prot · G60947 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:47 1§ Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2§ Svar på interpellation 1982/83:38 om småjordbrukens betydelse Berfil har frågat mig hur regeringen ser på den rollsmåjordbruken fillsammans med andra näringar - skog, turism m. m. -spelar somunderlag för försörjning och sysselsättning liksom service i gles-ochmellanbygder. Jaganser att jordbruket i kombination med andra näringar spelar en betydelsefullroll när det gäller att skapa fömtsättningar för sysselsättning och boende i våraglesbygder, 1dagarna tillsätter regeringen en utredning om den Uvsmedelspolitik vi skall hai framfiden, I direktiven understryks bl, a, att utredningen skall ta hänsynfill den betydelsefulla roll jordbruket spelar för att skapa arbetsfillfälleni bygder där annan sysselsättning ofta är svår att uppnå. AnL 2 (): Jagber först atf få tacka jordbruksministern för svaret. Jag vill gärna säga attjag ser en del posifivt i svaret. Istora delar av vårt land har vi arbetslöshet, Defta gäller inte minst ,De bygder som drabbas hårdast är skogs- och mellanbygderna, med andra ordglesbygderna. Jordbrukmed binäringar, inkl, skogsbruket, har i glesbygderna varit av stort värde föratf ge sysselsättning och utkomst. Den hårda rationaliseringsprocess som hardrivits har friställt många. har emellerfid denna utvecklingkunnat dämpas något fack vare det särskilda glesbygdsstöd som har satts in föratf skapa kombinafionsmöjlighefer. Dettastöd har på många håll varit fill stor nytta och skapat passande näringsfång iglesbygden. Enligt min uppfattning finns def stora möjligheter attgå vidare, om bara viljan från statsmakternas sida är god. Diskussionernaom överskottet av jordbruksprodukter liksom debatten om en ny jordbmksufredninghar dock föranlett oro. Inte minst LO-ordföranden inlägg harbidragit till denna oro. Han gick ju i ett fal fillfronfalangrepp såväl mot jordbrukspolitiska beslut som motjordbrukarna och deras rättmätiga krav på en inkomst som kan jämföras medlikvärdiga gruppers. Specielltretade många när han sade "att det inte borde gå atf bedrivajordbmksverksamhef av den här omfattningen av rena terapiskäl". Jagbeklagar, med hänsyn fill Malms ställning, att han uttryckt sig så mot en gruppmänniskor som har varit vana atf klara sig själva och som med enkla medel hararbetat för aft producera och göra rätt för sig. Jag utgår ifrån aftjordbruksministern infe delar Malms uppfattning. I annat fall skulle det varailla. Att producera livsmedel när många svälter och ropar efter mat borde infebetecknas som terapi - det vill jag klarf och tydligt ha sagt, Deftorde infe heller vara fel atf producera och sälja livsmedel när vi i def härlandet har ett underskott i bytesbalansen , även omförsäljningen i något fall skulle ske till låga priser. Men vill tydligenåt småjordbrukarna. Småjordbrukethåller bygden öppen. Ur naturvårds- och miljösynpunkt är en öppen bygd énplusfaktor av stor betydelse. Enligt min åsikt är småbruken en närande faktor,som man bör uppmuntra och stödja. Det görs också på många håll i världen. Jaghar därför frågat jordbruksministern hur han ser på småbrukens roll i berördahänseenden. Jordbruksministern delar min uppfattning när def gäller jordbruketoch möjligheten fill kombinationer med aridra näringar eller arbeten, och deftaär bra. Men frågan är om man tänker sätta krokben för småbruket - inte minstmed tanke på |ms resonemang. Där kommer också risken in i bilden när defgäller den nya utredningen om livsmedelspolitiken. Även om jordbmksminisfernsäger atf utredningen enligt direkfiven skall fa hänsyn tUl den betydelsefullaroll som jordbruket spelar för aft skapa sysselsättningstillfällen i bygder därannan sysselsättning ofta är svår att uppnå, funderar man på hur def skall bli- inte minst i anledning av uttalande. Svaretpå denna interpellafion låter bra och lugnande. Men jag vill fråga: Om enneddragning skall ske inom jordbruket och jordbmksprödukfionen, var skalljordbruk läggas ner? Och vilka jordbruk är det som