prot · G609144 · 1982-12-31 00:00:00 — Man har när det gäller det här ärendetlyckats med konststycket att i en motion,.inlämnad , säga atträlstillverkningen bör flyttas till i enlighet med tidigare av regeringoch riksdag fattat beslut. Det står i motion 2147, som har lämnats in av RuneÅngström och . När vi kommer fram till den motion som har lämnatsin med anledning av den här proposifionen säger man närmast tvärtom. I varjefall finns det ingen som helst överensstämmelse mellan parfiets ståndpunkt ijanuari och den ståndpunkt som har framförts här i kammaren. Då kan mantala om dåligt förberedda ärenden. 118PER () replik: Det var bra att talade om atthan har förtroende för företagsledning. Trots detta vill han på punktefter punkt gå in och mer eller mindre detaljreglera vilka beslutföretagsledningen skall fatta närdet gäller investeringar och annat som rörSSAB:s verksamhet. Jag tycker att dét börjar bli otäckt, och man ställer sigfrågan om styrelsen i skall utgöras "av regeringen eller avnäringsutskottet, så att vi inte längre skall ha den fackmannastyrelse som vi har. Jag tycker att företaget bör lämnas i fred, så att det får sköta sinaegna åligganden och driva en affärsmässigt grundad verksamhet. I fråga om rekonstruktionslånen, som ju innehållerbetydande subventionsinslag, har man från egna kolleger, bl.a. inom Metall, kunnat fä höra farhågor uttryckas - bl. a. från ,, och - om det hot som investeringarna i Luleåkan komma att innebära mot dessa anläggningars konkurrenskraft när det gällervalsverk och även skrotförsörjning. Vad säger till dem? Kanman räkna med att det skall bli ytterligare 400 milj. kr. i statssubventionertill , och vilka möjligheter har då företagen på de nämnda orterna att fådel av det här? Vad tror själv om de protektionistiska inslagi världsekonomin som börjar göra sig gällande, då allt större subventioner gårtill stålindustrin? Vi har ju tidigare fått erfara hur känslig den Europeiskagemenskapen är på detta område. Och vad säger till sinakolleger i , om man skall bygga upp metallurgin i medytterligare statssubventioner? Kan man inte befara att man stegvis stampar utden ena orten, eftersom den andra ligger i , och borde man inte dåtala om det och sedan stå för vad man har sagt? Jag tycker att det som inte förändrar någonting i sak. Ingenting av vad han sade visar attrekonstruktionslånen inte snedvrider konkurrenskraften för olika orter ocholika stålföretag. Tvärtom kan de komma att bli ett hot mot dessa under denärmaste åren. 119 () replik: På samma sätt som när det gälldearbetsmarknadsavsnittet försöker nu göra de härindustripolitiska satsningarna till någonting alldeles extra. Visst talar vi omstora summor. Men inte bara arbetsmarknadsinsatserna utan också deindustripolitiska åtgärderna har faktiskt i mycket storutsträckning inriktats på . De siffror som redovisats tidigare i dagtalar sitt tydliga språk. fick alltsåNorrbotten , och har såväl som SSABfått vartdera. När det gäller flyttningen av rälsen borde vi kunna varaöverens om att skillnaderna i de olika texterna inte är så stor med undantagför text, där det läggs enbart företagsekonomiska aspekter påflyttningen. Vad jag för min del inte har accepterat iutskottsskrivningen är de stycken, där det görs direktaföretagsledningsbedömningar. Jag tycker t. ex. inte att skall gå inoch säga i vilken typ av verk som den ena eller den andra produkten skalltillverkas. Tveksamheten när det gäller att göra ett uttalande om tidpunktenoch kostnaderna delar vi med utskottsmajoriteten. Det är visserligen riktigt, , att RuneÅngström i en regionalpolitisk motion frän den allmänna motionstiden uttaladesig för en flyttning av rälsverket. Även om han inte framförde någon meningbeträffande tidpunkten och förmodligen inte heller kände till de belopp som äraktuella, så hade han en något annorlunda skrivning - det medges gärna. Men jaghar svårt att förstå att det förhållandet att också skrivit underdenna gruppmotion skulle motivera så syrliga kommentarer, speciellt inte närman vet vilka motsättningar som finns när det gäller rälsverket, vilketsannerligen också framgår av socialdemokratiska motioner med anledning avdagens proposition. Sakfrågan gagnas nog mera av att vi i stället hjälps åt attförsöka finna en framkomlig, konstruktiv väg, och det är minsann inte såenkelt. 