prot · G609154 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill till gärna replikeraatt den promemoria som han citerade från visserligen är intagen i vårt granskningsbetänkandemen inte är någon officiell handling. Det är en uppteckning som har skett förPalmekommissionens räkning. Jag förstår inte varför skall behöva skämmasför att han genom denna sondering ville vidareutveckla en absolut unik idé somhar förankring hos företrädare för olika paktsystem och länder i världen. Hurskall vi kunna få nedrustning, om vi inte samtalar med andra länder ochförsöker förankra våra åtgärder hos dem? Det är riktigt, , att var oerhörtambitiös när han skrev sin not. Det är möjligt att det inte var meningen atthan skulle författa den pä det sätt som han gjorde, men han är en f. d.statssekreterare, och de kanske sköter en uppgift så här. Men det avgörande äratt den slutgiltiga utformningen av noten fastställdes inomutrikesdepartementet. Vad som blev kvar av skrivningar är ensammanfattning av det kommissionsförslag som man ville efterhöra andraregeringars mening om. Det kan jag inte pä något sätt anse vara förgripligt. a. har försökt göra gällande att det härskulle röra sig om en speciell socialdemokratisk idé och att det skulle haskett ett samspel med särskilt den västtyska oppositionen. Denna idé är intealls speciellt svensk eller socialdemokratisk. Den drevs i kommissionen av tvåickesocialdemokrater och NATO-anhängare, de två f. d. utrikesministrarna . Man skall nog inte tro att den provinsiella debatt som vihar haft här hemma påverkar framgången för detta förslag . Förslagetkommer att stå och falla med sina egna sakliga meriter. 27ANDERS () replik: Skall man döma av mottagandet har inteförslaget särskilt goda egna meriter. Reaktionen har ju varit negativ. Medundantag av Warszawapaktsstaterna och något ytterligare land är det en kompaktnegativ opinion mot förslaget. Jag har, herr talman, svårt att förstå vad det spelar förroll om promemoria är en inofficiell handling eller inte. Denfinns intagen i konstitufionsutskottets betänkande, och i promemorian ges frånAnders Ferms sida mycket klara besked om hur han anser att skallhandlägga frågan. Jag kan citera punkt 4: "besöker OP" - dvs. Han bör då informera Kreisky om de noter som den svenska regeringenkommer att överlämna till bl. a. den österrikiska regeringen och fä Kreiskysstöd. träffar OPArbatov och han bör då överlämna brev till denne om Stockholms-och Lagosmötenasamt diskutera kommissionens arbete med honom." Det sistnämnda mötet lär inte ha blivit av, men såvitt jag vet Arbatov något senare i . I de kontakter som togsav och hans medhjälpare handlade det utan tvivel i stort sett omsocialdemokratiska partivänner. Man försökte alltså förankra detta förslag hossina partivänner ute i världen och gav ärendet en sådan uppläggning att detskulle passa just deras syften. är oerhört upprörd över att vi vågarkritisera . Därvidlag är naturligtvis en spegelbild avherr själv, som ju som bekant inte tål kritik, varken från de egnaparfivännerna eller från några andra. Vi tänker ändå-även i utrikespolitiskafrågor-förbehålla oss rätten att kritisera och hans metoder. Hot omatt bli tagna i örat av om vi vågar ha en avvikande uppfattning närdet gäller hans handlande i utrikespolitiska frågor skrämmer oss inte. Vi tänkerinte heller be om lov att få göra utrikespolitiska resor ifortsättningen. Och vi tänker inte acceptera att ambassader eller andra hållerögonen pä oss och rapporterar till den svenska utrikesledningen eller till OlofPalme själv. Det är inte sä, herr talman, att skall ha någotmonopol på utrikespolitiken i . Men att döma av de häftiga reaktionernanär vi t. ex. kritiserade handläggningen av måste man draslutsatsen att vi har trampat på en utomordentligt öm tå när vi har vågatifrågasätta insatser pä det området. