prot · G60973 · 1982-12-31 00:00:00 — Vi har från Blekingebänken rnycket sparsamtuppträtt i allmänpolitiska debatter för att presentera våraregionala bekymmer. Jag skall gärna erkänna att det delvis beror på att vi harkänt det ganska meningslöst att göra det. Vi känner till hur svårt det år attgöra sig hörd, ätt nå fram - nå fram till dem som skulle ha möjligheter att geoss stöd. De flesta riksdagsledamöterna och andra beslutsfattare boroch har sina intressen i den s. k. ekonomiska bananen - den som sträcker sigfrån över till . Det är inte lätt att få dem att lyssnaoch känna för lilla därnere i det bortglömda hörnet av landet.Sannolikt ärdet lika svårt att fä de stora skogarnas folk från ochVärmland att lyssna. Därför hyser jag inte heller några större förhoppningar omatt många skall lyssna på vad jag nu säger eller senare ta del av det iprotokollet. Ett försök skall jag ändå göra, och egentligen har vi i ,i nuvarande situation, rätt att kräva lyhördhet för våra problem. I försöketatt bli hörd ingår också en litet desperat åtgärd, herr talman. Jag skallanvända mig av den stora vita duken och på den visa några staplar och diagram,talande sådana! Jag gör det inte för att jag tror att det blir många fler somtittar på dem här i kammaren, men jag när en förhoppning om att de kommer attinföras i protokollet, kanske rent av i snabbprotokollet. Dä kan det kanskehända att några fler tar del av deras budskap. Den socialdemokratiska Blekingegruppen har under denallmänna motionstiden väckt en omfattande motion där vi pekar på en del av deblekingska problemen och även föreslår några åtgärder. Jag skall någotkommentera den motionen. kommer att mera konkret gåin på våra krav. Vi har här i under senareår vid ett stort antal tillfällen fått oss till livs sysselsättningsproblemen ifrämst och och hört om de'avfolkningsproblem som följt.Blekinges befolkningsstatistik är minsann inte heller något att glädjas åt. Detvisar helt klart det diagram som jag hoppas nu syns på duken där uppe. Av diagrammet framgår utvecklingen förlandet och fem län. Överst syns utvecklingen för , sedan helarikets och så , och . Längst ner syns dennegativa utvecklingen i . Vad berordå det här på? Jag skall visa på några orsaker. Inget annat län i landet är för sysselsättningen såberoende av sina stora industriföretag - nästan alla styrda från storstäderna -som just . har vart fjärde industriarbete i länet gåttförlorat på grund av att de elva största industriföretagen reduceratarbetsstyrkan. På bild 2:s diagram visar de streckade fälten den proportionellapersonalminskningen vid dessa elva företag . Det är enskrämmande utveckling. En annan orsak till regressen i länet är den storaavtappningen av statliga arbetstillfällen. Den har pågått länge! Under sammatid som andra landsdelar och då främst residensstäder fått statlig verksamhetutlokaliserad till sig har formligen brandskattats på sådansysselsättning. Medan de statliga myndigheterna och de statligaaffärsdrivande verken ökat sysselsättningen i landet har den utvecklingen varitmycket negativ i . Bild 3:s diagram visar utvecklingen i landet och tillKarlskrona näraliggande jämförbara residensstäder. Det är staplarsom pekar nedåt. skalljag bara visa en bild till. För att rationalisera sin verksamhet har statliga, lokalaoch regionala organ, intresseorganisationer, banker och försäkringsbolagcentraliserat verksamheten. Man har stängt kontoren i vissa städer ochkoncentrerat verksamheten till ett större regionalkontor. Av någon underliganledning har den här centraliseringen alltid gått från , frånKarlskrona, till någon stad utanför länet. Resultatet av det här har blivit att om vi från Blekingeskall ha personlig kontakt med exempelvis stathga och regionala organ, får vi itolv fall åka till , i sex fall till , i fem fall till Kristianstadoch i fem fall till . I finns det ett sådant här statligtkontor med sex anställda. Ungefär samma förhållande gäller också för mångaintresseorganisationer, banker, m. m. Huvudkontoren,fackavdelningsexpeditionerna, ligger i ett annat län, inte i . Det här har betytt att ett