120SIVERT () replik: Jag vill försäkra Per att det inteföreligger några bekymmer när det gäller att förklara 200-miljonerlänet förföreträdarna för de anställdas organisationer i de olika verken. Men valde manden finansieringsmodell som förespråkar, då skulle möjligheternaatt klara vissa verk från en konkurrens med minska ytterligare. Då fallervillkorsmöjligheterna bort i sammanhanget, och det är kanske angeläget attframhålla det för dem som fruktar effekten av denna satsning. Dessutom vill jag säga att rekonstruktionslånet skall sessom ett fullföljande av tidigare investeringar som företaget har ansett varaföretagsekonomiskt ytterst väl motiverade. Rekonstruktionslånet gör detmöjligt att tidigarelägga dessa investeringar, och det har ett mycket stortvärde inte minst ur sysselsättningssynpunkt i detta hårt drabbade län. ChristerEirefelt fick det till att jag hade framställt satsningen på som något alldeles märkvärdigt. Jag tycker inte alls attden är det. Satsningen är ett naturligt led i strävan att fullfölja de insatsersom har gjorts. På samma sätt som man har fått lov att görainsatser både i och i för att få de verken effektiva måsteman naturligtvis fullfölja insatserna också uppe i . 121 PER () replik: skall naturiigtvis fullfölja sinainvesteringsplaner efter den kapacitet företaget rent finansiellt har för attklara dessa. Både och jag har i näringsutskottet tillstyrktanslag till för rekonstruktion och även för bildandet av företaget. Jag förstår att inte själv vill säga atthan har svårt att förklara det-och det är möjligt att det finns lojalaklubbstyrelser på sina håll - men uppenbart var i alla fall att de fackligaföreträdarna från , , och var påtagligtbekymrade över de nya rekonstruktionslån med subventionsinslag som man skulletilldela och framför allt Luleåanläggningen. Jag tycker att det även finns anledning att påpeka attkonkurrensförhållandena snedvrids mellan de mellansvenska verken och . Detkan inga villkorsmöjligheter i världen ändra på. Det kommer alltid att vara såatt om ett stålverk får statssubvention för att göra en investering, då får deten väldigt billig investering jämfört med dem som övriga stålverk kan göra.Just genom att, som säger, tidigarelägga investeringar inomSSAB stärks ju konkurrenskraften gentemot både svenska och utländska verk. Hur går det medprotektionismen inom den europeiskagemenskapen, när man går in med nya statssubventioner? Hur går det med demellansvenska verken? Hur skall man känna sig i när det enligt vadsom har aviserats skall satsas ytterligare 400 miljoner, men regeringen avregionalpolitiska skäl är beredd att koncentrera satsningarna på verken uppe inorr? 122SIVERT () replik: Jag vill bara konstatera att den satsning somnu görs på kommer att ge en välbehövlig möjlighet att konkurrera med deutländska stålverken. Vad beträffar insatser av statliga medel tror jag att deinsatser vi har fått göra här i får betraktas som småpotatis, om manjämför med vad som har satsats och framför allt med vad som kommer att satsas iform av statssubventioner inom EG. Jag tror inte den risk Per taladeom är så stor f. n. Förste vice talmannen anmälde attPer anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 10 protokoll 1982/83:143-144 123 (vpk): kommer att fatta beslut omangelägna framtidsfrågor för . Besluten kommer också att ha storbetydelse för två av de företag som staten driver i länet, och . Definansiella rekonstruktioner som genomförs är nödvändiga. Däremot räckerinte dessa tillskott till några offensiva, samhälleligt nödvändiga satsningarinom dessa företag, t. ex. insatser för att få till stånd högre förädlingsgrad,restproduktutvinning och vidgad