prot · G609107 · 1982-12-31 00:00:00 — Man har enbartgömt sig bakom fidigare gjorda kostnadskalkyler för en utbyggnad av kanalen. Vadvi motionärer begärt är att en samlad bedömning av kanalens betydelse börföretas och att erforderliga statliga satsningar för godstransporter på Götakanal görs. Detta vill vi att som sin mening ger regeringen tillkänna. Men det vill tyvärr inte trafikutskottets majoritet vara med om. - denna unikatillgång för vårt land - får inte äventyras genom 67 Nr 107 ettsnävtsynsätt. Kanalen bör utnyttjas i högre grad. den_ Frågan om godstransporter på har fått enallt större betydelse, påpekas i reservation 7 av yrkar, fru talman, bifall till denna reservafion. 81 () replik: säger att vi inte vägt in några samhällsekonomiskaaspekter när vi yttrat oss i utskottet om bl. a. godstrafiken på kanal.Jag vill då säga att det finns hamnar i det här området. Låt mig först nämna enhamn som ligger långt in i landet. Det är hamnen i . Där upphördehamn verksamhet i egentlig betydelse för åtminstone , beroende påatt hamnen var för liten. Den efterfrågades inte av trafikanterna. Men en annanhamn i området, som ligger långt inne i landet, har utvecklats och har i dagdetta område som upptagningsområde. Där har man kunnatkoncentrera trafiken och för en hamnpolifik som går ut på att hamnenskall ha den region det här rör sig om som upptagningsområde. Jaghar litet svårt att förstå den motivering som yrkade bifalltill. har inte använts som godstransportled , och det harväl berott på att det inte har funnits något godsunderlag. Nusäger man att kanalen har fått större betydelse därför att den industriellautvecklingen i området har varit negativ. Har den industriella utvecklingenvarit negativ i området, har ju trafikunderlaget ytterligare försämrats. Skallvi i det läget sätta i gång att gräva och göra kanalen djupare och bredare föratt större båtar skall komma dit? Men tala om vad det är för gods de skallhämta och varifrån godset skall hämtas. Man kan inte bara köra med en båt framoch tillbaka på en kanal. Den skall ha något med sig också. Anf.82 (vpk) replik: Den argumentation för kan knappast vara värdigtrafikutskottets talesman. Beskrivningen av utvecklingen i vissa hamnar ärheller inget svar på frågan huruvida det skulle vara möjligt att utökatransporterna på . Omsysselsättningsutvecklingen har varit negativ, säger , skulledet tala emot en satsning - en satsning som jag har påpekat skulle innebära enstimulans för sysselsättningen och för hela regionen. Det är ändå vad dethandlar om. Jaghar försökt att i olika punkter ange de skäl som vi anser finns för att prövagodstransport på kanalen. Dessa skäl har förstärkts, t. o. m. sedan förragången vi behandlade kanalfrågan här i , och kommer uppenbarligen attförstärkas år . Det gäller kostnaderna för landsvägstrafik, det gällermiljöfrågorna, det gäller strävan att minska oljeförbrukningen osv. Utanen medveten satsning på kan dess betydelse även som 68 turisfled komma i fara. Den passivitet som i dagpräglar utskottets syn på kanaltrafikfanns också i ett tidigare skede, när det fördes en diskussion om Nr 107 Anslag till Sjöfart m. m. hur manskulle göra med . Hade det synsättet fått bli förhärskande hade vinog inte ens haft nuvarande verksamhet på . Jag vänder mig alltså motatt trafikutskottet uppenbarligen inte vill pröva om nya förutsättningar harfillkommit. majoritet är tyvärr ingen pådrivande kraft när detgäller att skapa en gynnsam utveckling på och kring kanalen. Det är beklagligt,men så är det tydligen. 83 () replik: Jag skulle önska att hadekunnat peka på åtminstone någon industri som ville förklara sig beredd attutnyttja kanalen -om den byggs ut och sjöfart blir möjlig upp fill exempelvisMotala. Skulle Verkstad, som haft en tillbakagång, haklarat sig bättre om diket upp från Mem till hade varit djupare ochbredare? Hade i klarat sig bättre? Hade Luxors fabrik klaratsig bättre? Jag tror inte det, . De industrier i det här området som har eventuella behovav sjöfrakter har inte mer än några få mil till , där det förekommeren regelbunden linjetrafik till snart sagt jordens alla hörn. Låt oss, , satsa deknappa investeringsmedel och resurser vi har på de ställen där vi kan få någonsom helst ekonomisk återbäring på dem. Låt oss slippa sådana nostalgiskafunderingar som dessa - om satsningar på en kanal som hör hemma mer än 100 årtillbaka i fiden. 