prot · G609154 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag är rädd för att våragrannländer i inte tycker att det var en så särskilt fin tradition attråka ut för en sä dramatisk förändring av valutakurserna som blev följden avchockdevalve- Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Beslut om devalvering 1982 Det är att märka att under de borgerliga åren, med de devalveringar somKerstin redogjorde för, förekom ingen chockdevalvering - utan enanpassning av den svenska kronan till marknadsläget. Det var den offensiva devalveringen, somsocialdemokraterna älskar att kalla den, som fordrade detta samråd. Det varnaturligt, det tycker jag också, särskilt som det var fråga om att exporteraarbetslöshet och problem till våra grannländer. fick grannländerna, förutominformation, också möjlighet att lämna synpunkter på denna devalvering, vilkaockså beaktades, har det sagts, från regeringssidan. Det betyder tydligen attden gräns pä devalvering som det har talats om är riktig, och att man fickned den till . Det är den gamla taktiken att ta till någonting som är säomöjligt att acceptera för grannländerna, att de tvingas, mer ellermindre motvilligt, att acceptera den 16-procentiga devalveringen. Men trotsinformationen, trots möjligheten att lämna synpunkter, har i alla fall inte jagsett någon devalvering som har väckt så stor förbittring i våra grannländer somdevalveringen 1982. skyller, liksom regeringsledamöterna, påtidsbrist, när den tillträdande regeringen inte informerade den lagligaregeringen eller riksdagspartierna i , utan väntade med detta till efterdet att grannländerna fått information. Tydligen tycker också det är viktigare att informera grannländernas regeringar än den lagligasvenska regeringen och våra egna riksdagspartier. Den ståndpunkten tycker jagkanske är lika anmärkningsvärd som det förhällandet att den tillträdanderegeringen nonchalerade att informera den lagliga . 99KARIN AHRLAND (fp); Vi har underhållits av med enlång historisk berättelse om vad som har skett vid olika devalveringar, vad somstår i betänkande och vad som skedde vid den senastedevalveringen. Men, fru talman, historieskrivningen har jag ingen störreanledning att gä i polemik mot. Det är vad som inte skedde som vi borgerligareservanter har anmärkt pä. Sedan sade att när valutautflödet pågickkom ingen reaktion frän den avgående regeringen. Som medlem av den regeringenundrar jag vad majoritet skulle ha sagt, om viplötsligt den hade börjat lägga oss i den valutapolitik som entillträdande regering eventuellt skulle föra. Det tror jag inte att socialdemokraternahade gillat. klagar pä att inga kontakter togs. Menriksbankschefen , som var den sittande regeringens man, hade enligt vadKjell-Olof har sagt, kontakt med socialdemokraterna. bemödade sig att hålla kontakt med , var det precis likamånga bemödanden frän sida att hålla kontakt med . Jagtrodde faktiskt att vi kunde vara ense om att det var samtal mellan de tvåherrarna. Det får inte förnekas i det här sammanhanget. Det är alltså inte fråga om att kritisera eller intekritisera socialdemokraterna för devalveringen eller dess storlek. Det bryrsig inte om. Vi är fullständigt ense ined finansministerFeldt om att man borde ha informerat den sittande regeringen, och det är därförsom vi har reserverat oss. 100 (): Jag vill påminna utskottets ledamöter om attgranskningen inte enbart gäller devalveringen utan ocksådevalveringar . Det är därför som jag redovisade bakgrunden. Devalveringen 1977 diskuterades mycket ingående ochlivligt här i kammaren. I det sammanhanget påstod statsminister att maninte hade hunnit med att informera oppositionen. Det påståendet, såvitt jagvet, har aldrig vederlagts. Det har här diskuterats om man skall kalla den regeringsom sitter kvar tills en ny regering kommer till för expeditionsministär,enligt gammalt språkbruk, eller om man skall kalla den för den sittanderegeringen. Jag vill dä framhålla att den enda inskränkningen enligt grundlagenvad gäller en expeditionsministärs behörigheter är att den inte får förordna omextra val. Är det en krissituation i landet måste den regering som sitter,vilken typ av regering det än är, handla. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Beslut om devalvering 1982 101 (): senaste inlägg måste bygga påen missuppfattning. Även om det är mitt första år i ,kan jag inte tänka mig att utskottet den här gången skulle granska tidigaredevalveringar. Rubriken för avsnitt 12 är också klart och entydigt Beslut omdevalvering 1982. Det är det som jag tycker att vi skall diskutera. 102 (): Det var exakt samma sak som som jag tänkte påpeka för . Det är bra om utskottetsledamöter håller sig fill ämnet. Ämnet under den här punkten är devalveringen1982. Sedan vill jag påpeka att grundlagen inte känner ordetexpeditionsministär. 103 (): Jag vill påpeka attrubriken i vår översikt över granskningsärenden från början lydde ungefär såhär: Granskningen av devalveringen 1982 och devalveringar under senare är. har fallit bort i rubriken. Rubriksättaren kanske tycker om kortarerubriker. 104KARIN AHRLAND (fp): Det är underligt att en del av rubriken harfallit bort i både majoritetens och minoritetens yttranden. Det handlar omdevalveringen 1982. Jag tycker ändå att vi skall enas om det. Vi skallväl inte ha en ny tradition i . 6 protokoll 1982/83:154-155 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Beslut om devalvering 1982 talat omtraditionen att kalla denna debatt för dechargedebatt och hur den skall föras.Vi kan ju inte bestämma oss för att ha som tradition att varje är tala omtidigare års devalveringar också. 105 (): När jag får tid skall jag till jagplocka fram den ursprungliga översikten. Med hjälp av den kan jag bevisa attdet förelåg yrkande om att vi också skulle granska devalveringar under senareår som en bakgrund till devalveringen 1982. Jag ser den längre rubriken framförögonen, men jag har inte med mig handlingen i fråga. 106 (): Det här är faktiskt litet allvarligt. Om någotutskott i denna riksdag skall hålla ordning på sina papper och rubriker, är detkonstitutionsutskottet. Jag har bara diskuterat devalveringen 1982. Jagförstår mycket väl att svenska folket inte läser våra betänkanden sombestsellers, men de som läser dem har nog noterat att rubriken lyder: Beslut omdevalvering 1982. Om vid nästa års dechargedebatt villdiskutera vad som hände , så går det bra. 107 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Beslut omdevalvering 1982 anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till attdebattera avsnitt 13: Vissa frågor rörande den ekonomiska uppgörelsen i sambandmed bildandet av , m. m. Vissafrågor rörande den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av , m. m. 108BENGT KINDBOM (c): Det ärende som vi nu skall diskutera hör tillde mindre uppmärksammade i KU:s omfattande granskningsbetänkande. För läsarenkan det kanske också te sig som ett något märkligt ärende, eftersom det tillstor del kan sägas innehålla kritik mot en tidigare riksdagsmajoritet. Låt migge en liten bakgrund. beslutade om finansiell medverkan vidbildandet av (). Anledningen till att bildades varbehovet av en omstrukturering av den svenska handelsstålsindustrin. Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1977/78:87 var dendåvarande riksdagsmajoriteten enig med föredragande statsrådet om att det varnödvändigt med en omstrukturering av stålindustrin. I propositionen sägsföljande om det finansiella åtagandet; "Av den redogörelse jag här har lämnat framgår attstaten föreslås göra betydande finansiella insatser. Denna medverkan är somnämnts en förutsättning för sammanförandet av landets tre största stålverk tillett företag. Jag anser denna åtgärd vara av sådan vikt för värt landsmöjligheter att erhålla en konkurrenskraftig stålindustri att denmotiverar de statliga finansiella insatserna. Jag har ingen erinran mot attfinansieringen sker i den omfattning och i de former som föreslagits. möjligheter att skjuta till det kapital som behövs." Från den socialdemokratiska oppositionen riktades i vissaavseenden kritik mot bildandet av . Därefter har revisorer granskat vissa delar avuppgörelsen och lämnat en redogörelse, som behandlats av riksdagensnäringsutskott. betänkande lades till handlingarna. I granskningsbetänkandet finns nu - för underdetta - en redovisning till . Socialdemokraterna och vpk hartagit upp två frågor, dels den ekonomiska uppgörelsen vad avser TGOJ, delsutbetalning av en del av rekonstruktionslänet. 