industriell verksamhet inom företagen. Ett projekt inom ASSLs verksamhetsområde var tillverkningav tonträ. Det är senvuxen norrbottnisk gran som kvartssågas. Försök med sådanproduktion har bedrivits på tvä häll. har försökt i utanför har också drivit ett mera storskaligt försök i Bränn-bergssågenutanför . Nuläget är att det inte pågår någon tillverkning av tontränågonstans i . Det finns heller inga medel anslagna för investeringari lämplig teknik, marknadsföringsinsatser eller utvecklingsarbete förtonträtillverkning. Marknaden för tonträ kan bli mycket stor. Det japanskaföretaget , som visat intresse för svenskt tonträ, tillverkar exempelvis380 000 pianon . Det finns andra intresserade tillverkare av pianon ochcembalor. Starka skäl talar alltså för en satsning pä detta projekt. Frånindustripolitisk synpunkt bör man tillvarata en intressant produkt där ettnationellt kunnande finns och en råvara från vårt land kan förädlas. Frånekonomisk synpunkt bör kapital och arbete som redan satsats i detta projekttillvaratas, Energipolitiskt uppnås ett högre produktvärde på samma volymmängdoch mindre energiförbrukning vid hög förädling. Tonträtillverkning bör ingå som en del i satsningen pä attutveckla näringslivet i , skapa sysselsättning och tillvarata länetsråvaror. hänvisar i sin skrivning till attuppslaget f. n. bearbetas av i och anser mot denbakgrunden att inte bör ta något sådant initiativ som föreslås imotionen 2024. Påståendet att i bearbetartillverkningsidén är inte korrekt. gav ett villkorslån, somavskrevs när upphörde med sin försöksverksamhet. Brännbergssågen, ett avdomänverksföretagen, bedrev också sågning en period. sågas inget tonträi . har ingen verksamhet i gång för att driva idén industriell lösning. Så till förhållandena vid och hur problemen där bordelösas. Som vpk tidigare framhållit borde ett statligt handels- och bytesbolagbildas. Detta bolag skulle kunna få en mycket stor betydelse för att öka . Men den absolut viktigaste frågan för utvecklingen i malmfältenär uppbyggnaden av nya gruvanknutna verksamheter, där man tar till vara detutbrutna materialet, inte bara till järnmalm. Vpk har sammanfattat sin syn pådetta i den under allmänna motionstiden avlämnade partimotionen En strategi förmalmfälten och . Jag citerar direkt ur motionen: "har en läng rad avförslag pä konkreta industriprojekt, kopplade till verksamhet, lagtsfram från enskilda, politiska och fackliga organisationer. Förslagen har ettgemensamt, nämligen att öka förädlingen vid företaget, ett krav som fått alltbredare stöd bland befolkning. Vi vill särskilt riktauppmärksamheten pä följande förslag: handelsgödselfabrik, järnsvampverk,apatitverk till och ett s. k. avfosforiseringsprojekt knutet tillutvinning av sällsynta jordartsmetaller. De ekonomiska och tekniska förutsättningarna för ensatsning på dessa projekt utreds f. n. i malmfältsutredningen. Vi menar att resultatenfrån utredningen bör ligga till grund för en skyndsam satsning på projekten.Ett förverkligande av dessa i väl förankrade förslag skulle medföraden nödvändiga breddningen av verksamhet. Det skulle också innebära enomprövning av rovdriftstänkandet för järnmalmsbrytningen. En satsning på ett avfosforiseringsprojekt skulle dessutominnebära en förhöjd kvalitet på malmen genom att fosforhalten kan sänkas. Densamtida utvinningen av sällsynta jordartsmetaller skulle ge ett stortekonomiskt tillskott som aktivt kan bidra till att förverkliga förslagen. Vi vill i detta sammanhang hänvisa till den motion därfrågan om beredskapsproduktion av vissa produkter i behandlas.Handelsgödseltillverkning, järnsvamptillverkning och utvinning av sällsyntajordartsmetaller berörs i den motionen. Industrin i malmfältskommunerna har stått ochfallit med järnmalmsgruvor. Speciellt utpräglat är detta i . Övrigindustri som finns i regionen är till stor del knuten till . Från är sällsynta. Det innebär ätten kris vid . som den vi nuupplever, får stora negativa effekter. I en strategi för malmfälten är