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 28BERTIL FISKESJÖ (c) replik: När det gäller frågan huruvida det här varett viktigt utspel eller ej slirar liksom andra socialdemokraterpå kopplingen. Man anpassar värderingen av utspelet efter de syften man har förstunden, och syftena kan tydligen växla ganska snabbt. Men man får lov attbestämma sig. Är det här en oviktig sak, närmast ett rutinärende? Eller är deten stor och betydelsefull fråga, som man borde ha hanterat med varsamhet ochenligt de regler som den svenska författningen ger? Från regeringsföreträdarnas sida finns också ensträvan att tona ner medverkan. Vad som är kvar av Bahrs not, sadeOlle , var en sammanfattning av förslag. Sanningenär ju, att om man lägger dokumenten sida vid sida - Bahrs enligt alla formellaregler skrivna not och den svenska noten - så finner man att det står praktiskttaget detsamma i dem. Man har bara ändrat litet i ett par meningar, och man hartagit bort "det kungliga" i Bahrs förslag till skrivning - "denkungliga " har i stället blivit "den svenskaregeringen". Jag anser fortfarande att det är ett mycket märkligtförfaringssätt, även om man från konstitutionell synpunkt kan säga att det intefinns mycket att erinra, eftersom man får förutsätta att svenskaregeringsföreträdare i varje fall skrev under noten, och då blir den ju ettsvenskt dokument. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Men jag undrar hur den med ispetsen skulle ha reagerat, om man från den västtyska regeringen fått endemarsch i en mycket viktig fråga som sedan visade sig nästan ordagrantöverensstämma med en skrivning av en ledande svensk oppositionspolitiker. 29 () replik: Jag tycker hela denna debatt visar att maninte har mycket att komma med längre. Det är riktigt att är envästtysk politiker, men i det här sammanhanget var han en av medlemmarna iPalmekommissionen, Det var ganska naturligt att han, som kalladedet, fick hemläxan att göra en sådan här sammanfattning. Den vidarebefordradessedan av som arbetsmaterial till och desstjänstemän. De gjorde vissa ändringar och framhöll att man skulle vara ganskaförsiktig i den här frågan och mera efterhöra synpunkter. Alla dessa ändringargodtogs av statsministern. Nog har man inom det svenska kanslihuset skött dettapå ett självständigt sätt. Det var också naturligt att man ville föra vidare en idésom växt fram inom detta unika organ med representation från olika pakter ochalliansfria länder. Det var viktigt att det här betydelsefulla förslaget fördesvidare. Men - om vi ser på informationsfrågan - lägg märke tillatt vad det här handlade om var en förberedande sondering och kontakt! När manfått en reakfion på denna sondering skulle man se på hur man skulle gå vidare. Jag fick ett intryck av att i sin replikutnämnde Arbatov till socialdemokrat. nämnde Arbatov i sambandatt han sade att vi hade konfererat med våra socialdemokratiska partivänner.Men det var väl naturligt att höll kontakt med ledamöterna ikommissionen och diskuterade dessa frågor. Det var också naturligt för honomatt föra detta vidare. Men vi har sagt - och vi understryker det ytterligare engång - att det är naturligt att regeringen i frågor av den här typen, även omdet gäller en sondering, håller kontakt med den svenska oppositionen. Jag villfråga: Hur skall behöva klä sig i säck och aska, görasin Canossavandring och beklaga detta? Räcker det inte med att han sagt att hanbeklagar det och att det i och för sig hade varit bra om han tagit kontakt medoppositionen? Men jag hävdar bestämt att det när det gäller en.sondering inte finns något konstitufionellt krav på att utrikesnämnden skallsammankallas. Däremot är detta en lämplighetsfråga. Informafion kan ske iutrikesnämnden eller i partiledarkonferenser. 