prot · G60951 · 1982-12-31 00:00:00 — Beslut om detta kommeraft fattas i samråd med , och vi får hoppas att vi då kommer attfå den bästa statsbidragslösningen. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL87 () replik: Jag reagerade mot talet om atf vissa kommunerblir drabbade. Genom etf enklare regelsystem kan också kommunerna på ett heltannat sätt använda förskolorna än vad man kan med def sysfem som i dagfillämpas. Def har omvittnats från många håll. Deltidsförskolan är vikfig. Vi har från sidaaldrig accepterat borttagandet av statsbidraget till delfidsförskolan. Men,, argumentet atf deltidsförskolan är utbyggd håller inte.Deltidsförskolan medför ju driftkostnader på samma sätt som förskolan i övrigt.Det är därför vi anser att de olika barnomsorgsformerna skall jämställas ochatt det skall utgå statsbidrag. De kommuner som man säger kommer att bli missgynnade harju haft en oerhört stor förmån genom de statsbidrag de fått.Man kan jämföra vad en kommun i t. ex. får per barn och år istatsbidrag med vad som går fill en kommun exempelvis i glesbygden med en heltannan struktur, där man infe kan bygga ut förskolan på samma sätt utan i störreutsträckning måste använda sig av familjedaghem och där def är betydligt flersom vårdar barnen själva. Man finner då atf det är en väldigt stor skillnad ivad staten satsar på dessa olika typer av kommuner. AnL 88ANN-CATHRINE () replik: och jag är överens om att fredär något oerhört viktigt. Vad vi däremot infe är överens om är hur fredsarbetetskall bedrivas i förskolan. Jag är rädd aft det vi i traditionell mening avsermed fredsarbete infe är lämpligt i förskolan. Det ligger över barnens nivå, detöppnar vägen för en politisering som jag infe tror att vi skall ha. Däremotskall vi självfallet lära våra barn atf lösa konflikter. Vad vi väl också är överens om - jag tyckte aft det lät såpå -är atf vi skall stötta föräldrarollén. Vi skall stöttamänniskor så atf de orkar vara föräldrar och fostra sina barn. AnL 89 () replik: De flesta kommuner, , förlorarpå det borgerliga förslaget till statsbidrag. skulleexempelvis förlora över 100 milj. kr. Min egen kommun , som tyvärr haren dåligt utbyggd barnomsorg, kommer, om förslaget skulle gå igenom, atfförlora över 2 milj. kr. Jag tror, , atf hade ni infe sänktstatsbidragsbeloppef, så hade vi kanske kunnat komma överens om atf statsbidragskulle utgå även fill delfidsförskolan, för def kan i vissa fall varabetydelsefullt, t. ex. när man integrerar verksamheten. Men så blev det infe. Kommunerna kommer alltså, om ert förslag går igenom, atfförlora 575 milj. kr., och det är väldigt besvärligt i den ekonomiska situationsom kommunerna befinner sig i. Def är svårt för barnen, som inte får plats ibarnomsorgen. Det är svårt för alla de föräldrar som väntar på plats i daghem ellerfamiljedaghem, för även familjedaghemmen får i erf förslag sänkt statsbidrag. Tredje vice falmannen anmälde attRune anhållit atf fill protokollet få antecknat atf han infe ägderätt fill ytterligare replik. AnL 90 (): Fr. o. m. falare nr 16 på dagens lista kännsdebatten avslagen och föga meningsfull. Den iakttagelsen har ingenfing att göramed det förhållandet atf talare nr 16 råkade vara socialutskottets värderadeordförande, . Det är bara så, att när vi från fyra fackutskottkommer in i debatten - vi som till äventyrs vet och begriper någonting omsocialförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, barnomsorg och sådant - är anfingenfrågan redan avgjord eller håller den möjligtvis på atf avgöras i någonstudiecirkel någonstans i huset av personer som, vad de än kan ha förförtjänster i övrigt, knappast kan misstänkas för aft ha nämnvärd sakkunskap ide frågor som vi egentligen diskuterar. Av denna anledning tycker jag infe att det ärnågon nämnvärd mening med att gå in i detalj med åsikter och motiveringar fördef ena eller andra ställningstagandet. Det räcker egentligen för socialförsäkringsutskoftefsdel att konstatera att av den här stora propositionen har vi aft hantera