stort antalsysselsättningstillfällen flyttats från till andra landsdelar, i mångafall till större centra. Men det är inte nog med den negativiteten. Det betyderockså stora kostnader. Det betyder långa och täta resor för oss och för våratjänstemän, med resekostnader, dagtraktamenten och ineffektiv arbetstid somföljd. Bilden på bildskärmen visar med alltydlighet den för helt orimliga situationen. Med vad jag sagt har jag velat visa hur snettdet har blivit vid utlokaliseringar och rationaliseringar och visa på några avlilla problem. Jag har gjort det med förhoppning om att regeringenoch riksdagsledamöterna skall ha det här i bakhuvudet vid den fortsattabehandlingen av propositioner och motioner. Vi har från vårt län inte mycketatt ge igen i form av stödröster och liknande, men jag vågar påstå att vi medrätta kan kräva en betydligt större grad av solidaritet med vårt län. 93STEN-OVE (): Arbetet är en mycket viktig del i den socialagemenskapen. Det är därför viktigt för hela samhällsutvecklingen att inte storagrupper av människor ställs vid sidan om, glömda i arbetslöshetsköerna. I ettsådant samhälle ställs solidariteten på spel och egoismen breder ut sig. Densociala utslagningen ökar, med alla effekter det får, inte minst församhällsekonomin. För oss socialdemokrater är rätten fill ett arbete enmycket viktig fråga, kanske den viktigaste. Arbetslösheten skall bekämpas medalla medel. Speciella insatser måste också fill i särskilt utsatta regioner. Främstmåste krafttag till för det allra hårdast drabbade länet, . Det är det län som borgerligt styre nu hotas av en -ysselsättningskatastrof,där hela samhällen hotas. regeringarnastid har tusentals arbetstillfällen försvunnit bara inom länets De borgerligas inställning till basindustrierhar varit synnerligen passiv. Även om det f. n. är problem på järnmalmsbrytningensområde, så finns det ett värdefullt kunnande att utveckla på gruv- ochmineralområdet. Det är därför bra att regeringen nu har tagit itu med ettsärskilt investeringsprogram för gruv- och mineralindustrin. Ett annat område i där insatserna efter de sexförlorade åren släpar efter är länets stålindustri. Sedan bildades 1978har de borgerliga vägrat att sätta politisk kraft bakom orden när det gälleratt sätta fart på utvecklingen vid järnverket i . När Svenskt Stålbildades antogs en strukturplan som skulle fullföljas, bl. a. för att skapabättre hiöjligheter att förädla den norrbottniska malmen i länet. Så har inte skett - tvärtom har förädlingsgraden påjärnverkets produkter minskat. Det blev inte, som utlovades, någon upprustningav valsverket, ingen utbyggnad av metallurgin, inget metallurgiskt centrum. Istället ledde avsaknaden av insatser till att 1 300 arbetstillfällen försvannvid järnverket . På det här sättet kan man på område efter område peka utde negativa effekterna i det norrbottniska näringslivet av ett borgerligtregerande. fastställde vi socialdemokrater en välutarbetad plan för . I den konstaterar vi att länet är en mycketviktig del i det svenska folkhushållet.Genom sitt arbete tar befolkning till vara länets naturtillgångar:malmer, stål, skogsprodukter och vattenkraft. Miljardvärden har därigenomunder decennier tillförts det svenska folkhushållet. På en avgörande punktskiljer sig människornas livsvillkor i från förhållandena i riket iövrigt. Det gäller rätten till arbete. Nedgången i har genom denförda borgerliga politiken tillåtits gå alltför långt. Utvecklingen i länet kanvändas först efter ett brett angrepp mot orsakerna till den nuvarandesysselsättningskrisen. Därför har vår utvecklingsplan för Norrbottentillkommit. Planen består av fem steg, och beträffande det femte steget, sominnebär omedelbara arbetsmarknadspolitiska insatser, har till vissa delar beslutredan fattats. Detär med tillfredsställelse jag noterar att arbetet med den s. k.Norrbottenspropositionen nu pågår för fullt i departementen och att denutvecklingsplan för som väljarna har gett sitt fulla stöd liggertill grund för utarbetandet av denna proposifion. Norrbottenbehöver ett verkligt avstamp pä bl. a. investeringssidan - i