idkar terapiverksamhet? Defskulle vara bra att få svar på dessa frågor. Om man beskyller en människa elleren grupp människor för någonting skall man också precisera sig och säga vad defegenfiigen är fråga om. Några måste vara utpekade. Mankan naturligtvis säga att konsumentens kostnader för maten är höga, och därförär det svårt att klara dessa utgifter för stora familjer med små inkomster. Jagförstår det mycket väl. Men detta är infe jordbrukarens fel. Detta upptäcker man om man penetrerar frågan, men det har väl människornainfe gjort så mycket. Bönderna är infe boven i detta drama. Förstoch främst bör det påpekas atf maten i infe är dyr i jämförelse med iandra länder. Vi hör till dem som har de lägsta matpriserna i världen. När defgäller de jordbmksreglerade livsmedlen, som är de tyngsta i sammanhanget, kannoteras atf av den kostnad som bufiken far ut går fill energi,råvaror, räntor och avskrivningar, till löner i handel och indusfri, 18 %till moms och blir jordbrukarens lön för nedlagt arbete. Man kan göra denreflexionen, aft om bonden gjorde hela sin insats gratis skulle effekten påkonsumentpriset bli ytterst ringa. Dendel av jordbruket som infe har, som många vill påstå, en rafionell drift, ärväldigt liten. Men om den nu finns där berör def ändå dessa människorsinkomster, och de får själva lida för aft de infe har en rafionell drift. Defår själva bära den bördan - det är infe konsumenten som tar den, JordbmksregleradeUvsmedel subvenfioneras med men beskattas med 7,8 miljarder.Hotet är givetvis en överprodukfion av jordbruksvaror i vårt land. Då skall vii detta sammanhang komma ihåg att jordbrukarna inte har kunnat fä ut vad de ärberättigade till. Men vi skulle faktiskt haft ett mindre överskott om vi hadefått igenom den etableringskontroll som vi från sida har arbetat för.Vi vet också att både socialdemokraterna och gick emot oss i dettafall, LO har motsatt sig detta bl, a, av sysselsättningsskäl, Def är faktisktvikfigt att påpeka detta i sammanhanget, därför att om man vill se jordbruket,enkannerligen småbruket, skall man i def också se den sysselsättning som detkan ge. Från jordbrukefs sida har man också ställt upp för aft nedbringakostnaderna på olika sätt med olika åtgärder. Jagskulle gärna vilja ställa en försiktig fråga till jordbruksministern, om intehan och hans parfi skall ta under övervägande och pröva inställningen ochåstadkomma en etableringskontroll. Det är ändå stordriften, matfabrikerna, somåstadkommer överproduktionen. Jordbruksministernmåste förstå atf Sfig Malms angrepp givit upphov fill oro. Jag vill säga aftdet är horribelt att försöka vidta åtgärder mot en så liten grupp somjordbrukarna numera är- i synnerhet den grupp som skulle "idka jordbruksom terapi". Förvåra skogs- och mellanbygder kan vi konstatera att andra näringar kan gesysselsättning. Socialdemokraterna har lovat arbete åt alla, och jag vill slutamed aft fråga: Kommer det att gälla även de människor som jag här berört? Jag uppfattade interpellafionen så, att speciellt villefråga mig hur vi i regeringen ser på den roll småjordbruket tillsammans medandra näringar- skog, turism m, m. - spelar som underlag för försörjning ochsysselsättning liksom service i gles- och mellanbygd. Jag har svarat på denfrågan, och jag finner inte skäl att nu vidga debatten fill att omfatta ävenfrågan om hela vår livsmedelsförsörjning. Vi har haft en sådandebatt här i kammaren, och jag vill gärna hänvisa till den. Jag redovisade dåhur vi ser på situationen på livsmedelsområdet i stort, mån som har känt speciell oro för hur vi skulle se på småjordbruketsroll i def sammanhang som han åberopar i interpellationen har han fåft besked imitt svar. Där har jag understrukit att vi fuller väl inser att småjordbruket iglesbygder spelaren betydelsefuU roll i kombination med andra näringar för atfvi i dessa bygder skaU kunna behålla def befolkningsunderlag som vi från olikasynpunkter finner def angeläget atf ha. Därför kommer vi i direkfiven fiUutredningen om vår livsmedelsförsörjning aft uttala aft hänsyn