det därför viktigt attbygga upp en industriverksamhet som inte direkt är beroende av . Vi vill idét sammanhanget peka pä några möjliga utvecklingsområden. Verkstadsindustrin har möjlighet att utvecklas. De nya rönsom kommer fram vid forskningsgruvan i och som kräver nya produkter börenligt vår mening utvecklas av verkstadsföretag i malmfälten. Elektronikindustrin och finmekaniken är ett annat område,där en industriverksamhet är möjlig att utveckla. Även här finnsforskningsresurser i området, exempelvis ochEsrange. Turistnäringen bör ha stora möjligheter att utvecklas. Dennya riksvägen till kommer helt naturligt att medföra en ökad turism iområdet. Inom området finns en rad energitillgängar.Torvtillgångarna är omfattande. Grafitskiffrarna i är ett annatexempel. Förutom att vi anser att energitillgängarna skall utnyttjas förindustri och hushåll kan det också vara värt att studera möjligheten tillinrättandet av ett torvforskningslabo-ratorium. Där skulle olika typer avprocesser kunna studeras, exempelvis utvinning av ammoniak och metanol. Ytterligare områden där projekt bör studeras är exempelvisinom fisket, jordbruket, skogen och rennäringen. Ett flertal av förslagenstuderas i De satsningar utredningen fastnarför bör ingå i den föreslagna strategin. Som framgår bygger den framlagda strategin på att LKABäven i fortsättningen skall vara av stor betydelse för malmfälten. ärdet, vilket också framgår av texten, nödvändigt med satsningar utanför järnmalmsområdet.Den presenterade strategin kan enligt vår mening genomföras endast om statentar huvudansvaret och möjliggör en planmässighet i dess förverkligande." Sä långt motionen. majoritet avvisar nui huvudsak de yrkanden som finns i de här redovisade motionerna. I en del fallhänvisas till pågående utredningar. I ett fall - tonträprojektet - hänvisastill en beredning som inte alls pågår. Det här kan inte tolkas på mer än ettsätt. kan inte befolkning vänta sig någon nypolitisk inriktning där förädling ersätter rovdrift, där statens företaganvänds som en motor för en industrialisering av länet, där export avlågförädlade råvaror och halvfabrikat frän länet kompletteras med en planmässigutbyggnad för en omfattande förädling av de råvaror som finns i så storamängder i vårt län. I en motion av till denproposition vi nu diskuterar behandlas förhållandena i östra . I ettsärskilt yttrande av från vpk framhålls bl. a. följande: "Motionen innehåller en omfattande uppräkning avområden där det finns naturresurser som kunde bidra till områdets utveckling.Den innehåller också en beskrivning av hur motsvarande tillgångar ochkunskapsefterfrågan tas till vara i . I motionen nämns också detförädlingsprojekt som bedrivits kring den senvuxna norrbottniska granen medförsök att genom kvartssågning av utvalda stockar få fram en produkt lämpligför musikinstrumenttillverkning. Det i motionen visade intresset för dennaindustrigren motsvaras dock inte av något konkret yrkande. Detta är att beklagadå vpk i en motion till årets riksdag föreslagit att av regeringenskall begära åtgärder för att sätta i gång tillverkning av ton trä. Här finnsändå möjligheten att vid behandling av den motionen driva denna fråga till enur norrbottnisk synpunkt tilltalande lösning. Vpk delar motionärens uppfattningatt det finns stora outnyttjade naturresurser i östra . Vi har ocksåden uppfattningen att mottagningskapaciteten är för låg. I takt med ett ökattillvaratagande bör också förädlingskapaciteten byggas ut. Några krav på åtgärder eller investeringar för attförbättra mottagningskapaciteten innehåller inte motionen. Inga förslag läggsom finansiering eller utredningar av förädling av naturprodukter. Med hänsyntill att direkta krav i den riktningen inte framförs nöjer sig vpk i dettasammanhang med detta särskilda yttrande." Propositionen om utveckling i löserinte länets problem. Om läggs ned och andra neddragningar inom LKABgenomförs, blir slutresultatet att än flera norrbottningar ställs utan jobb.Några