basnäringarna - omlänets framtid skall kunna räddas. Det är min övertygelse att ensocialdemokratisk politik, byggd på solidaritetens grund, klarar den uppgiften,så att även befolkningen i vårt nordligaste län skall ges en chans till arbeteoch utveckling. Norrbottningarnaär liksom landets befolkning i övrigt villiga att hjälpa till att arbeta landetur krisen, bara de får den möjligheten - att delta i arbetet. Genomde kunskaper om länets utvecklingsmöjligheter som tillförts departementen genombl. a. utarbetandet av utvecklingsplanen för finns det nu verkligamöjligheter att sätta fart på länets näringsliv. av borgerliglöfteskarusell är jag nu övertygad om att de regeringsförslag som under vårenläggs på bord kommer att ge även befolkning en rimligchans att delta i uppbyggnadsarbetet av landets ekonomi och välfärd. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 10§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1982/83:64 av () till civilministern om administrationen av de statligt anställdassjukfrånvaro: Inom utreder man just nu ettförslag, som innebär att det s. k. arbetsgivarinträdet vidgas kraftigt. Enligtden propositionsförteckning som regeringen förelagt kanförslaget eventuellt resultera i en proposifion . Enligt uppgifter som jag har fåttinnebär förslaget att de statliga myndigheterna helt skall ta hand omadministrationen av de anställdas sjukfrånvaro. De skall inte bara - som ärfallet - sköta frånvarorapporteringen. De skall också ta överläkarintygsprövning, prövning av rätt till ersättning, sjukkontroll ochutredning i rehabiliteringsärenden frän försäkringskassorna. Vid sidan av denallmänna försäkringen skulle det således komma att skapas en särskildsjukförsäkring för statsanställda. Den enda kvarvarande anknytningen till denallmänna försäkringen i detta avseende skulle bli att myndigheterna efterrapportering till dator fick kompensation frånförsäkringen för utlagd dagpenning. Förslaget bygger enligt uppgift på en vidareutveckling avdet statliga lönesystemet SLÖR och att Statshälsan ställs till myndigheternasförfogande för de nya uppgifter som överförs från . Genomförslaget anser man sig göra en besparing på ca 90 milj. kr. - huvuddelen avdetta på försäkringskassorna, som skulle minska sitt personalbehov med ca 500årsarbetare. Någon nämnvärd personalökning vid myndigheterna skulle enligtförslaget inte behöva ske. Jag vill med anknytning fill den pågående utredningensförslag ställa några frågor till civilministern: Hur kan detvara möjligt att den totala samhällskostnaden blir mindre omsjukfallsadministrationen sköts av en stor mängd stora och små statligamyndigheter med sinsemellan mycket varierande förutsättningar än om den handhasav 26 försäkringskassor med mycket enhetliga förutsättningar? Hur kanmyndigheterna till en lägre kostnad bygga upp den försäkringsmässiga ochmedicinska kompetens, det kontaktnät med medicinsk och annan expertis och detsamarbete med rehabiliterande organ som försäkringskassorna har? Hur skallarbetet med t. ex. sjukfallsadministration, sjukkontroll, försäkringsmässigbedömning och rehabiliteringsutredningar fördelas mellan myndigheterna ochStatshälsan? Vad får det för konsekvenser för Statshälsans framtida möjligheteratt tidigt upptäcka tecken på ohälsa hos enskilda och ute på arbetsplatser?Eller har man tänkt sätta in ökade resurser, och vad kostar det i så fall? Är det lämpligtatt blanda samman arbetsgivarens ansvar för den enskilde med det ansvar hanockså har för att leda en effektiv och rationell organisation? Finns det inteen risk för att effektivitetskraven ibland får överhanden och attförtidspensionering blir ett frestande alternativ till rehabilitering ocharbetsplatsanpassning? Är inte neutrala roll en bättregaranti för den enskildes rättssäkerhet i detta fall? Sedan mycketlång tid tillbaka har det varit en strävan att socialförsäkringen skall varaallmän, dvs. att alla skall omfattas av så långt som möjligt likartade regler.Hur stämmer den pågående utredningens inriktning överens med denna målsättning?Innebär egentligen inte förslaget att den allmänna försäkringen bryts sönderoch att fältet lämnas öppet för andra arbetsgivare (till slut den privatasektorn) att göra anspråk på en egen sjukfallsadministration? Hur skallfillsynen av de statliga myndigheternas sjukfallsadministration ordnas? Förkraven på enhetlig tillämpning och likhet inför lagen är väl lika stränga härsom hos försäkringskassorna? Samtligariksdagspartier och en rad betydelsefulla organisationer i samhället är i dagöverens om att socialförsäkringen på olika sätt bör samordnas. Huröverensstämmer den pågående utredningens tankegångar med dessa intenfioner? 