1 den första frågan hänvisar reservanterna från de ickesocialistiska partierna till att uppgörelsen behandlats och godtagits av riksdagensamt att det finns skäl att peka på de omständigheter som föranlettuppgörelsens innehåll. Jag har tidigare i mitt anförande belyst detta genom attcitera ur proposition 1977/78:87. I den andra frågan konstaterar vi reservanter attriksdagen anvisat 200 milj. kr. till rekonstruktionslån för /82och att dessa medel utbetalats , alltså under del av riksdagenavsedda budgetåret. Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall till reservation Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den ekonomiska uppgörelsen isamband med bildandet av Svenskt Stål A B, in. 109YNGVE (): SSAB-avsnittet kan, som sade,uppdelas i två delar. I den första delen har utskottets majoritet riktat kritikmot avtalet om TGOJ-rörelsen, dvs. järnvägsrörelsen, vid bildande. Dennakritik ger anledning till betyget att ärendet inte beretts tillräckligtomsorgsfullt inom . Reservanterna hänvisar bara till attfrågan behandlats av . För min del är jag beredd att instämma i vad som har sagtsav revisorer. Man har nämligen ifrågasatt om inte den överenskomnaöverlåtelsesumman var omotiverat hög. svaga ekonomiska ställning är1978 bedöms ha varit orsaken till uppgörelsen om särskild ersättning förTGOJ-rörelsen. Om inte träffats finns det skäl att förmoda attGränges skulle ha tvingats begära statligt ekonomiskt stöd för att täckaansamlade förluster. Uppgörelsen med beträffande TGOJ torde enligtrevisorerna närmast få anses inrymma ett inslag av näringspolitiskt stöd. Vardå överbetalning den rätta formen för ett sådant stöd? Man har medverkattill att står starkare vid bolagets framtida krav när staten skallinlösa bolagets . Enligt mitt förmenande finns det verkligen skälatt vara kritisk mot beredningen av detta ärende. Den andra delen av SSAB-avsnittet gäller frågan hurregeringen agerat mot bakgrund av konkreta beslut om anslag av medelför särskilda perioder och avtalsföreskrifterna om att redogörelse skulle gestill regeringen innan beslut om utanordning fattas. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den ekonomiska uppgörelsen isamband med bildandet av , in. Regeringen har själv i propositionen angivit följande: Föratt täcka förluster beslutade regeringen att till avrekonstruktionslånet utbetala 700 milj. kr., är 1979 och 1980tillsammans utbetala 900 milj. kr. Detta innebär att 200 milj. kr. i rekonstruktionslånåterstår för förlusttäckning . Dessa 200 milj. kr. beslutade att anvisa den 28april 1981. Beloppet var emellertid avsett att anvisas för förlusttäckning åren1981 och 1982. Det slutliga resultatet för de åren visste man ingenting om iapril 1981. Regeringens redovisning till har inte varit fullständigoch inte överensstämt med de för redovisadeförutsättningarna. Utskottet beskriver regeringens handläggning av ärendetsom otillfredsställande. Det är försiktigt uttryckt. Reservanterna talar omutbetalning det avsedda budgetåret. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. 