måste tas fiUden betydelsefulla roll som vi menar atf jordbruksnäringen spelar i dessabygder, ställde ytterligare en fråga. Den gällde huruvida vi skulle kunnatänka oss att använda etableringskontroll som ett av instrumenten för att kommatill rätta med den överskoffsproduktion som alla - jag har uppfattat det så -hyser bekymmer för . I det stycket har vi sagt, när vi gått ut ochredovisat våra synpunkter, att vi förutsätter att jordbrukarna själva skall tasitt ansvar - jag har ett intryck av att de också är inställda på det -för atfmedverka fill en produkfionsanpassning. Men vi förstår också att det kan blinödvändigt med vissa insatser från samhällets sida för att stödja sådanaåtgärder. Vi är beredda att förufsäffningslösf från såväl jordbrukefs somkonsumenternas synpunkter pröva vad en etableringskontroll i någon form skullekunna innebära i sammanhanget. AnL 4 (): Jagförstår jordbruksministern fill fuUo, när han inte vill gå in på helaproblemafiken om jordbrukspolitiken. Jag hade tyvärr inte möjlighet att varanärvarande i när den frågan diskuterades, men jag har lästprotokollet från den debatten och följt resonemanget. Infe heller jag vill gå in på den delen. EftersomStig Malms uttalande ändå icke rimligen kan uppfattas på annat sätt hosjordbrukarkåren än att def är de mindre jordbruken som skulle vara mestineffekfiva, är det klart att oron har blivit speciellt stor hos den gruppenjordbrukare. Men jag tycker atf def är en ganska stor skillnad på defresonemang som jordbruksministern för och det resonemang som Sfig har förfför sin del. Men han kan ju rimligen inte vara insatt i förhållandena, ochdärför ser jag det som positivt att jordbruksministern nu säger, för andragången, att han inser att småbruken i de här frakterna haren stor betydelse.För def är precis vad de har. Def är också detta jag har velat fa upp när jaghar gjort jämförelser med jordbmksprödukfionen i dess helhet. Vadde små jordbruken producerar kan ändå inte vara de stora mängderna. Varförskulle det vara just deras produktion som utgör överskottet? Jag vill sedjurfabrikerna och sådant som det mest onödiga tillskottet - om vi säger så -som förorsakar en överproduktion. Def är en betydUgt större bov i dramat än demindre jordbruken, de som skulle utöva "terapiverksamhet". Jag måste säga att när manser på samhället som det är med den rätt stora arbetslöshet som råder, kan man inte konstatera enså förfärligt hög effektivitet. Jag tror för min del att def finns många andraföretag och allmänna inrättningar av olika slag där rafionalifefen ingalunda ärstörre än inom det mindre jordbruket. Jag vet hur jordbrukarna får jobba, med hårt arbete underlånga dagar och under hårda befingelser pä olika sätt. De kan naturligtvishålla igen - visst gör de så - men def går infe att hålla på såjämt. Men ser man fill helhetsbilden, är jordbrukarna inte ineffektiva i deftaavseende. När man hör fal om ferapiverksamhet, gör def ont i ettbondehjärta och i ett småbrukarhjärfa. Man vet ju hur alla dessasmåjordbrukare, deras hustrur och deras barn har fått lägga ner hårt arbete fören liten ersättning. Men de har dragit sig fram på def, aldrig legat samhälletfill last, och det har ofta skapat fina människor, till stort gagn för vårtsamhälle. Jag hävdar med andra ord aft denna grupp, infe minst de mindrejordbrukarna, har dragit sitt strå fill stacken. vill jag bara uttala den förhoppningen aft manskall kunna klara av de här frågorna genom en etableringskontroll. Den skulleha kommit tidigare, så hade vi inte varit i den nuvarande situafionen. Men detär bättre sent än aldrig. Jordbruksministern säger ju aft den möjligheten välkommer atf prövas i ett sådant nytt sammanhang. Då får vi se hur det kan bli. Jag tackar än en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1982/83:67till lagufskoftet 4 § På förslag av talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar fill , då de filldagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. 5 § Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice falmannen. 