tvåviktiga bitar: frågan om karensdagarna och frågan om sättet att beräknabasbeloppet och därmed värdesäkringen av pensionerna. I båda de här frågorna är mitt och moderatasamlingsparfiets ställningstagande alldeles klarf, och motiveringen är i allenkelhet atf fattade ett beslut och atf ingenting har häntsedan dess som mofiverar ett annat beslut. Följakfiigen står vi kvar vid denståndpunkt vi hade då. Jag skulle kunna tillägga att hela förslaget har enkaraktär av bluff i den meningen att även de grupper som får del av de fyraförmånerna var för sig i stort sett förlorar på affären, eftersom 2 %momshöjning är mer pengar än def man får i utbyte. En folkpensionär som i bästafall får . i förbättring får betala mer än . i formav moms; def lär bli , naturligtvis beroende på pensionärenskonsumtionsvanor. Så är det egentligen, vilken av de fyra grupperna man äntittar på. Det de får betala på grund av momshöjningen och den ökadearbetsgivaravgiften är mer än vad de även i lyckliga fall kan få ut avreformerna. Det belopp som högre moms och högre arbetsgivaravgiftmotsvarar räcker t. ex. till ett icke föraktligt antal karensdagar för de allraflesta. Men detta klargjorde fidigare på etf, såvittjag begriper, helt korrekt och fullständigt sätt, så jag behöver inte fördjupamig i def. Jag kan, herr talman, nöja mig med atf, min pliktlikmätigt, framställa yrkanden. Jag vill yrka bifall till reservationerna 1, 4,7 och 10 fill socialförsäkringsufskottets betänkande nr 13. Under förutsättningav bifall fill reservation 1 i skatteufskotfefs betänkande nr 14,yrkar jag dessutom bifall till reservafion 12 i socialförsäkringsutskoftefsbetänkande nr 13. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 10 protokoU 1982/83:50-51 Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 91 GÖSTAANDERSSON (c): Skälen för ett bra trygghetssystem är bådemånga och goda, 1 ekonomiskt kärva tider finns det särskilt starka skäl för atfsjuka, pensionärer, barnfamiljer och arbetslösa får samhällets stöd. Vi bördärför visa stor ödmjukhet och en betydande respekt inför de svårigheter vimöter när vi vill upprätthålla ett bra trygghetssystem även i ekonomiskt svåratider. Jag är rädd för att inte alla vill se sanningen precis som den är. Det är en radikalt förändrad situafion, när vi inte längrehar en snabbt växande kaka att dela på, Def är en radikalt förändrad situation,när enbart räntan på statsskulden är betydligt större än intäkterna frånstatens inkomstskatter. Om vi som politiker skall få gehör hos svenska folketför att upprätthålla en god social trygghet för framtiden, gäller det nog attvi lägger papperen på bordet. Vi bör mer ägna oss åt atf tala i klartext. Vimåste t; ex, göra klart för svenska folket aft går i statsbankrutt ombudgetunderskottet får fortsätta atf växa. Vi måste göra klart för alla att enraserad samhällsekonomi är etf farligt, ja, mycket allvarligt hot mot hela detsociala trygghetssystemets grundvalar. Vi får helt enkelt inte vandra detekonomiska lättsinnets väg. Vi kan i varje fall inte vandra den vägen om vivill vara rädda om den sociala tryggheten, Def är farligt - för att infe säga ansvarslöst - aft görasom socialdemokraterna gjorde före valet. Då gav man landets pensionärerintryck av att ingen pensionär skulle behöva göra några uppoffringar för att viskulle klara ekonomin. Efter valet är inte längre detta löfte heligt. ärsamma socialdemokrafiska parti berett att av en vanlig pensionär med den lägstapensionen kräva att vederbörande skall avstå ca , för aft man skall klaradevalveringen. När regeringen före valet ville spara , församma pensionär, var det, enligt socialdemokraterna, en social nedrustning utanmotstycke. Då saknade socialdemokraterna och PRO ord för sina fördömanden. Ändåsåg regeringen till aft de pensionärer som hade den lägsta pensionenblev kompenserade. efter valet är def infe någon socialnedrustning, i varje fall infe för socialdemokraterna, om samma pensionärermåste spara fio gånger mer. Det är inte egendomligt om människorna