110 (): Det är bra att själv noterar attdet som utskottet framför är försiktigt uttryckt. Jag hävdar att det i huvudsakär ett riksdagsbeslut som man kritiserar. Jag pekade tidigare pä den motiveringsom fanns i propositionen, där det framhölls från statsrådets sida att detkrävdes statliga finansiella insatser. Statsrådet hade för sin del godtagit denomfattning av finansieringen som var föreslagen, och han föreslog attgöra sammalunda. Det var också det som sedan godtog. Den punkten kanman kanske diskutera hur länge som helst, men faktum kvarstår ändå att det ären riksdagsmajoritet som godtagit detta. Revisorernas rapport har ju heller inte föranlettnäringsutskottet att göra något särskilt uttalande, utan den granskningeninnebar ju att man lade ett betänkande till handlingarna. I den andra delen -frågan om de 200 miljonerna - finns dettvå möjligheter att få ut dessa pengar. Beloppet kunde antingen lyftas isamband med bokslutet eller också a conto, förutsatt att hadeen fastställd budget, vilken gav vid handen att räkenskaperna visade att detskulle bli ett negativt resultat för det kommande budgetåret. Det var alltsåinte beroende av att bokslutet var klart - det kunde också vara en budget somman fick ut pengarna pä. spelardet i detta sammanhanginte någon roll vilket det egentligen var. Huvudsaken var att det var på en avde här grunderna som pengarna betalades ut. Faktum är ju att haranslagit 200 miljoner - bolaget har ansökt om dessa pengar, och regeringen har betalatdem det budgetår de avsåg enligt den ursprungliga finansieringsplanen. Därmedtycker jag inte heller att det finns anledning att rikta kritik mot detförfarandet. Det är därför vi i reservationen har tagit avstånd även från detmilda uttryckssätt som socialdemokraterna använt sig av. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 111YNGVE (): I fråga om det första avsnittet var det på detsättet att man verkligen fick betala för sig från statens sida. När det gällde apportegendomen betydde det 700 miljoner.Vi sade i en socialdemokratisk motion att man fick betala 700miljoner för en del av produktionsapparat, som gav negativtvinstresultat, dvs. gick med förlust. Men de delar som gick med vinst, t. ex.kraftrörelsen, fick man inte med i uppgörelsen. För TGOJ fick man betala för själva rörelsenoch 140 miljoner för pensionsskulden. Alltså tillsammans 480 miljoner förnågonting som var bokfört, , till 120 miljoner och som gick med enstrålande förlust. Det var alltså vad man fick överta och betala. När det gäller den andra delen åberopade . är det ju sä att näringsutskottet ochkonstitutionsutskottet behandlar var sin sak. har sett tillföretagets medelsbehov. har sett till handläggningen,den ofullständiga redovisningen och den uteblivna redovisningen. Det var det vistod inför när vi tittade på detta i . Därför finns detall anledning att göra de kritiska kommentarer som utskottet gjort. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Vissa frågor rörande den ekonomiska uppgörelsen isamband med bddandet av Svenskt Stål A B, m. m. 112BENGT KINDBOM (c): Jag konstaterar att egentligen grundar sig på att vid det ursprungligabeslutstillfället inte gick på den socialdemokratiska linjen utan accepteradepropositionen i denna del, som jag har citerat. Sedan de under avsnittet Vissa frågor rörande denekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av , m. m.anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till att debattera avsnitt 14:Serafimerlasarettets portalbyggnader. 114 (): Frågan om Serafimerlasarettetsportalbyggnader är kanske i sak inte någon stor fråga, men den är principielltoch konstitutionellt väsentlig. var landets äldsta allmänna sjukhus;det öppnades . har förhandlingar förts mellan statenoch om försäljning av byggnaderna och tomten till kommunen,och olika avtal har träffats, det slutgiltiga , godkänt av regeringen menaldrig underställt prövning. I de tidigare avtalen, som godkänts av - 1948,1958 och - har uttryckligen angivits att portalbyggnaderna, som ärett märkligt byggnadsminne, också i fortsättningen skulle tillhöra staten.Avsikten var ursprungligen att portalen skulle flyttas till Karolinskasjukhuset. Men därav blev intet. