspartiets vägnar - jag uttrycker en personliguppfattning. Jag var också litet tveksam fill hur lagen skulle fungera.Men , efter att den varit i funkfion ett tag, upplever jag att den fungerar ihuvudsak ganska bra. Särskilt har jag fäst mig vid och själv medverkat till,efter måttet av min förmåga, att man skall vara så generös som def går atf varainom gällande ramar som lagen ställer upp. yttersta syfte medsin verksamhet är ju ändå atf pröva den enskildes uppfattning, hur han uppleverbruket av vapen, gentemot de krav som lagen ställer. Om jag får fortsätta, är min fråga till Kersfin Ekman:Menar att en sådan prövning infe skall äga rum? Vilka blirkonsekvenserna av att man infe gör denna prövning? Varför skall vi då formuleraså oerhört nyanserade och genomtänkta villkor som finns i lagen? De blir ju iså fall meningslösa. Jag förstår infe vad def skulle leda fill om vi infe menarnågonfing med dem. Sedan kom Kersfin iri på den allmänna värnplikten.Självfallet diskuterar vi numera i fotalförsvarstermer, dvs. atf medborgarnaefter måttet av sin förmåga skall ställa uppi ett vitt spektrum av olikaaktiviteter om samhället råkar i svårigheter. Men vi har ändå en lagstiftning ibotten som handlar om allmän värnplikt och som gäller för män, och vi kommerinfe runt den. Den bygger på att def militära försvaret tar i anspråkhuvuddelen av den manliga befolkningen under värnplikfslagen. är def så - och såvitt jag försfår harfolkpartiet erkänt det - aft värnplikten är huvudregeln ochvapenfrilagsfiftningen är ett undantag. Detta leder till de konsekvenser somjag har försökt atf utveckla här. Def är på den här punkten som jag inteförsfår hur folkparfiets logik hänger ihop. Värnplikten är en sak för sig. Viskall självfallet vara generösa mot dem som har svårigheter med vapenbruk ursamvefssynpunkt. Menar ni atf vi i fortsättningen över huvud taget inte skallgöra denna prövning? Vilka blir då konsekvenserna av detta? AnL 180 (): står bakom den allmännavärnplikten. Det trodde jag var klarf. Vi har ju varit med och tagitförsvarsbeslut osv. här i kammaren. Vad vi vill står faktiskt i den motion som reservationengäller. Där står atf vi anser att prövningsförfarandet i dess nuvarande formborde avskaffas. Vi säger att man skall kunna inge en skriffiig förklaring. Manskall kunna stå fast vid denna efter informafionssamtal, och gör man def skallman med ett skriftligt intyg av två personer visa aft defta är någonting somman verkligen känner för. Sedan skall man ju fakfiskt underkasta sig en längretjänstgöring som vapenfri. Vi anser mot bakgrund av detta att skallbegära en översyn av vapenfrilagen, så aft det blir såsom def var menat när manantog den lagen här i kammaren. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(ändring av prövningsförfarandet) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 29 förreservafionen av . 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 2 Utskottets hemställan: bifölls. 1982/83:4 Tilläggsbudget I /83 -försvarsdepartementet (prop. 1982/83:25) 1982/83:13Vissa kulturminnesyårdsfrågor Vadutskotten hemställt bifölls. betänkande 1982/83:4 om Öresundsförbindelserna m. m. AnL 181 (): Under den allmänna motionsfideni år väckte jag och några andra moderata ledamöter en motion, 1981/82:1416, i vilken vi anhöll om en översyn av konkurrenssituationen och prissäftningsprinciperna för färjelin jerna över . Bakgrunden till.vår mofion var de mycket höga prisökningarna för såväl person- som frakttrafiken . För företag som och har konkurrenssituationen på den europeiska marknaden påverkats negativt genom atf transportkostnaderna blivit orimligt höga. har övervägt möjligheterna atf lägga över viss vitvamprodukfion fill annat europeiskt land för att begränsa transportkost naderna. Många mofioner