11 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:254 av () till utbildningsministern omgymnasieskolans dimensionering: I budgetproposifionen på s. 217säger statsrådet: förslag jag lägger fram i det följande tar sikte på attdimensionera gymnasieskolan dels efter ungdomarnas intresse av olikautbildningar, dels efter den kunskap som finns om arbetsmarknadens behov,dels ock efter kommunernas möjligheter att anordna utbildning. Vidare har statsrådet sagt i en intervju i "att studiemotivationen betyder så mycket attförstahandsvalet ibland måste fillgodoses till varje pris". Innebär dessa två uttalanden att kommuner, exempelvisLunds kommun med ett stort antal sökande på vissa linjer, kommer att få en ökadvalfrihet att fillgodose elevernas intressen inom ramen för kommunensmöjligheter att ordna olika gymnasielinjer? 1982/83:255 av (vpk) tillkommunikationsministern om underhållet av långtidsparkeringar ochnaturrastplatser vid vissa vägar: Långtidsparkeringar och naturrastplatser vid de tvåmellanriksvägarna. i kommun och vägen , hari viss omfattning färdigställts. Tolv har anlagts efter och nio iArjeplog. De har anlagts dels av trafiksäkerhetsskäl, dels för det rörligafriluftslivets behov, dels för att främja en nationell och internationellturism. Skötsel och snöröjning har ombesörjts av och Kirunakommuner. I en framställning till regeringen harlänsstyrelsen i enhälligt ställt sig bakom kravet attnaturrastplatserna och långtidsparkeringarna med tillämpning av 2 § väglagenintas under allmänt underhåll. Jag vill därför fill kommunikationsministernställa följande fråga: Kommer kommunikationsministern att tillse attnaturrastplatser och långtidsparkeringar vid nämnda vägar med tillämpning av 2§ i väglagen intas för allmänt underhåll? Om en sådan lösning inte kan påräknas, är kommunikationsministernberedd att vidta andra åtgärder som tillfredsställer anspråken att staten taröver kostnaderna för skötsel och underhåll av dessa vägområden? 1982/83:256 av () till statsrådet om reglerna för uppehållstillstånd för vissa grupper av utländskakvinnor: Invandrarkvinnor som kommer tillSverige och får stanna på grund av äktenskap kan hamna i mycket svärasituationer. har detta framkommit på ett upprörandesätt, genom utvisningen av egyptiskan . Kvinnor som utsätts för misshandel riskerar uppenbarligenfortfarande att bli utvisade, om inte äktenskapet varat . Dettatrots att både förra invandrarministern och nuvarandeinvandrarminis-tern deklarerat att man i misshandelsfall inte skall haka uppsig på tvåårsgränsen. Ändå har en utvisning nu skett som tycks ha misshandelsom bakomliggande orsak - det var skälet till att kvinnan bröt upp från sittäktenskap. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga tillstatsrådet : Vilken praxis använder regeringen och invandrarverket närman bedömer uppehållsfillstånd för utländska kvinnor som tagit ut skilsmässaefter kortvariga äktenskap pä grund av misshandel eller hot om detta? 1982/83:257 av () tillkommunikationsministern om principerna för tillstånd till linjetrafik med taxi: Med anledning av att ,Armasjärvi, f. n. genomför en hungerstrejk på med motivering atthans son på ett oriktigt sätt fråntagits sitt tillstånd fill linjetrafikber jag att få ställa följande fråga till statsrådet: Anser statsrådet att det i yrkestrafiklagen finns stöd förett beslut som innebär att innehavare mister sitt trafiktillstånd trots attingen kritik har kunnat riktas mot trafikförsörjning eller mot hur trafikensköts? 12 § Kammaren åtskildes .