30EVA (vpk): Det är utan tvivel så att detsäkerhetspolitiska läget i världen harskärpts. Detärdärvid främstReaganadministrationensaggressiva politik som driver på rustningarna ochförhindrar fred och nedrustning. spekulerar i att kunna starta och vinnaett kärnvapenkrig. Led i denna strategi är utvecklandet av kryssningsraketer,neutronbomber, underjordis- kakärnvapenssystem i , avancerad bevakning från rymden och världshaven. Idenna strategi har och alltmer dragits in. Med kommandeutplacering av kryssningsraketer och andra medeldistansrobotar i Västeuropaförbereder ett förödelsens krig i . Också harsjälvfallet ett ansvar för försämringen av det säkerhetspolitiska läget.Sovjetunionen fortsätter att utveckla nya kärnvapen. Utplaceringen av SS20-raketer som hotar folken i är en del av detta, ochubåtskränkningarna visar på att stormakterna, i detta fall ,kränker ett litet lands neutralitet utan all hänsyn till folkrättsliga ochandra principer. Vi ser detta som synnerligen allvarligt. Det är i detta sammanhang man enligt vår mening skall sePalmekommissionens förslag om en kärnvapenfri korridor i . Lät mig här,herr talman, dra en parallell med diskussionen om en kärnvapenfri zon i . I och i har det börjat växa fram enmassrörelse mot rustningarna och för nedrustning, avspänning och fred. ISverige ledde detta till att enhälligt förespråkadeNorden som en kärnvapenfri zon. Men det dröjde inte länge förrän de borgerliga,och då tänker jag främst pä med sitt ungdomsförbund i spetsen,alltmer gled ifrån riksdagsbeslutet. Detsamma kan sägas om Palmekommissionensrapport, vari ingick korridorförslaget. Som det har konstaterats tidigare underdebatten emottogs detta till en början mycket posifivt. Man betraktade förslagensåväl från öst som från väst som värdefulla bidrag för en avspänningspolitik.Också fredsrörelsen i och i har sett positivt på rapporten. Vad man kan konstatera av den debatt som förts äratt de borgerliga parfierna enligt min mening genom att hänge sig åtformaliteter försöker misskreditera freds- och nedrustningsförsöken. I ställetför att få en diskussion om sakfrågan, i stället för att få en debatt ominitiativets förutsättningar, har vi fått en debatt omformerna för initiativets uppkomst. På sä sätt söker man alltså undvika denreella frågan, och man gör det avsiktligt. Jag tänker, herr talman, inte gå in på alla turer i denhär Bahraffären. Det kan naturligtvis diskuteras huruvida denna sondering inte varså pass viktig- i synnerhet som den väckte så stort uppseende - attutrikesnämnden först borde ha informerats. Men jag anser att det sätt pä vilketfrämst och flera borgerliga massmedia har drivit frågan innebär attde har begått ett större brott mot freds- och nedrustningssträvandena ännågonsin denna första sondering frän regeringens sida innebar' Och denna meningdelar jag -vågar jag påstå - med hela den samlade fredsrörelsen. Man kankonstatera att skiljer ut sig alltmer i den svenskautrikespolitiken. , herr talman: uttryckte enförhoppning om att vi nu skall återgå till att diskutera just sakfrågan. Det ärockså fredsrörelsens hållning, att skall återgå till att diskuterahur vi skall få till stånd avspänning, hur vi skall få till stånd kärnvapenfriazoner, hur vi skall få stopp Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. påNATO-planerna att placera ut Pershing och kryssningsmissilerna.Det är bråttom; detta skall ske . Jag har, herr talman, inget särskiltyrkande. 31 (): anförande handlade i huvudsakom andra ting än dem som vi har att diskutera med anledning av KU:s betänkande.Det är faktiskt inte frågan om kärnvapenfria zoner som är föremål förkonsfitutionsutskottets undersökning, utan frågan om hur regeringen har agerati en viktig utrikespolitisk fråga. Vi kan naturligtvis alla - om vi så önskar- i en sådan härdebatt ta tillfället i akt och understryka hur.mycket vi ivrar för fredens sak.Det må väl vara tillåtet; det är ju ett vällovligt ändamål att uttrycka sinanslutning till. Men man kan göra en koppling mellan det konkreta förslagetoch handläggningen på detta sätt; Om man verkligen menar att utspelet om enkärnvapenfri zon i är en viktig och angelägen fråga som man hoppas skallfå framgång, då skall man inte genom ett klantigt handlingssätt sjabbla bortsjälva sakfrågan. Grundkrifiken måste ju riktas mot dem som har sjabblat ochinte mot dem som påpekat att det har sjabblats. Tyvärr har reakfionen inte blivit så framåtsyftande