blirförvirrade av så motsägelsefulla budskap från ledande polifiker. Ännu mer förvirrande är regeringens besked om aftuppoffringarna endast är en engångsföreteelse. Regeringen försöker tröstapensionärerna med att det endast gäller aft klara devalveringen. Man skulle avdetta budskap kunna dra slutsatsen aft socialdemokraterna försöker få pensionärernaaft tro atf devalveringen kommer att lösa landets alla ekonomiska problem. Ettsådant budskap fill svenska folket är osant och djupt vilseledande. I ländersom haft en socialdemokrafisk ledning är arbetslösheten och den ekonomiskakrisen djupare och allvarligare än i . Socialdemokratiska partier hartyvärr infe visat atf de har några realistiska recept mot den ekonomiska krissom hotar vårt sociala trygghetssystem. Den nuvarande regeringens snabbtväxande budgetunderskott är def allvarligaste hotetnågonsin mot den ekonomiska tryggheten för pensionärer, sjuka, arbetslösa ochför barnfamiljerna. Hur ser då det socialdemokratiska partietsfördelningspolitiska profil ut? Vilken ökad rättvisa vill regeringen skapa?Menar regeringen att inga pensionärer skall behöva göra några uppoffringar närman väl har klarat av devalveringen? Regeringen kan inte vara okunnig om aft det finnspensionärer med full ATP som dessutom lyfter privata pensioner på . Skall inte dessa pensionärer göra några uppoffringar? Är det rättvistoch solidariskt att dessa grupper skall komma undan när arbetare, tjänstemänoch småföretagare med inkomster långt , skall bära tunga bördorför aft vi skall kunna reda upp våra ekonomiska svårigheter? Är detta regeringens politik, så kommer man att misslyckasmed atf skapa den nationella samling som så innerligt väl behövs för att räddaden svenska samhällsekonomin. Om regeringen fortsätter atf inbilla bättreställda grupper inom def sociala trygghetssystemet aft de skall känna sigskyddade, så manövrerar sig regeringen in i en frovärdighetskris utanmotstycke. Man blir helt enkelt oförmögen att lösa den ekonomiska krisen. Inser inte regeringen aft def finns bättre ställda grupperinom trygghetssystemet som lever på en högre standard än många arbetare,tjänstemän och småföretagare? Socialdemokraterna har i opposifion aktat sigväldigt noga för att göra en analys av vilka förmåner def socialatrygghetssystemet ger olika grupper. Partiet kommer inte ifrån aft göra dennaanalys, om man vill göra anspråk på atf föra en rättvis ochfördelningspolitiskt riktig politik. Gör man denna analys tvingas man erkännaatt välbeställda grupper kan glädja sig över generösa förmåner vid sjukdom, påålderdomen och när de tar samhällets barnomsorg i anspråk, Samfidigt skall vivara medvetna om atf def är stora grupper bland pensionärerna, bland sjuka ochbland barnfamiljerna som sannerligen får klara sig på ytterst knappafillgångar. Det finns alltjämt pensionärer som får klara sig påungefär , och utan bostadstillägg, när bättre ställdapensionärer får ut nära . Det är de som har de låga pensionerna somhar haft de tunga jobben, Def är dessa pensionärer som haft atf leva med dåligaarbetsmiljöer. De har ofta utfört ett arbete som de välbeställda gruppernaaldrig velat ha, Def finns inga skäl för ätt dessa ofta kroppsarbetandemänniskor skall finna sig i atf ha en pension som är , lägre än debättre lottade har. Det finns ingen rättvisa i etf pensionssystem som gersådana våldsamma skillnader som jag här pekat på. Ofta är skillnaderna ännustörre. De bättre ställda pensionärerna lyfter utöver folkpension och ATPockså rejäla privata pensioner, I verkligheten är alltså de ekonomiskaklyftorna långt större än de , som jag pekat på. En oundviklig fråga fill regeringens företrädare: defen för partiet helig bärkraftsprincip, när vissa pensionärer kan få väsenfiigthögre pensioner än vad i produktionen hårt arbetande tjänstemän och arbetarekan få i lön? Är svaret ja på denna fråga? I så fall har den socialdemokratiskaregeringen sålt ut gamla hedervärda rättviseprinciper. Man har i så fall valten ny väg för Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Def är de starkas och de privilegierades sociala trygghet somsocialdemokraterna i så fall slår vakt om. Tro då infe atf det går atf med denna politik samla svenskafolket kring en nafionell krispolitik som öppnar vägen mot en ljusare framtid.En politik som öppnar portarna möten nationellsamlingföratt klara jobben, skapaen sund ekonomi och garantera en grundtrygghet för svenska folket måste byggapå en klart uttalad solidaritetsprincip. Det innebär i klartext aft de bästlottade -med höga inkomster, höga pensioner eller andra förmåner - måste gåföre och bära den tyngsta bördan. Det är ufifrån denna principiella grundsyn som vi icenterpartiet format våra alternativ fill regeringens proposition nr 55, Vifullföljer i reservafion nr 2 regeringen principer för beräkning avbasbeloppet. Detta innebär atf de bäst ställda inom trygghetssystemet får göravissa uppoffringar för att ge sitt bidrag fill en sundare ekonomi, 1 linje medaft vi anser atf de sämst ställda pensionärerna bör skyddas så långt sommöjligt mot den kraftiga inflation som blir följden av regeringens devalvering,föreslår vi en uppräkning av pensionstillskottet med 4 %fr, o, m, ,Jag yrkar därför bifall till centerreservationerna nr 2 och 5 isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 13, kommer i ett senare anförande attmotivera ställningstagande i övriga frågor som behandlas i dettabetänkande. AnL 92KARIN (vpk): Jag kan instämma i , och jag skall infe nämnvärt förlänga debatten, I socialförsäkringsufskottets betänkande 1981/82:13 behandlasflera frågor med social inriktning, som har stor ekonomisk betydelse för skildagrupper i samhället, Def är frågor som har särskild betydelse, då de rör redanhårt drabbade grupper som är mer eller mindre beroende av samhällets socialaomsorg. Trots upprepade försäkringar om vaktslående om de svagagrupperna i samhället, har en rad beslut medmotsatt inriktning fattats, grundade på förslag från borgerliga regeringar ochfattade av en borgerlig majoritet i med en rösts övervikt. Det känns angeläget atf erinra om vad som bl, a, sägs iproposifion 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m, m. "Från huvudtitel påstatsbudgeten bekostas främst olika sociala frygghefsanordningar som skall gevård och service samt ekonomisk trygghet åt medborgarna. Dessa samhällsinsatserrikfar sig främst fill barnfamiljer, åldringar, sjuka och handikappade. Det kansjälvfallet inte komma i fråga atf i besparingssyfte vidta några åtgärder som skullekunna äventyra vård och ekonomisk trygghet för dessa grupper," Verkligheten har här varit avslöjande; Allt fler hushållhar till följd av prisutvecklingen och den sociala nedrustningen hamnat undergränsen för existensminimum, en gräns som skall utgöra det ekonomiskaminimikravet för oundgängliga levnadsomkostnader, en gräns som f, n, liggerlägre än de beräkningarsom gjorts av och sparbankerna för nödvändiga utgifter, engräns som också skall utgöra underlag för direkt socialhjälp men som alltoftare underskrids, då kommunernas budget spruckit på grund av att behovet avdirekt socialt stöd katastrofalt ökat i de flesta kommuner. Sanningen är att samtliga borgerliga regeringars s, k,sparpaket har haft en klar fördelningspolitisk inriktning på överföring från defattiga till de redan rika. Nämnas kan frågor om ändrad beräkningsgrund förbasbeloppet, försämringen av delpensionen och bostadsfilläggen, de minskadelivsmedels-subventionerna, fördyrade kostnader för sjuk- och tandvård,införandet av karensdagar vid sjukdom, försämrade reserabaffer för pensionäreroch studerande m, m. Listan på de försämringar som i första hand drabbargrupper med begränsad ekonomi kan bli lång, men jag skall begränsa mig till defrågor som handläggs av socialförsäkringsutskottet. Det gäller först det förändrade beräkningsunderlaget förbasbeloppet, som för samfiiga pensionärer inneburit etf lägre pensionsbelopp änefter den gamla beräkningen, detta som de fått vidkännas ökadeutgifter inte bara för mat och hyra