avslås i . Den nu nämnda mofionen föreslår utskottet skall lämnas utan åtgärd. Det beror bl. a. på att upptäckte konkurrensbegränsningen och påbörjade en sådan översyn som önskats i mofionen. Därefter har NO hemställt atf statens pris- och kartellnämnd skulle undersöka konkurrens- förhållandet mellan berörda färjeförefag och hur detta kommer till uttryck i priser och rabatter. SPK:sundersökning föreligger , och den ger mig anledning till vissa kommentarer.Jag skall inte besvära kammaren med en redogörelse för de konstellationermellan olika bolag som sköter överskeppningen över . Mellan dessa bolagfinns emellerfid samarbetsavfal av olika slag. a. finns ettsamseglingsavfal, den s. k. poolen, som ingicks , och defsamarbetet bedrivs under namnet Öresiindslinjerna. En överenskommelse harträffats om gemensamma taxor och rabatter för befordran av personer,personbilar m. m. men infe för lastbilar och gods på lastbilar.Sammanfattningsvis kan ändå sägas att ett mycket nära samarbete 11 prolokoU1982/83:45-46 ägerrum när def gäller all faxebestämning. har kostnaderna fördubblats för transport av personer och personbilarvid överfart över . Som jämförelse kan nämnas att så infe alls är falletför Sessanlines Unje mellan och eller och infeheller för TTrSagarLines.Unje mellan eller och Trayemunde.Också fraktavgifterna över har stigit mycket sedan poolsamarbetet medgemensam prissättning kom fill stånd. NaturUgfvis skall jag här infe gå in på en fingranskning avprissättningen. Vad jag vill framföra är att SPK:s undersökning visar på denkostnadshöjande effekt som ett borttagande av fri konkurrens medför. Inomnäringslivet i övrigt är prisöverenskommelser inte fillåtna, och det är därförmärkvärdigt atf sådana skall kiinna finnas när det gäUer sjötransporter av olikaslag. hade gjort upp framgårvilka svårigheter som förelegat för NO när det gällt att få ordning på vilkasamarbetsavfal som egentligen föreUgger och hur dessa påverkar faxesäftning ochkonkurrens. Jag vill därför uttrycka min glädje över att NO senare hos SPKbegärde den undersökning som jag refererat tiU. Trafikutskottetskriver i sitt betänkande att NO. nu överväger om åtgärder bör vidtas medanledning av den ökade förefagskoncenfrationen, och naturligtvis anserutskottet att dessa överväganden bör avvaktas. Jag delar den uppfattningen. Deffinns ändå skäl aft här citera vad NO skriver i ämbetets av mig tidigare nämndaPM: "sorn varit i kontakt med är def inget som öppet villuttrycka något missnöje då def enligt dem finns risk för aft detta kan försämraderas förhandUngsläge gentemot rederierna. Det är ju infe längre möjUgf atfspela ut rederierna mot varandra för att uppnå bästa villkor. Därför är detbäst att infe stöta sig med den enda förhandlingspart som är kvar.Speditörsförbundets tämligen försikfiga hållning kan också bero på en strävanefter atf inte i onödan komma i konflikt med rederierna. Vidare skallobserveras att det finns ett ägarsamband mellan tongivande spediförer ochrederierna." Det är så det låter, när den fria konkurrensen och marknadsekonominsätts ur spel. Jag vill uttrycka .den förhoppningen, atf NQ-ämbefefs vidareundersökningar görs på ett sådant sätt aft etf fullgott underlag finns för deåtgärder som NO kan komma aft föreslå. Promemorian ärotillräcklig och visar tydligt hur svårigheterna hopar sig, när konkurrensenredan satts ur spel. NO uttalade, nämligen också fruktan för aft priserna förgodstransport kan sfiga rejält, innan något annat alternativ till nu befinfiigatransporter kan bli reaUsfiskt. I den förutsägelsen hade man rätt. Jagvill också uttrycka den förhoppningen, att vidare utredningar sker skyndsamt,så atf nuvarande monopolsituation kan upphöra, en monopolsituation med alltvad den medför av höga kostnader för såväl