i desvar som kommit från de olika staterna. Jag kan inte citera innehållet i dedokumenten, eftersom de är hemligstämplade. Men jag kan hänvisa till vad somkommit fram i den öppna debatten, t. ex. i Morgonekot , där manredovisade nej och även motiveringen för detta. Tror eller någon annan av socialdemokratinsförsvarare att den västtyska inställningen till sakfrågan som sådan harfrämjats av att det visar sig att själva noten var skriven av en av densittande västtyska regeringens främste politiska motståndare? Om man tror detär man politiskt 32EVA HJELMSTROM (vpk): Om all den kraft, all den tid och all denmassmediadebatt som ägnats just denna lilla formella historia hade ägnats åtPalmekommissionens förslag så att man hade diskuterat zonfrågan och även fråganom som en kärnvapenfri zon, dä skulle mycket vara vunnet. Vad jag försökte framhålla var detta: Genom att man underså läng tid har ägnat sig ät just denna lilla bit - som debatten enligtmin uppfattning inte ens gett belägg för verkligen skulle vara enkonstitutionell fråga - har man skymt och nedvärderat Palmekommissionensrapport, som ändå var positivt mottagen och förankrad såväl i öst som i väst. Sedan kan jag dela uppfattningen, som också statsministernhar gett uttryck för, att man helst bör informera partiledarna innan någon sådanhär sondering sker. Det är en lämplighetsfråga. Men vi har ju fått ett löfte omdet, och därmed tycker jag att man borde låta sig nöja och i stället övergåtill att diskutera sakfrågan. 33OLLE (); Bara en kort kommentar till vad BertilFiskesjö sade om den utländska reaktionen pä den här noten. Jag tror inte attden har sä mycket att göra med den provinsiella debatt som har förts här hemma. Vad man har märkt och vad som noterats inför utskottet ärdet egendomliga att ryssarna, som i kommissionen var negativa, nu har blivitmycket positiva, medan NATO-anhängare, som i kommissionen var positiva, harblivit relativt negativa efteråt. har gjort den bedömningen att detär en ganska temporär företeelse. F. n. är stämningsläget i sådant att alla nyatankar ses som ett hinder i den stora debatten, som ju gäller missilernaPershing IIochkryssningsrobotarna. Därför får inte nya tankar nu så lätt någon.förankring.Men jag tror ändå att de kan stämma med den långsiktiga strategin, nämligen attta bort sådana här vapen från gränsområdena. Därför bör man nog inte i dagutdöma det här initiativet. Men det var riktigt att gå i två steg, först kännasig för och fundera över hur man skall gä vidare. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 34 (): Flera talare här har sagt att vi bördiskutera sakfrågan och inte formaliteterna. Jag måste dä verkligen säga att vifrän moderata samlingspartiet vid ett flertal tillfällen i denna kammare harförsökt föra en debatt just om sakfrågan. Riksdagsman hade en interpellationsdebatt medutrikesministern där han försökte ta upp själva förslaget till en sakligdebatt. Han ställde en lång rad frågor, men på de flesta av dem fick han intenågot ordentligt svar. Frågan har också varit uppe i ett antal andra sammanhangmed utrikespolitisk anknytning. Så nog har man försökt föra en debatt ömsjälva sakförslaget vid ett antal tillfällen sedan utspelet blev känt. Men har vi faktiskt en dechargedebatt, och dä är det självklart att granska denformella delen av detta utspel. Jag har svårt att frigöra mig från misstankenatt man, när man säger att vi skall diskutera sakfrågan och inte detformella, vill lägga locket på. Man är obehagligt berörd av förspelet till denhär affären. Och eftersom statsministern inte tål kritik, försöker hanspartivänner här i kammaren se till så att den här debatten inte förs vidare. Men den formella delen har faktiskten icke obetydlig roll i sammanhanget. I och med att utspelet gjordes pä det sättsom blev fallet, har detta otvivelaktigt påverkat vissa länders bedömning avdetta utspel. 