utan även för olika tjänster och behövligservice, Def som har påverkat pensionsbeloppen mest negafivt är aftdet infe, som förut har varit fallet, sker någon omräkning när priserna höjtsöver etf visst belopp. Omräkning sker endast en gång , vilket haraccepterats av socialdemokraterna. Som upplysning kan nämnas att pensionenomräknades åtta gånger , Vpk fann def tillfredsställande när socialdemokraterna ivalrörelsen lovade, att om de kom i regeringsställning, skulle de bl, a,återställa värdesäkringen av pensionerna. Vi har i vår motion konstaterat attregeringsförslaget har vissa brister, Def uppfyller inte helt kravet pååterställande av värdesäkringen, då beslutet om fastställande av basbeloppet engång kvarstår, liksom atf prishöjningen på grund av devalveringen inteskall kompenseras. Vi menar aft den uppräkning av basbeloppet med , somföreslagits är ofillräcklig och därtill ger en ojämn fördelning. För enpensionär med enbart folkpension och pensionstillskott betyder defta ca ,, medan det för en pensionär med full ATP ger ca , . betyder en höjning av livsmedelspriserna , vilket säkert är lågt räknat, ökade utgifter för en ensamståendepensionär med ca , bara för mat, under förutsättning aft hanäter alla mäl hemma. Äter han ett mål ute blir det högre kostnader. En kvinnligpensionär klarar sig kanske litet bättre. Hon behöver infe så mycket kalorieroch har ofta bättre förutsättningar aft klara sin mathållning själv. Detta är endast etf exempel på att hela ATP-sysfemet, somvpk har tagit upp i en särskild motion, är fördelningsmässigt orättvist. Dengalopperande inflationen har ökat klyftorna mellan de högsta och de lägstapensionerna. Deltidsanställda och lågavlönade drabbas särskilt hårt. Det synesalltmer angeläget aft, som vpk har föreslagit, se över def nuvarandeATP-sysfemet och aft alla pensionärer garanteras en ekonomiskt trygg ålderdom. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Regeringens förslag om tilläggsbelopp till basbeloppet om300 kr, innebär också att def skall gälla vid beräkningen av studiemedel ochbeträffande förlängt barnbidrag och studiebidrag. Dessa förslag har biträtts avvänsterpartiet kommunisterna. Nästa fråga gäller vallöftet om upphävande av beslutet omkarensdagar vid sjukdom. När detta beslut fattades av gav dendåvarande socialministern sken av aft det var av omsorg om de svaga isamhället, Defta måste tolkas så aft de sjuka och handikappade, som främstskulle drabbas av införandet av karensdagar, inte räknas fill de svaga isamhället, . Ändå är def otvetydigt så, aft de som drabbas av högsjukfrekvens är bl. a. de handikappade, som oftare drabbas av akuta sjukdomar.Detsamma gäller de arbetare som har tunga, enformiga och hälsovådliga arbeten.Oftast är det så att de som har de mest påfrestande arbetena också har densämsta arbetsmiljön, som leder till högre sjukfrekvens. kommunisterna framförde i den debatt somföregick beslutet om karensdagar, och vi vidhåller def fortfarande, atfbeslutet om karensdagar ingick i den orättvisa omfördelningspolitik som deborgerliga regeringarna så framgångsrikt företrädde. Det har varit hårda svångremmar för folket och bredahängslen för kapitalet. Vi betecknade vidare införandet av karensdagar som enklasslag, vilket vi vidhåller. Vi var då överens med socialdemokraterna om attinförandet av karensdagar var fördelningsmässigt orättvist och ingick som ettled i nedrustningen av det sociala trygghetssystemet, en nedrustning där deborgerliga har varit framgångsrika. Vi är fortfarande överens om att upphäva beslutet ominförandet av karensdagar. Men vpk är, som sagts upprepade gånger i dagensdebatt, infe berett fill en finansiering - som f. ö. är diskutabel - genom etthöjande av momsen. Särskilt gäller defta matmomsen som infe får höjas, då enhöjning ofrånkomligt leder till högre matpriser, vilket ofrånkomligt hårdaredrabbar alla med små inkomster som tvingas använda en större del av sinsammanlagda inkomst fill inköp av mat. Matpriserna har f. ö. redan nått en nivåsom för