84NILS (vpk) replik: Jag tycker att skall studerakanal verksamheten i andra länder. Då skall han komma underfund med att detinte är enbart nostalgi att tala om kanaltrafik. Den lever kvar i en rad länderoch bör ha möjligheter även i vårt land. Sedan denna underliga diskussionsteknik: Skulle Motalaverkstad ha klarat sig om godset kunnat fraktas på kanalen? - Det är helt andrasaker som gjort att verkstad har bantats från ett par tusen till ett parhundra anställda - där kommer hela storfinansens verksamhet här i landet in,och den hör väl kanske inte fill det här ämnet! Det handlar om att skapa nya akfiviteter i ett område somhar drabbats av så svåra sysselsättningsproblem som exempelvis Motalaregionengjort. Det bästa är kanske inte att belasta landsvägarna mellan ochMotala med ytterligare långtradartrafik; det kanske också finns en möjlighetatt utnyttja kanalen. Det handlar också om att utnyttja Västgötadelen på etthelt annat sätt än ; den har vissa andra möjligheter, men den utnyttjas inte till fullo. Jag vill också påpeka att kanalbolaget har riktat beskkrifik mot regeringen som företrädare för ägarintressena, i varje fall framtill , för att den inte kunnat bistå bolaget i försöken att lösa deekonomiska problemen. återstår att se om den nya regeringen kommer att visastörre intresse för kanaltrafiken än de har gjort. Den borde göra det.Utan medvetna Anslagtill Sjöfart m. m. satsningarpå kanalen - jag säger det än en gång - även när det gäller den verksamhet somi dag bedrivs kommer kanalen i fara; det är den nakna sanningen. BirgerRosqvists och trafikutskottets passivitet är oroande, men man kan väl hoppasatt också trafikutskottet kan ändra uppfattning allteftersom skälen förkanaltrafik växer i styrka. Anf.85 (): poängterade i sitt anförande att tanken på kanalhar en stark förankring i . Det är riktigt. Den har också förankringutanför . BirgerRosqvist sade att vi skall försöka finna annan mark att gräva i. Men saken ärden att vi inte har begärt att få gräva. Vi har begärt att få utredaförutsättningarna för att gräva. Mellansverigeär den region i landet där krisen kommer att slå hårdast . Somett led i våra försök att motverka krisen har en rad organisafioner ochkommuner utefter ansett det angeläget att utreda vilka nya möjligheteren kanalisering av skulle ge näringslivet. Trafikutskottethar valt att behandla motion 780 ur strikt trafikpolitisk synvinkel. Man utgårifrån en fixerad transportvolym och bortser helt från vilka utvecklingseffekteren sjötransportled skulle innebära. Vidkontakter med företag och näringsidkare har kunnat konstateras att fillgångtill sjöfart skulle innebära nya marknader för de produkter vi redan har, menockså ge möjligheter att fillverka nya produkter. Att som trafikutskottetmaximera tonnaget till per är är alltså att på mycket lösagrunder konstatera det som motionärerna vill utreda. Ettannat skäl att utreda kanal är den höga byggarbetslösheten i de berördalänen. Omfattande statliga insatser för att skapa beredskapsarbeten i regionenkommer att vara nödvändiga. ser vi att objektsreserven krymper imycket snabb takt. Mindre objektsreserv leder sannolikt till att densamhälleliga nyttan av objekten minskar. Spar man verkligen pengar genom attinte bygga kanalen? Är de alternativa beredskapsobjekten mera lönsamma? Detfinns anledning att utreda om inte en rejäl satsning, som långsikfigt kanförbättra regionens förutsättningar, är att föredra. är behoven avmedel för beredskapsinvesteringsobjekt större än vad som skulle krävasför en kanalisering. Varken eller Essingeleden bär sinakapitalkostnader. De är satsningar på infrastruktur. Därmed fallertrafikutskottets ekonomiskt betingade motiv för avslag på motionen. 