person- som lasftransporter och därmed onödig belastning för'delar avvår svenska exportindustri. ''-'" ' ' : AnL 182 (): Def betänkande som vi nu behandlar ärrnärkligt så fill vida att iifskoffef är enigt, trots att de mofioner sömbehandlas i betänkandet redovisar helt olika uppfattningar orn hiir frågan omförbindelserna över bäst bör lösas för framfiden. Enigheten består i att utskottet - liksofn 'vi'motionärer- understryker vikfen av att frågan får en fillfredsställande lösningöch att pågående utredningar påskyndas. Utskottet anser att det är särskiltangeläget atf lösa frågan om fågfärjeförbindelserna med ochkontinenten. Defta kan vi centermotionärer instämma i, men vi vill samtidigtunderstryka atf frågorna om färjetrafiken i övrigt infe får skjutas på en ovissframfid. Defta skulle vara till stor skada för'näringslivet Och för deinternationella förbindelserna. Under aUmänna motionstiden'1982 avlämnade vieenterledamöfer från fyrsfadskrefsen och två motioner, nr 791 och1621 - den senare i anslutning till mofion nr 1620. Def är med fillfredsställelsejäg konstaterar aft utskoffef i betänkandet har understrukit speciellt vad vianfört i motion 791. En väsentlig förklaring till påtalade brister i färjeförbindelsernaöver södra - jag syftar då på linjerna från och fill Köpenhamn- är den ovisshet som rått om den framfida utformningen av-dessaförbindelser. Den ständigt återkommande diskussionen om broförbindelse harutgjort ett hinder för rafionella och framåtsyftande investeringar inomfärjefrafiken. har vi fått dras med provisorier. Efter färjefrafikens guldålder på 1960-talef här vi fåttleva med en negativ trafiksituation. Till att börja méd' har tonnaget infe i fid anpassats fill förändrade frafikbehov. Vidare har konsekvenserna av den enmansufred ning som direktören i Tobaksbolaget, , fick i uppdrag atf göra av dåvarande kommunikationsministern skapat nära nog kaos i trafiken på södra . Utredningen ledde fill att bilfärjetrafiken på linjen lades ner . Denna linje hade som bäst av det gods sorn skeppades över . Linjen var mycket populär bland lastbilschaUfförernay inte minst med tänké på ätt överfarfsfi- den - - var'lagom för målfider och vila. Färjelägenas nära anslutning fill motorväg både i och i uppskattades också. . , . I samband med nedläggningen av linjen färjorna fill en ny linje MalmöTuborg. Den lades emellerfid ned efterendast etf år. Den satsningen blev ett köstsarrifdundérfiasko. Utredaren hadefullständigt missbedömt förutsättningarna för den linjen. Detta gjorde han medutgångspunkt i den förutfattade och fuUständigf felakfiga meningen atf linjenLandskrona-Tuborg under alla förhållanden skulle komma att läggas hed. Denutredriingens slutsatser var'närmasf en skandal. Öresundsförbindelserna m. m. linjen var vid den fidpunkten atf den senast inköptafärjan hade en för stor resfaurangdel, som var olönsam. Man borde ha saft in enefter trafikbehovet bättre anpassad färja i stället för atf lägga ned linjen.Men kommun stod maktlös mot statsmakterna och rederiet. En tredje negativ faktor är den som redanhar nämnt, nämligen att konkurrerande rederier har gått samman och ingåttsamseglingsavfal - med de konsekvenser defta fått för prissättningen. Jagskall infe närmare gå in på den delen. Genom att konkurrensen således safts ur spel, har vi fåttstora prishöjningar, vilka i sin fur minskat passagerarantalet och därmedockså en normal och önskvärd ntellanfolkUg kontakt över denna del av sundet.Det är givetvis kännbart för trafikerade linjer ochdessutom ett hinder för atf återuppta trafiken på linjen . Detär ett stort resursslöseri att färjelägena i och ståroanvända. Den övergripande frågan i diskussionen om trafiken överÖresund är: Bro eller infe bro? Från sida har vi otaliga gånger och iolika sammanhang