utvecklingsinsatser inom våra basindustrier planeras inte. ersätter en konstruktiv analys av tonträprojektet med falska påståenden om att i länbearbetar projektet. tillstyrker också en nedläggning avSvappavaara. Denna åtgärd är helt felaktig. Vpk kräver att man beslutar omfortsatt drift vid gruvan. . har från kammarens talarstol uppmanatoppositionen att lägga konkreta förslag. Jag avser inte att öronmärkaförslagen. Är de bra kommer de att behandlas positivt. Ungefär sähär lät det: Då vill jag till regeringen ställa frågan: tillräckligt bra? Kommer regeringen att tillse att produktionkommer i gång? skäl för avslag, att bearbetarärendet, saknar grund. Skälen för avslag har alltså bortfallit. Jag yrkar bifall till samtliga vpk-reservationer. 124 () replik: Med anledning av att nämndemitt namn och berörde motion 2264 vill jag helt kort säga följande. Genom motionen har vi för östra vidkommandeuppnått ett delmål, nämligen att utskottet har uppmärksammat de specifikaproblem som finns i gränsbygden och östra . Av utskottets positivaskrivning framgår att situationen där vinner i uppmärksamhet och tyngd hosindustriministern och andra statsråd i den nya regeringen, i det nyakanslihuset. Arbetslösheten i östra fem kommuner ärnämligen fyra gånger högre än riksgenomsnittet och dubbelt så hög som iNorrbotten i genomsnitt. Det är bra att gränsbygden uppmärksammas avutskott, statsråd och - som i vanliga fall - politiska motståndare, som skerhär . De projekt som tar upp bearbetas avlänsstyrelsen, enligt utskottets skrivning. 1 de här frågorna, som gäller regionalpolitiska satsningarpå 200 milj. kr., förlitar vi oss mest på utskottets skrivning och päindustriministerns uttalade viljeyttring. är det islossning iNorrbotten. bör det också vara sä att säga julaftonsstämning i vårt störstalän - en fjärdedel av . En sådan här dag tvistar man inte om"klapparnas storlek" i olika bygder - det känns väl igen. Låt ossglädjas med dem som är glada! Det handlar om glädjen att giva och taga. Jagsade att det för dagen bör vara julaftonsstämning, och därför bör vi enas omutskottets hemställan. 125PAUL LESTANDER (vpk) replik: Det är klart att detta ärende hade vunnit ityngd om det också hade förelegat yrkanden. Om det nu är så att de här sakernafaktiskt behandlas i kan man ställa frågan: Varför väcktes detöver huvud taget en motion? Är frågorna redan under behandling? Jag har inte tvistat med någon omklapparna - det måste jag säga till , även om jag inte kancitera med samma inlevelse som hon om att giva och taga. 126 () replik: Enligt uppgifter bearbetas f. n. dessa frågor,efter inlämnade förslag, av . I den mån som dessa beslut om deregionalpolitiska satsningar som kan göras, enligt de medel som regeringen harföreslagit, är det att önska att ledamöterna i styrelsen för ,oavsett partifärg, iakttar den anda och mening som uttalas iutskottsmajoritetens hemställan. 127 (vpk) replik: Till : När det gällertonträprojektet har jag varit i kontakt med dels länsplaneringsdirektöreni , dels byrådirektören på i . Bådahävdar att tonträprojektet inte är föremål för någon bearbetning ilänsstyrelsen. Vill hävda att de här topptjänstemännen i vårlänsstyrelse ljuger, så säg det rakt ut! Men jag hävdar att det jag har påståtthär är korrekt. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 128KARL-ERIK HÄLL (s): Även om jag vid denna timme inte riktigt orkarmed att känna julstämning, är det ganska trevligt att varaNorrbottensföreträdare i . När man dessutom som jag kommer frånmalmfälten känns det ganska bra att nu få vara med och diskutera och fattabeslut om den här propositionen, och på det sättet vara med och fullfölja detarbete som vi hemma i länet börjat med, nämligen utvecklingsplanen förNorrbotten. Jag vill påstå att denna proposition är av avgörandebetydelse när det gäller vårt läns framtid. Jag vill även påstå att denspeciellt har betydelse när det gäller utvecklingen i malmfälten. Under arbetsmarknadsutskottets del i denna debatt har dettydligt framgått