86 (): I motion 979 har och jag aktualiserat frågan om attutveckla en svensk närsjöfart. Sakunderlaget för en sådan satsning finnsframtaget. presenterade förslag till en svensknärsjöfart . Man föreslog ett system, där enhetsbeharidlat stycke-ochpartigods sjötransporteras på roll on-roll off-fartyg med landsvägstrailrar Utredningen konstaterade också att sjösystemen är Nr 107 ekonomiskt konkurrenskraftiga alternativ. Enutvecklad svensk närsjöfart är motiverad också från andra utgångs- 24 mars1983 En väl fungerande närsjöfart skulle också på ett effekfivt sätt motverka en dålig trafikmiljö och i höggrad minska riskerna vid Anslås till Siöfart m. m. transporterav farligt gods. Det är därför förvånande att det ännu inte har tagitsnågra rejäla konkreta initiativ i syfte att förverkliga en svensk Förslag finns ju, och system för närsjöfart är Tiden har inte på något sätt stått stilla, sedannärsjöfartsutredningen lämnade sitt betänkande. Vid Tekniska högskolan i man utvecklat ett system för närsjöfart, som rönt stor uppmärksamhet bådenafionellt och internationellt. Systemet har fått namnet Ultra utvecklas i nära samarbete med representanter för skilda intressen såsomhamnmyndigheter, rederier, stuveribolag, speditörer, skeppsmäklare,transportföretag och svensk varvsindustri. En målsättning vid utvecklingen har varit att få enömsesidig anpassning mellan fartygsutformning och godshantering i hamn. Dettahar man uppnått genom att anpassa fartygen fill hamnarna i stället för tvärtom,vilket normalt är fallet. På så sätt utnyttjar man de omfattande investeringarsom redan är gjorda eller är under genomförande i hamnarna i form avanläggningar och utrustning. UCS-systemet passar, som vi ser det, mycket väl ini närsjöfarts-utredningens förslag. Det är tillfredsställande att trafikutskottet vidbehandlingen av vår motion framhåller i sitt betänkande att den långa svenskakusten med kanalförbindelser till insjöhamnarna och det väl utbyggdahamnsystemet i förening med en effekfiv kustsjöfartsnäring borde kunna utnyttjasbättre än som sker . Detta ställningstagande ligger helt i linje medkraven i vår motion. Vi har inte heller någon invändning mot trafikutskottets ibetänkandet uttalade önskemål att avvakta regeringens ställningstagande tillnärsjöfarts-utredningens förslag. Men - och det vill jag särskilt understryka -ett ställningstagande till närsjöfartsutredningens förslag får inte dröjaalltför . Som jag fidigare framhållit, har utredningen avlämnat sinaförslag . Det har således varit gott om fid för rådrum. trafikutskott fillhör ju de tunga utskotten,vars uttalanden och uppfattningar ingen kan stå oberörd inför. Jag hyser därförgoda förhoppningar om att ledamöterna i trafikutskottet akfivt kommer attverka för att deras egna propåer om en effektivare kustsjöfartsnäringförverkligas. När så sker, tillgodoses också syftet med motion 979. Med tanke på allt positivt somutskottet har anfört om svensk närsjöfart har jag för dagen, fru talman, ingetsärskilt yrkande i anslutning till min motion. Överläggningenvar härmed avslutad. Anslag till Sjöfart m. m. Mom. 8(särskild farledsavgift) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 69 förreservafion 1 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (avgiftssystem för isbrytarhjälp) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 2 avRolf Clarkson m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 11 (sjöfartspolitiskt program) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 13 förreservafion 3 av . Mom. 12 (ett statligt rederi) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 13 för reservafion4 av . Mom. 13 (sjöfartsekonomisk forskning) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 13 förreservafion 5 av . Mom. 14 (kust- och närsjöfart) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 13 förreservation 6 av . Mom. 15 b (sjöfart på inre vattenvägar) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 