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. När vi reservanter tar upp den här frågan, sävill vi speciellt anmärka på att inte har fått något tillfälle attuttala sig om den förändring som har skett i de ursprungliga villkoren, somdikterats av . Utskottsmajoriteten hänvisar till regeringsformens 9kap. 8 §, enligt vilken regeringen har dispositionsrätt över statens egendom.Samtidigt hänvisar vi reservanter till samma kapitel - men till 9 §, där detklart sägs att skall kunna föreskriva att regeringen inte utanriksdagens hörande får avhända staten viss egendom. 19 § står att det ankommerpå riksdagenatt i den omfattning som behövs fastställa grunder förförvaltningen av statens egendom och förfogandet av den. Har då några sädana föreskrifter utfärdats av ?Ja, som jag konstaterade, . 1948, 1958 och 1979 har det klartfastslagits att portalbyggnaderna inte skulle ingå i de byggnader som skulleförsäljas till . Från konstitutionell synpunkt är det alltså ovedersägligtatt i princip skall höras då det är fråga om avyttring av statensegendom. Detta har i den aktuella frågan fått en ytterligare tyngd genom attriksdagen i tre avtal uttryckligen undantagit Serafenportalen från överlåtelsetill . Då det alltså var fråga om en ändring i ett tidigareriksdagsbeslut, så borde denna fråga ha underställts prövning. Vimoderater har i vår reservation velat betona den principiella aspekten påärendet. Det är beklagligt att utskottsmajoriteten har visat ett sådantlättsinne att man accepterar att regeringen - troligen av förbiseende ellerokunnighet, eller bådadera - handlat i strid med regeringsformen och motriksdagens uttalade vilja. Härmed har man inte bara i dettaspeciella fall underlåtit att hävda supremati, utan man har också banatväg för framtida regeringars självsväldiga handskande med statens egendom. Jag ber att få yrka bifall till reservation 9. 115 (): Frågan om Serafimerlasarettetsportalbyggnader är ytterligare ett av de ärenden där moderatgruppen ikonstitutionsutskottet ensam har en avvikande uppfattning om den tidigareregeringens handläggning. Den tidigare regeringen har enligt reservationgenom beslut felaktigt godkänt att portalbyggnadernaavhänts staten och överlåtits till . Ärendet borde haförelagts för beslut, sägs det i reservationen. Först några ord också från mig om portalen. Denna harkulturhistoriskt värde. Den uppfördes och har under de tvä århundradensom gått uppfattats som en symbol för . Om detkulturhistoriska värdet råder inga motstående uppfattningar. Frågan ombyggnadsminnes-förklaring är väckt, och nuvarande ägaren kommunharförklarat att byggnaderna inte är hotade. Dessutom är det så, herr talman,att enligt den nutida kulturhistoriska synen på äldre byggnader bör de ommöjligt bevaras på den plats där de en gång uppförts. Konstitutionsutskottetsbefattning med ärendet gäller emellertid om regeringenvid handläggningen har handlat mot regeringsformen genom att inte föreläggariksdagen försäljningen av portalen. åberopar som stöd för sin uppfattning bl. a.de avtal som tidigare underställts , därportalbyggnaderna undantagits. Jag finner det viktigt att framhålla att såvittjag vet har det inte på något ställe av fastslagits att dessa portalbyggnaderskall vara kvar i statens ägo. De är endast undantagna i dekontrakt som tidigare underställts . Utskottet har inte funnit att regeringen överskridit sinabefogenheter genom att sälja byggnaderna inkl. portalen och hänvisar därvidtill 9 kap. regeringsformen. Jag vill kort anföra något ur texten där; Regelnär att statens fillgångar står till regeringens disposifion. Ordet dispositionär enligt dåvarande justitieministern, proposition 1973:90, s. 346,"avsett att innefatta både förvaltningsåtgärder - rättsliga och faktiska- och förfogandeåtgärder, såsom avhändelse och pantsättning". Det är ju så, herr talman, att ärligen säljs statligt ägdafastigheter utan att i detalj tar ställning till varje försäljningsobjekt.Portalen bör kunna hänföras till egendom av denna art. Jag yrkar bifall till utskottets skrivningbeträffande portalbyggnad. 