bestämt hävdat att vi helhjärtat vill satsa på endifferentierad färjefrafik på de olika Öresundshamnarna i stället för på urolika synpunkter orealisfiska broförbindelser. När vi har analyserat argumenten för och emot bro har viinte i något hänseende funnit övertygande skäl för en broförbindelse. En överpartigränserna enig kommunstyrelse i har i en skrift. AlternativaÖresundsförbindelser - Bro infe bro, pä etf utmärkt sätt ställt alternafivenmot varandra. Slutsatserna stämmer väl med vad vi inom har hävdat sedanlång fid fillbaka. Enligt vår uppfattning är byggandet av en bro ettohyggligt dyrt sätt att försämra kommunikafionerna. Utförda lönsamhetskalkylerär baserade på vanskliga antaganden om ökat välstånd, ökad bilism och ökatresande över sundet. Själva byggandet av bron skulle visserligen ge mångaarbetstillfällen, men det skuUe troligen i stor utsträckning komma atf röra sigom specialarbetare ufifrån. Bron i färdigt skick skulle endast ge några hundrapermanenta arbetstillfällen medan några tusen sjöfarts- och hamnansfälldaskulle bli utan arbete. En bro skulle vidare föra med sig att högklassig åkermarkfinge offras för trafikleder. Med all säkerhet skulle näringsliv och boende påsikt få en bilanpassad lokaliseringssfrukfur. Den mark som omfattas avallemansrätten skulle komrna att förslitas starkt, och def skulle bli ettenormt slöseri med grus för brobygget. Ur energisynpunkt är färjealternativetklart överlägset, enligt gjorda beräkningar. Koncenfrafionen av biltrafik tillMalmö och skulle skapa miljöproblem. En blick på kartan visar ocksåhur orationellt och oekonomiskt det skulle vara att onödigtvis dra ned dennorrifrån kommande trafiken ytterligare fem . Denna trafik dominerar juhelt trafiken fill . Detta är ett mycket starkt argument mot en KM-bro. Andranegativa faktorer är ökade reskostnader och resor utan vila och gemenskap.Slufiigen vill jag anföra aft färjefrafiken - om viljan finns - kan anpassasefter växande frafikbehov. Den sprider trafikarbetet på flera hamnar ochmotverkar på så sätt miljösförande koncentration. Igjorda utredningar har def inte på något övertygande sätt påvisats aft etfbroalternafiv skulle gynna näringslivets utveckling, sett i etf större sammanhang.Tvärtom har vi att räkna med en regional obalans med filltagandestorsfadsproblem. Jag har inget yrkande och skall avslutningsvis endast uttryckaförhoppningen, att utskottets välvilliga skrivning om behovet av snabbaåtgärder skaU leda till beslut i den riktning som anvisats dels i de åberopadecentermofionerna, dels i vad jag här har anfört. Det är en vikfig regionalfråga, men den är också vikfig för vårt land i övrigt. AnL 183 BO (): Förbindelserna över är säkerligen av vikt för en ganska stordel av landefs industri, speciellt för den exportberoende. Man kan konstateraaft en betydande del av landefs export passerar över sundet. Somövergripande mål för transporterna över kan enligt min uppfattningföljande uppställas: 1. attdenna transportapparat organiseras på ett sådant sätt att kostnaderna minimeras så atf prisnivån icke i onödan höjs beträffande landets export produkter, 2, atttransporterna kan ske på ett effektivt sätt beträffande fider, allmän service och fillgängUghet, Utöverdetta kan också nämnas Öresundsförbindelsernas betydelse för vårt kulturellaoch sociala utbyte med vårt grannland och kontinenten. Ursåväl regional som lokal utgångspunkt är förbindelserna över av storbetydelse för näringslivsutvecklingen. Ej heller skaU förglömmas den betydelsesom transporterna har ur sysselsättningssynpunkt för kommunerna vid Skånesvästkust. För befolkningen i de aktuella kommunerna är det etf lika självklartkrav att det föreligger goda och lättillgängliga förbindelser över sundet somdef är för t. ex. stockholmaren att