13 förreservation 7 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 18 (UNCTAD-koden) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 13 förreservation 8 av . Mom. 19 (flagglagen) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 13 förreservafion 9 av . Mom. 20 (bekvämlighetsflagg) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 13 förreservation 10 av . Mom. 3(förlängning av tiden för slutbetalning av fartyg) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 136 förreservation 11 av m. fl. Mom. 4(amorteringsvillkor för fartygslån) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 64 förreservation 12 av m. fl. Mom. 1(stöd till svenska rederier) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservafion 13 avRolf Clarkson m. fl., bifölls med acklamafion. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1982/83:26 omstatens energiverk (prop. 1982/83:100 delvis). 87STEN (): Regeringen har i budgetproposifionen lagt framförslag om inrättandet av statens energiverk. a. föreslås attoljeersättningsfonden skall uppgå i verket. Den gemensamma nämnaren förregeringens förslag är en strävan att ytterligare vidga statens inflytande inomenergihushållningen och energiprodukfionen. Som vi ofta från moderat håll har upprepat i debatten ärdet inte i första hand mera politik utan mera ekonomi som behövs påenergiområdet. Endast om marknadsmässiga hänsyn tillåts spela den avgöranderollen vid den nödvändiga omvandlingen av energisystemet kan energipolitikenunderstödja arbetet på att återskapa balans i samhällsekonomin. Både av principiella skäl och med hänsyn till det aktuellastatsfinansiella läget bör medverkan i den kommunalaenergiplaneringen inskränkas. Anslaget till bör därför, som viangett i vår motion genom ytterligare rationaliseringar kunna minskas med 2milj. I fråga om oljeersättningsfonden är regeringsförslagetenligt vår mening inte ägnat att understödja en ändamålsenlig energipolitik.Genom att integrera fonden i verket ökar risken för att subventioner av skildaslag blir en oupplöslig del av alla energiinvesteringar. Oljeersättningsfondensverksamhet bör utvecklas i motsatt riktning. Det bör företas en översyn avverksamheten i syfte att utmönstra subventionsinslagen. bör därföruttala att den nuvarande delegationen för uppbyggnad av en oljeersättningsfondskall ombildas fill ett självständigt organ när den nya organisationen påenergiområdet genomförs. Till detta vill jag foga den mer generellt gällandesynpunkten att inga nya kostnadsövervältringar på kommunerna kan tolereras.Genom att göra förenklingar i olika regelsystem etc. bör vi även påenergiområdet underlätta för kommunerna att medverka fill att målen för desamhällsekonomiska Jagber, fru talman, med det anförda att få yrka bifall till reservationerna 1 och3. Anf.88 (): I näringsutskottets betänkande 26, som vi nu behandlar, återkommer vitill en gammal bekant fråga, nämligen statens energiverk -dess organisation ochlokalisering. I sammanhanget behandlas också oljeersättningsfonden - främst omdenna skall finnas inom ramen för statens energiverk eller vara en självständigmyndighet. Låtmig allra först säga något om reservationerna 2, 3 och 4, innan jag kommenterar den större och mer kontroversiella frågan om och desslokalisering. Ireservation 2 vill vi från och sida markera att detstatliga stödet till den kommunala energiplaneringen inte får utformas så, attdet medför en central styrning av den kommunala verksamheten. Vi tror på denkommunala självstyrelsen också i det här avseendet. Självfallet har kommunernaliksom andra berörda aktörer att följa de centralt fastlagda riktlinjerna förenergipolifiken. I övrigt finns ute i kommunerna en betydande kompetens ochförmåga att på egen hand planera sin energiförsörjning utan statligapåtryckningar eller detaljingripanden. Jag yrkar alltså bifalltill reservafion 2. Närdet gäller frågan om oljeersättningsfonden och hur långt den skall samordnasmed organisatoriskt är det klart att skillnaderna egentligen inteär så