35OLLE (); Bara en kort kommentar. Att säga att viskulle ha lagt locket pä är väl ändå litet oförsiktigt av konstitutionsutskottetsvice ordförande, sedan vi har haft timslånga utfrågningar med bådeutrikesministern och statsministern. De har dessutom publicerats i betänkandet. Regeringens handläggning i denna fråga tål sannerligendagsljuset. Jag skulle förmoda att slutet pä det hela blir att den kangodkännas av kammaren. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 36ANDERS (): Det sistnämnda får väl kallas för en s. k.kvalificerad gissning, såsom majoritetsförhållandena är. Det är inte mycket attsäga om detta. Vad jag avsåg var dessa ständiga påpekanden - som gjordesäven av i samband med utfrågningen i utskottet och presskonferensenefteråt -att vi inte skall diskutera formfrågan. sade efteråt tillmassmedia att ett så här bra förslag verkligen inte skall få lida av att mandiskuterar hur förslaget har kommit till. Jag har mycket svårt att tolka dettapå annat sätt än att man nog har försökt - det var vad jag sade - att läggalocket pä i görligaste mån. Det är väl ingen hemlighet, herr talman, att de olikaförsök som har gjorts att bringa ljus över tillkomsthistorien har mötts medutomordentligt stor irritafion från både och utrikesdepartementet.Dessutom har mot kritiker vidtagits åtgärder som jag tycker vi kanske t. o. m.borde granska i när det är dags igen. Sedan de under avsnittetKärnvapenfri zon i anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren tillatt debattera avsnitt 8: Fyren Märket. 38ANDERS (): Det är dess bättre inte alltför ofta vi härikammaren behöver diskutera frågor om gränser. har tagit upp en gränsregleringsfråga, är det intedärför att det rör något stort landområde utan därför att frågan är avprincipiellt intresse. Det gäller skäret Märket i , som enligt de åren1810 och 1888 upprättade topografiska beskrivningarna skall delas lika mellanSverige och . Gränslinjen skall kort sagt gå pä mitten av skäret. är det så att en finsk fyr ligger på densvenska sidan av skäret. Det ansågs vid överläggningar för några är sedanmellan och att det skulle varaändamålsenligt att vid den gränsreglering som skulle påbörjas för något årsedan dra gränsen sä, att fyren - trots att den låg på den svenska sidan -skulle hamna på finskt territorium, medan som kompensation skulletillförsäkras ett landområde av motsvarande storlek på den finska sidan: mellan de båda länderna skulle då förvissoförete ett något egendomligt intryck med stora svängar åt öster och väster, mendetta är inte avgörande. Det intressanta är om sädana förändringar är attbetrakta som en ren lantmäterifräga eller om det handlar om en justering av densvenska och den finska . Enligt moderata samlingspartiets uppfattning handlar dethär om en gränsjustering, och då måste den också handläggas som sådan. Detskall påpekas att enligt Ålandskonvention skall signatärmakterna tilldenna underrättas om förändringar i gränsen. Utskottetunderstryker vikten av att frågor av denna typ underställs riksdagen.Detta är ett viktigt konstaterande. Det finns därtill anledning att slå fastatt utrikesnämnden i fortsättningen bör höras, innan några direktiv ges rörandeförhandlingar med andra länder om svenska gränsjusteringar. Gränsdragningar i kan aldrigbetraktas som någon lantmäteriverksamhet. Det är viktigt att alla formella kravuppfylls vid förändringar och att den svenska utrikesnämnden ges fullinformation innan några direktiv ges. Slutgiltigt måste fatta beslutinnan en förändring blir definitiv. Det är mot denna bakgrund som moderatasamlingspartiets representanter i i en reservation velatslå fast detta. Frågan är faktiskt - och kan bli än mer - av storprincipiell och kanske också utrikespolitisk betydelse. Jag yrkar bifall till reservation nr 3. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 39LARS (): Gränsen mellan och går iÅlands hav över skäret Märket, som redan sagt. På det här skäretligger en av för länge sedan byggd fyr på mark som tillhör . Dethar tagits upp förberedande - och jag vill understryka förberedande -diskussioner om markbyte som skulle innebära, att den mark som fyren ligger päskulle överföras till . skulle fä kompensation med annan mark påskäret. Detta ärende är det första i en rad där representanternaför moderata samlingspartiet har synpunkter på handläggningen av ärenden underden tidigare regeringens mandatperiod. I detta fall, då det gäller fyrenMärket, säger de att ärendet borde ha anmälts i utrikesnämnden och att dentilltänkta gränsregleringen kan strida mot de regler som gäller enligtÅlandskonventionen. kom de svenska och finländska regeringarnaöverens om att en översyn av gränserna skulle göras vart . En sådanöversyn gjordes också är 1956, och värdet tid för nästa översyn. Depreciseringar som diskuterats har bl. a. gällt i anslutningtill . tog man upp en diskussion om det av praktiska skäl ocksåskulle gå att utarbeta ett förslag som, utan att förändra gränserna istrandlinjen och havet, skulle medföra att även den på skäret belägna fyrenskulle ligga på finsk mark. Ärendet var sålunda av rutinkaraktär och av lantmäterikaraktärinnan det skulle föreläggas andra instanser. Den tidigare utrikesministern framförde ocksåi en interpellationsdebatt, att ett eventuellt fullföljande av ärendetgivetvis skulle gälla under förutsättning av godkännande. I dennainterpellationsdebatt fastslogs också av förre utrikesministern att enprecisering av gränsen inte kunde anses stå i strid med Ålandskonventionen.Något som talar för motsatsen har inte framkommit vid konstitutionsutskottetshandläggning av ärendet och inte heller i anförande. Inte hellerhar något framkommit som styrker att de förberedande åtgärderna borde haredovisats i utrikesnämnden. Formellt och reellt har dessutom egentligen ingethänt, utom vissa mätningsarbeten. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Som framgår av betänkandet harkonstitutionsutskottet i övrigt bara understrukit det som den tidigare utrikesministernsagt, nämligen att skall godkänna gränsregleringar av denna art. Omdetta är vi överens. Dessutom, och det tror jag är viktigt att fillägga i dennafråga, torde frågan om eventuellt markbyte, vilket också framgår av utskottetsskrivning, vara inaktuell eftersom fyren troligen kommer att släckas. En nyobemannad fyr planeras nämligen i området. Jag yrkar sålunda bifall tillkonstitutionsutskottets skrivning i ärendet. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 40 (): Riktigt sä enkelt som villframställa det förhåller det sig faktiskt inte i den här affären. Frågan omfyren kom upp i . Det varda utrikesministern gav sitt löfte omatt frågan skulle underställas genom ett initiativ från en moderatledamot av den här kammaren. Jag är inte alldeles övertygad om att frågan iannat fall hade underställts , om den hade blivit aktuell. Sedankvarstår ju faktum att utrikesnämnden inte hörts i frågan. Det förhållandet att ingenting nu tycks ske på grund avvissa omdisposi-tioner när det gäller var fyren skall ligga fritar ju på intetsätt regeringen från kritik i det läge som rådde när det fortfarande varaktuellt med en förändring. Det här är inte, fru talman, en lantmäterifräga.Det handlar alltså om en gränsförändring i . Jag vägrar bestämt att gämed pä att det är fråga om lantmäteriverksamhet. Vad skulle hända, fru talman,om man började betrakta andra förändringar av gränsen i som enlantmäteriteknisk fråga? Här gäller det verkligen att haordentliga riktlinjer för hur sådana här frågor skall handläggas. Då är det ettovillkorligt krav att utrikesnämnden hörs innan man sätter i gång med någraoperationer och att får ta slutgiltig ställning till frågan. Jag harsvårt att se att detta skulle vara några oacceptabla eller orimliga regler närdet gäller att justera den svenska . 41LARS (): Jag är fortfarande förvånad över att man frånmoderat häll gör så stor fråga av det här. Det är, som jag ser det, en litenfråga som dessutom f. n..är bordlagd. säger att han tror att ärendet inte hadeblivit redovisat i pä det sätt som skedde - i eninterpellationsdebatt - om inte frågan hade ställts från moderat håll. Det ärAnders uppfattning.