6 § Anmäldes och bordladesKonstitufionsutskottets betänkanden 1982/83:12Ändringar i sekretesslagen (prop. 1981/82:186 och 1982/83:64) 1982/83:13 Granskning av förvalfningsstyrelses verksamhet 1981/82:21 och 1982/83:9) 1982/83:14 Vissa frågorrörande arbetsformer 1982/83:15 Ändring i indelningslagen (prop.1982/83:48) 1982/83:8 Fortsatt gilfighet av lagen med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål (prop.1982/83:44) Nr 47 1982/83:9 Fortsatt försöksverksamhet med användning av telefon vid den '"egång (prop. 1982/83:43) 10december 1982 1982/83:10 Fortsatt giltighet av lagen om tvångsåtgärder ispaningssyffe i vissa fall (prop. 1982/83:46) 1982/83:11Vidgad användning av strafföreläggande, m. m. 83:41) 1982/83:12 Disciplinära påföljder för advokater(prop. 1982/83:42 delvis) 1982/83:13 Ändring i räftshjälpslagen (prop.1982/83:57) 1982/83:12Ändring i lagen om hittegods (prop. 1982/83:59) 1982/83:13 Internafionellanamnregler (prop. 1982/83:38) 1982/83:15 Ändring i atomansvarighetslagen (prop.1981/82:163) 1982/83:16 Vissa aktiebolagsrättsUga frågor 1982/83:12 Verksamheten inomEuroparådet (skr. 1982/83:74 och redog. 1981/82:18) 1982/83:11 Förlängd reglering avanslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen (prop.1982/83:63) 1982/83:12Vuxenutbildningsnämndernas sammansättning m. m. 1982/83:25 delvis) 1982/83:10Utbyggnaden av hälso- och sjukvården m. m. 1982/83:13Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83, såvitt avsersocialdepartementets verksamhetsområde (prop. 1982/83:25 del-. 1982/83:14Anslag m. m. på filläggsbudget I (prop. 1982/83:25 delvis) 1982/83:15 Anslag påtilläggsbudget I (prop. 1982/83:25) 1982/83:16 Vissa bidrag ur kyrkofonden(prop. 1982/83:66 delvis) Jordbmksufskottefs betänkanden /83:15 Oljeskydd1982/83:16 Skördeskadeskydd 1982/83:17 Miljöskyddslagsfiftningen m. m.1982/83:18 Tillämpningen av allemansrätten 1982/83:19 Strandskydd 1982/83:16Organisafionen av konsumentskyddet på bank- och försäkrings- den områdena(prop. 1982/83:51) 1982/83:17 redogörelse för de statliga företagen(skr. 1982/83:20)_ : 1982/83:9 Ändring i byggnadsstadgan- uppvärmning av byggnader (prop. 1982/83:45) 7 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1982/83:178 av () till ekonomi- ochbudgetminisfern om fortsatt verksamhet vid bryggeri i : TOP-bryggerief i , etffamiljeföretag med anor , gick 1971 i konkurs. Kommunen övertogbryggerilokalerna, startade öl- ochläskedrycksfillverkning, och de anställda fick behålla sina jobb. lägger ner verksamheten, och ett tiotalanställda får avsked. Detta sker i då regeringen genom speciellaåtgärder bildligt talat dammsuger malmfälten efter varje möjlighet fillsysselsättning. Kommunens överenskommelse med företaget om övertagande avmaskinparken i syfte atf rädda jobben för de anställda har överraskandebrutits av företaget. Detta omöjliggör kommunens planer på fortsatt verksamhetvid . Medanledning av detta vill jag fill statsrådet ställa följande fråga: Vill statsrådet medverka fill aftverksamheten vid bryggeri i kan fortsätta? 1982/83:179av M/5 (vpk) fill statsministern om behandlingen inom regeringen avutredningsförslag om industriverkets verksamhet och organisafion: Vid behandlingen av förslag omutredning av statens industriverks framfida verksamhet och organisafion harindustridepartementet ersatt def sedvanliga remissförfarandet med ettseminarium. Detta minskar möjligheterna atf granska förslagen. Motbakgrund härav vill jag fråga statsministern; Av vilken anledning har regeringen valt atf ge utredningendenna begränsade behandling, och i vilken utsträckning avses likartad metod atffillämpas på kommande utredningar? Nr 47 1982/83:180 av () till statsrådet om lo- Fredagenden kaliseringen av : 10december 1982 beslutade om inrättandet av etfstatens energiverk. , , har dock infe avgjorts var Meddelande om kommer att placeras. Mot den bakgrunden vill jag frågaenergiminister f''Sor : När kommer beslut aft fattas om placering? På vilka grunder bör bedömningen av lämpligplaceringsort ske? 8§ Kammaren åtskildes .