stora, om man ser till vad betänkandet innehåller. Enligt detsocialdemokratiska förslaget skall oljeersättningsfonden vara en del avenergiverket, men skall de beslut som gäller just oljeersättning tasav en särskild nämnd, en utvecklingsnämnd, i vilken skall kunna ingå ledamötersom har förordnats att delta enbart i nämndens behandling avoljeersättningsärenden. För vår del menar vi emellertid att detta, precis somdet framgår av behandlingen inom verket, är en ganska specialiserad verksamhet.Nämnden skulle vinna på en självständig ställning och på att innehålla personersom är rekryterade med utgångspunkt i oljeersättningsfondens speciellaverksamhet. De som är engagerade inom - i varje fall istyrelsefunktionerna - måste självfallet däremot ha en mera övergripandekunskap om energipolitiken. Förvår del har vi också sagt oss att oljeersättningsfonden bör få ett ökatparlamentariskt inflytande och att dess nuvarande styrelse alltså börkompletteras. Dessutom skulle man i stället för att bilda nya organ, t. ex. påupphandlingsområdet, kunna överföra de uppgifter som mera hknaroljeersättningsfondens nuvarande fill det befintliga organet och alltså behålladetta som en självständig myndighet. Jag yrkar mot dennabakgrund bifall till reservation 3. Ireservation 4 begär vi att skall göra ett uttalande om dels attbeloppsgränserna bör sänkas i oljeersättningsfondens stödverksamhet, dvs. detlägsta investeringsbelopp som avser ett enskilt projekt som får behandlas i oljeersättningsfonden,dels att handläggningen av ärenden som gäller mindre belopp lämpligen bördecentraliseras och skötas av lantbruksnämnderna när det gäller de areellanäringarna och av de regionala utvecklingsfonderna i övrigt. Beloppsgränsenbör enligt förslag vara . i stället för som . somminimikostnad för ett stödberätfigat projekt. En sådan sänkning av beloppsgränsenskulle självfallet främst vara värdefull för de mindre företagen. Jag yrkar bifall tillreservation 4. Närdet gäller frågan om organisation i övrigt är väl utskottetnumera ganska enigt. Det gläder mig speciellt att det har blivit enmajoritetsskrivning med anledning av förslag från vårt håll, bl. a. när detgäller att det skall vara en bred parlamentarisk representation i styrelsen fördet nya verket. Jag tror att det är viktigt inte minst därför att vi förståssedan tidigare har kvar grundläggande värderingsskillnader, och ingen vinner påatt utestänga någon annan från den diskussion som bör föras i energiverket.Därför är det bra att utskottet på den här punkten har beaktat våra synpunkter. Närdet gäller förvaltningen i övrigt finns det inte mycket att fillägga utöver detjag har sagt om oljeersättningsfonden. Fråganom verkets lokalisering har varit föremål för fidigare diskussioner här ikammaren, och vi bör naturligtvis ta upp den diskussionen igen, även om denfördes med stor intensitet . Vi har från sida utvecklat vårasynpunkter i reservafion 5. Vihar i detta fall förordat att bör kunna tillhöra dengrupp av myndigheter där man skall pröva en lokalisering utanför . Dethar vi inte gjort för ro skull eller därför att vi har hittat på det själva,utan därför att har uttalat sig på ett sådant sätt att detär en fullt rimlig slutsats. Detta är ju ett verk under omorganisation. När detgäller den typen av myndighet och verk skall man kunna pröva en lokaliseringutanför . Eftermina erfarenheter på detta område är jag fullt medveten om att haren betydande kontaktyta i . De myndigheter som skall bildaenergiverket har naturligtvis detta i vikfiga avseenden. Men samfidigt har detförundrat mig litet grand att man tycker att , som föreslår somlokaliseringsort, ligger så förfärligt långt bort från . Det har ocksåförundrat mig att man i detta fall - trots att det är teknikglada människor sombrukar lägga sig i denna debatt - över huvud taget inte ens berör frågan ommodern kommunikation i ett modernt samhälle. Det är något märkligt. Vi har intebara geografiska kommunika-fioner, utan har vi faktiskt möjlighet att pålängre avstånd umgås via