ha goda förbindelser inom sin region. Omman befraktar Öresundsförbindelserna , nödgas man konstatera aft denuvarande kommunikafionerna på flera punkter icke kan sägas motsvara de mål somjag tidigare nämnt. En grundläggande faktor i defta sammanhang är att trafikenpraktiskt taget har koncentrerats till ett monopolarfaf företag, , som isamarbete med DSB helt behärskar bil-och godsfrafiken över sundet. Det finnsfrån flera håll, bl, a, från NO, farhågor för att detta monopolartade tillståndfår negativa effekter på såväl gods- som biljettpriser. Vidarehar trafiken kommit att koncentreras fill leden avföretagsekonomiska opfimeringsskäl, varvid ingen hänsyn tagits fill desamhällsekonomiska effekterna av atf detta har skett fill priset av atttrafiken på södra och meUersfa nästan helt upphört. 12 RiksdagensprotokoU 1982/83:456 Öresundsförbindelserna m. m. Jag vill i def här sammanhanget nämnaatf kommun initierat en utredning om en ny fåg-färje-linjeLandskrona-Köpenhamn. Denna utredning pekar på en rad ekonomiska aspekter, sombör vara intressanta ur samhällets synpunkt. a. kan konstateras atf manskulle spara en färja eller ca 200 milj, kr, och ändå uppnå samma kapacitet,beroende på den kortare överfarten från till i förhållandefill överfarten . Dessutom kan påpekas attdriftskostnaderna haturligtvis också blir betydligt lägre beroende på denkortare överfarfsfi-den. Man kan alltså konstatera att situationen f, n, inte kananses som tillfredsställande. Jag vill därför framhålla vikfen av: 1. aft den iutskottets betänkande föreslagna utredningen - uppdateringen - kangenomföra sitt vikfiga och riktiga arbete, 2. att dennaöversyn därvidlag beaktar bristerna i förbindelserna på södra och meUersfaÖresund, samt speciellt granskar förutsättningarna för en förbättradtrafiksituation från och till . I detta sammanhang bör även frågan om förläggandet av eneventuell ny fåg-färje-linje över fömfsättningslösf granskas, inteminst vad avser geografisk placering av def svenska färjelägef. Med förhoppningar om beaktande av de härframförda synpunkterna vill jag instämma i trafikutskottets hemsfällan ibetänkandet om Öresundsförbindelserna. AnL 184ROLF CLARKSON (m): Jag vill i all korthet framhålla att det föreliggerett enigt betänkande från frafikutskoffet. Vi är i utskottet eniga om hursituafionen i f. n. skall behandlas. Vi är på det klara med atf denfrafikeko-nomiska situafionen är ansträngd, och vi är nöjda med aft regeringenhar tillsaft en särskild utredare för aft uppdatera och, som utskottet säger,nyvärdera de fidigare utredningar som finns om förbindelserna över . Def finns alltså ingen anledning att ha enomfattande Öresundsde-batf. Jag låter därför såväl som BoNilssons inlägg stå oemotsagda och rekommenderar dem atf återkomma med liknandeanföranden när debatten om Öresundsförbindelserna tas upp. har talat för den mofion där hon står somförsta namn. Den gäller konkurrensförhållandena för transporter över Öresund.Jag konstaterar - jag är i detta fall i den egendomliga situafionen aft varabåde ufskoftstalesman och medmofionär - atf utskottet i prakfiken hartillstyrkt motionen. Def är svårt aft behandla den annorlunda än vi har gjort.Statens pris- och kartellnämnd har funnit aft de höjningar som har genomförtsinfe har varit oskäliga. Def föreligger en monopolliknande situafion i Öresundstrafiken,men i reaUteten är det inte fråga om ett monopol. Def finns möjlighet, somIngrid mycket väl vet, atf konkurrera med nya färjeförbindelser ellerandra transportsystem. NO överväger nu om åtgärder bör vidtas, och utskottet anser att deövervägandena måste avvaktas. Med detta, herr falman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. AnL185 PER (): Vi behandlar ett ärende som är rubricerat "Öresundsförbindelsernam. m.".