bl. a. hur arbetsmarknadssituationen ser ut i skilda delar avlänet. Och det är helt riktigt när man inom ramen för malmfälten framhållerKirunas speciellt svära situation. Jag vill emellertid, fru talman, göra en kommentar tillden beskrivning som man i detta betänkande gör när det gäller gruvan iMalmberget: "i kommun är en gruva som urkvalitetssynpunkt inte längre inger oro." och på kort sikt är det ett riktigt påstående, mendet är ett konstaterande som lätt kan få läsaren eller lyssnaren att tro attdet därmed i alla delar är gott och väl beställt med gruvan i . Så ärdet tyvärr inte. Malmbergsgruvan har under en lång följd av år beretts för enväsentligt lägre produktion än vad den från början var avsedd för. det ingått sådana inslag som att man har avbrutitbrytningen i stora delar av gruvan, men kvarlämnat vissa mängder av s. k.hematitmalm, och naturligtvis har nian inte heller bedrivit tillredningen påett sådant sätt att man utan besvär nu kan klara den nära nog fördubbling avproduktionen som det är fråga om. När man nu på detta sätt pressar upp volymen iMalmbergsgruvan, skall man vara klar över att man troligtvis gör detta framtill den dag då man har bemästrat de besvärliga kvalitetsproblemen iKirunagruvan. Det är ett problem som måste angripas med stor skyndsamhet. Jagvill utan överdrift säga att kvalitetsproblemen i - när det gällermalmen - hör till de största och besvärligaste frågorna inomjärnmalmsbrytningen och . Den dag då man har klarat av dessa problem blir detnaturligt att den större volymen kommer att brytas i , där man har delägre brytningskostnaderna. Jag är oroad över att gruvan i däpä nytt kommer i ett besvärligt läge - och kanske rent av i ett besvärligareläge - än vad man har . Detta kan naturligtvis undvikas om man använder dentidsfrist man nu har på rätt sätt, och ser till att man den dagen genom aktivainsatser bryter det-ensidiga beroende av den direkta malmbrytningen som vi hari dag. Därför måste alla ansträngningar göras för att öka graden av förädlingav gruvans produkter och för att bygga ut nya och från gruvhanteringen rimligtoberoende sysselsättningar. Detta avsnitt har tidigare tagits upp i debatten. a.sade när han åberopade valrörelsen med dess löften och alla deutspel som gjordes där: Var är apatitverket i ? Det frågar , som tillsammans med mig sitter i malmfältsutredningen. Han och jag ärett par av de ledamöter i den här kammaren som bättre än några andra vet vardenna fråga befinner sig, nämligen att den är under behandling imalmfältsutredningen. Jag tror att det finns andra angelägna frågor som måstebearbetas , och jag har velat fästa uppmärksamheten på måste använda denna respittid väl och fatta kloka beslut för den tid vi harframför oss. Detta har jag, fru talman, velat säga utan att ett ögonblickifrågasätta de ansträngningar som görs för att snabbt lindra krisen iKiruna. Jag skall nu övergå till att behandla de avsnitt avnäringsutskottets betänkande nr 38 som jag har att företräda, nämligen ,inkl. , och Regioninvest i Norr samt de frågor som berörs ireservationerna 16, 17, 18, 19, 21 och 22. besvärliga situation och de åtgärder som företagetsledning och styrelse har vidtagit för att bemästra situationen framgår med allönskvärd tydlighet av vad utskottet anför. Den miljard som anslås till finansiell rekonstruktion ochtill avskrivning av anläggningstillgångar och varulager är helt nödvändig ochmotiveras i huvudsak av att företagets produktionsapparat har en teoretiskkapacitet pä över och att denna produktionsapparat nuskall användas för en årsproduktion som ligger under halva denna kapacitet. Om varulagret, dvs. den malm somligger lagrad bl. a. i och som i kvalitetshänseende inte är enfullvärdig malm, kommer att säljas, så kommer det med stor säkerhet att sketill avsevärt nedsatt pris. Jag konstaterar att utskottet är enhälligt i sin tillstyrkanav propositionen på denna punkt. Men sedan blir det, fru talman, sämre beställtmed enigheten. När det gäller de 340 milj. kr.