både tråd och bild. Och lokalisering ärinte någon kortsiktig fråga. Menpå denna punkt breder, som sagt, tystnaden ut sig. Jag skulle vilja säga attäven konservafismen breder ut sig, för det är vad det är fråga om -man tänkerinte på dessa möjligheter. Eftersom energiministern är här i kammaren vill jag göraett litet påpekande om att en viss pendling till är möjlig. Jag troratt energiministern så gott som åker mellan och ,och hgger vid en sådan jämförelse inte så förfärligt långt borta. Obegripligt nog har inte den tid som gått lett till någonökad tankeverksamhet i den socialdemokratiska regeringen eller hosutskottsmajoriteten. Det är litet konstigt också mot bakgrund av det sätt påvilket förra årets debatt fördes. Jag var inte med vid det fillfället, då jaginte var föredragande på detta område i den dåvarande regeringen, men jag harnu efteråt läst protokollet från debatten. Den dåvarande ordföranden i näringsutskottet, IngvarSvanberg, sade då alldeles tydligt och klart att det var just bristen på enlokaliseringsutredning i fråga om Nyköpingsalternativet som var anledningentill det ettåriga uppskovet. har vi fått en ny regering, men ingenlokaliseringsutredning. kunde mycket väl tänka sig somen av de orter som skulle prövas. Han sade t. o. m. att det var ettanständighetskrav att man hade en sådan här lokaliseringsutredning. Hanavvisade alltså inte i sak. har vi som sagt en socialdemokratisk regering, somborde uppfylla detta s. k. anständighetskrav, som motiverade uppskovet på ettår i en fråga där man betonar faran med dröjsmål. Att man skulle tappa tempo idenna verksamhet på grund av omsättningen av personal vid en omlokaliseringanvänds ju som ett argument. I opposition sade socialdemokraterna i den inte särskiltgamla motionen 1981/82:2352: "Någon ny samlad stor omlokalisering av statligverksamhet omfattande hela myndigheter är inte aktuell. Däremot bör enfortlöpande prövning ske av lokaliseringen i samband med störreomorganisationer och när nya myndigheter inrättas." Denna mofion är bl. a.undertecknad av sex nuvarande regeringsledamöter - dock inte av . Mot denna bakgrund är det begripligt att en lång radsocialdemokratiskt styrda kommuner hörde av sig när lokaliseringsfrågan varaktuell. Jag träffade många av dem. och jag hade kontakt medett fyrtiotal olika kommuner som hade intresse av denna myndighet. En del komockså på besök med stora uppvaktningar. De andra partierna var naturligtvisockså med i denna bild, men jag nämner särskilt socialdemokraterna, eftersomdet är de som lägger fram förslaget om att skall vara i . På samma sätt har rader av socialdemokratiska motionärerförordat lokalisering utanför , till , , , Kalmaroch . En del av dem skall väl yttra sig här i debatten efter mig, så vifår höra vad de tycker . Jag antar att de står fast vid sin uppfattningatt det är fullt möjligt att lokalisera verket utanför . Sådana här decentraliseringsförslag som vi har lagt framfrån sida brukar ibland vändas till att de skulle vara riktade motStockholm. Men detta förslag är faktiskt riktat till ochstatsmakterna över huvud taget. för att deskall följa upp sina löften. Jag hade som ansvarig och ordförande i dåvarandedecentraliseringsdelegationen anledning att ibland fundera på detta attriksdagen gör allmänt svepande uttalanden om hur man skall hantera olikaomlokaliseringsfrågor och hur man skall fillgodose kravet på regional balans påett bättre sätt, varvid central offentlig verksamhet verkligen inte undantas.Däremot finns det just här i kammaren inte någon särskilt väl utvecklad förmågaatt hantera denna typ av frågeställningar och att följa upp de löften somonekligen har givits till , och , med anledning av deflottiljnedläggelser som ägt rum där, vid det här laget för rätt många år sedani de förstnämnda fallen. Jag tycker uppriktigt sagt att det är ettanständighetskrav - för att nu låna uttryck från förra åretsdebatt - att följer sina uttalanden när den har möjlighet. Det harriksdagen på denna punkt. Det gäller bara att bestämma sig.