många hushåll ter sig orimlig och som även utan momshöjning kommer attstiga kraffigt . kommunisterna kan inte se en höjning avmomsen som en rättvis fördelning av krisens bördor. Vpk har, som redanframhållits, förslag fill andra åtgärder för finansiering av de givnavallöftena, åtgärder som får rättvisare fördelningspolitiska effekter, vilketvi eftersträvar. Med defta, herr talman, yrkar jag bifall till dereservationer som undertecknats av vpk och som fogats tillsocialförsäkringsufskottets betänkanden. AnL 93SVEN ASPLING (s): När den borgerliga regeringen på hösten 1980inledde den sociala nedrustningen, sä innebar det en vändpunkt i den svenskatrygghetspolitikens historia. Det var då man presenterade en första s. k.sparplan, som innebar en allvarlig nedskärning av viktiga socialatrygghetsreformer. var dåangreppet sattes in mot ATP och pensionernas värdesäkring. Vi har sedan upplevthur reform efter reform angripits och försämrats. riktades angreppet mot sjukförsäkringen. Underminst sagt uppseendeväckande former drev den borgerliga riksdagsmajorifeten medutslagsröstens hjälp igenom beslutet om karensdagarnas införande ochsjukförsäkringens försämring i andra avseenden. Ensidigt har de borgerligasparakfionerna rikfats mot sociala välfärdsreformer. Fördelningspolitiskt harde ofta varit upprörande. Väljarna såg till att denna politik fick etf slut i valetden . Den räkning den borgerliga regeringen lämnade efter sigkonfirmerade de misslyckade regeringsåren: en samhällsekonomi i obalans, etfenormt budgetunderskott, en rekordstor arbetslöshet, en allvarlig socialnedrustning. Def är denna verklighet vi möter - en samhällsekonomi somi många avseenden är körd i botfen, vilket förstärkts av en allvarliginternationell kris. Vi har motsatt oss den sociala nedrustning som deborgerliga bedrivit. har vi deklarerat aft samhällsekonomin inte gernågot utrymme för några nya och kostnadskrävande reformer. Det är inte hellermöjligt att nu och på en gång återställa alla de försämringar som de borgerligadrivit igenom under dessa år. Vår uppgift blir atf målmedvetet och kraftfulltarbeta för att återge de sociala reformerna def värde de tidigare haft. Vårhuvuduppgift är att slå vakt om def sociala trygghetssystem som arbetarrörelsenbyggt upp i vårt land. deklarerade vi att vid en socialdemokrafiskvalseger skulle vi se till atf de fidigare gällande principerna för pensionernasvärdesäkring återställdes, att beslutet om karensdagarnas införande ochsjukförsäkringens försämring revs upp, aft ersättningen frånarbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet förbättrades och aft försämringen avbarnomsorgens statsbidrag upphävdes. Av dessa fyra åtaganden behandlar vi nu i de föreliggandebetänkandena från socialförsäkringsutskottet pensionernas värdesäkring,upprivandet av beslutet om karensdagarnas införande samt höjningen avarbetsgivaravgiften för att till en del ersätta kostnaderna för förbättringenav arbetslöshetsförsäkringen. Det är således några av de helt grundläggandefrågorna vi diskuterar här denna kväll. Def kan finnas anledning att erinra om att det denna höstär Per bildade sin första socialdemokrafiskaregering. Det skedde i ett land som präglades av massarbetslöshet ochfattigdom. Def var då den reformpolitik fog sin början som lade grunden tillden välfärdspolitik som kom att prägla utvecklingen i vårtland. Milstolparna som markerat framstegen har varit många. Det har ofta rått strid om de grundläggande reformerna pådef sociala området, och det har infe sällan varit med knappa majoriteterreformerna kunnat föras i hamn och bli verklighet. ATP är ett sådant exempel. Det har också funnits ett annat avgörande inslag i dennareformpolitik. Inga reformer har aktualiserats utan atf de också ekonomiskt varit Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. säkerställda.Def är en gammal hederlig socialdemokratisk tradifion att allfid ange på vilketsätt reformerna skall finansieras och också tala om att en rättvisfördelningspolitik kosfar pengar.