116 (): Det är gott och väl om man kan få portalenbyggnadsmin-nesförklarad. Jag vill bara säga att det brådskar uppenbarligen,för tycks det som om portalen är utsatt för ganska kraftig vanvård.Enligt uppgift har den bl. a. delvis körts ned och är i behov av reparation. När det gäller den viktiga konstitutionella frågan här harjag redan varit inne på att det stadgande i regeringsformen som avserdispositionsrätten inte kan vara tillämpligt i detta fall, utan i stället 9 § i9 kap. som talar om att särskilda åtgärder kan föreskrivas av . Sådanaåtgärder får anses ha varit föreskrivna i och med att hargodkänt dessa tre avtal. I det här fallet borde frågan ha förts upp till ,så att kunnat göra ändringar i sina tidigare fattade beslut. Det ärprincipfrågan här som är väsentlig. 117 (): Också jag finner det naturligtvis angelägetatt det blir en byggnadsminnesförklaring av de här byggnaderna. Men Stockholmskommun har ju förklarat att man anser att byggnaderna inte är hotade. När det gäller den andra frågan står uppgift mot uppgift.Konstitutionsutskottets majoritet anser att 8 § i 9 kap. är tillämplig -har en annan uppfattning. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens handläggning av de s. k. blockbetygen Sedan de under avsnittet Serafimerlasarettetsportalbyggnader anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till attdebattera avsnitt 15: Regeringens handläggning av de s. k. blockbetygen. 119 (): Tillåt mig att helt kort teckna bakgrundentill den moderata reservationen nr 10 angående regeringens handläggning av des. k. blockbetygen i betänkande 1982/83:30. blåste en allt starkare opinionsstorm uppinför dåvarande skolministern aviserade beslut om införande avs. k. blockbetyg i social- och naturorienterande ämnen. Bland elever, lärare,föräldrar, ja, bland företrädare för hela lindervisningssektorn rådde stor oroinför konsekvenserna av ett sådant beslut. Jag vill här - på grund av kammarens tidsbrist - begränsamig till att för kammaren redovisa en av de uppvaktningar som riktades tillUlla Tilländer innan regeringen skulle fatta sitt beslut och till varsdeltagare det enligt mitt sätt att se fanns stor anledning att lyssna. Ända in på upploppet vädjade således en större grupplärare till . De uppvaktande lärarna var representanter förämnesföreningar i följande ämnen: religion, historia, samhällskunskap ochsocialkunskap, geografi, matematik, fysik, kemi samt biologi. De utgjordeverkligen representanter för ett ansenligt mått av kunskaper och erfarenheterpå sitt område. De kunde efter uppvaktningen konstatera att "loppetredan var kört". En av dem kommenterade: "Situationen var låst, ochskolministern var bestämd. Men verkade hon inte helt nöjd medsammanfattningsbetygen. Hon såg klara svårigheter med dem, om de är enkonsekvens av den nya läroplanen." Ämnesföreningarnas företrädare ansåg det märkligt attenskilda ämnen inte kunde betygsättas när man i läroplanen fortfarande talar omdem som enskilda ämnen inom SO- och NO-blocken. Man hävdade från deras hållläroplanens möjligheter till alternativ betygsättning - således betyg ienskilda ämnen eller blockbetyg. Liksom dessa förvisso tunga representanter för skolananser vi moderatreservanter inte att blockbetygen är förutsatta i läroplanen.Särskilda uttalanden för ett sådant påstående saknas. kan manenligt Lgr 80 läsa ämnesövergripande eller enligt delämnesprincipen. Lärare ochelever kan välja olika sätt att disponera undervisningen. I läroplanen står klart att "Betyg skall sättas i deämnen eller ämnesgrup per som upptas på högstadiets timplan ." På s. 159 i läroplanenläser "I samhällsorienterande ämnen ingår geografi,historia, religionskunskap och samhällskunskap. Inaturorienterande ämnen ingår biologi, fysik, kemi och teknik." De häruppräknade ämnena utgör således enskilda ämnen i de båda ämnesblocken.Vi finner därför att valfrihet enligt läroplanen föreligger mellan studier ochbetygsättning enligt blockämnesprincipen eller delämnesprincipen. Därförhävdar vi moderater också att regeringen får anses ha gått ifrån de förutsättningarsom tidigare uppställts genom att utfärda förordningen om deobligatoriska blockbetygen.