prot · G60942 · 1982-12-31 00:00:00 — Ifjordarna är det förbjudet aft nyttja dessa redskap endast undersommarhalvåret. Däremot har man infört etf generellt förbud för fiske med fastaredskap i älvarna . Jag vill med defta framhålla aft det är avstörsta vikt att laxfisken ges större möjligheter aft vandra uppåt i älvarnagenom atf man begränsar fisket med fasta redskap som ligger i älvmynningen ochsom innebär atf fisken inte har möjligheter atf komma upp. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1982/83:123 om skärpta bilavgasregler AnL 59Jordbruksministern : Herr talman! har frågat migom jag är beredd att ta inifiativ fill sådana skärpningar av avgasreglerna iSverige aft Världshälsoorganisafionens gränsvärden . Frågan ställs motbakgrund av pressuppgifter om . en utredning som bilavgaskommittén beställt. , som tUlsattes , har i uppdragatt se över den svenska bilavgaspolifiken och föreslå de åtgärder som man ansermotiverade av bl. a. hälso- och miljöskäl. Sådana förslag kan avse förändringarav avgaskraven eller frafiktekniska åtgärder. Kommittén har även i uppdrag att övervägafrågan om införande av riktvärden för luftkvalitet med avseende påbilavgasföroreningar. Jag har erfarit att kommittén bl. a. studerar deriktvärden som olika arbetsgrupper inom föreslagit- Jag har efter kontakt med bilavgaskommittén inhämtat atfkommittén avser atf avsluta sitt arbete . Sedan kommitténsförslag remissbehandlats kommer regeringen aft ta ställning fill de frågor PärGranstedt far upp. AnL 60 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Def var vad man skulle kunna kalla ett "procedurellf"svar, som statsråd av alla politiska färger gärna lämnar. Jag noterar ändå med fillfredsställelse att vi kommer aftfå ett förslag från bilavgaskommittén . Vi vet därmed inte när undervåren - med vår kan man Ju förstå tiden allfifrån fill framåt maj-och därför kan man med en viss oro fråga sig: Hur långt utdragen blir den härprocessen, innan regeringen kommer fram fill någon form av åtgärder? Def material jag refererar fill i min fråga visar aftsituationen på många håll, framför aUt i våra storsfäder, är mycketalarmerande. Def krävs alltså aft åtgärder vidtas . Den nuvarandesituationen gör att folk far illa , och ju fler månader som går - ochdef kanske t. o. m. kan bU fråga om , innan åtgärder vidtas -desto värre blir def. Jag skulle därför vilja fråga jordbruksministern om hanär beredd aft försöka driva på handläggningen, så att vi får etf förslag frånutredningen och sedan en något så när snabb hantering närdef gäller remissbehandling, beredning i osv. Det är viktigtatt frågan inte drar ut mer än vad som är absolut nödvändigt. I min fråga låg också något av enefterlysning av en polifisk markering från jordbruksministerns sida, dvs. ett klarläggandeav om avsikten är atf skapa sådana regler att kravtillgodoses. Någon sådan markering gjordes inte i svaret, och jag vill därförfråga om jordbruksministern är beredd att göra en deklaration om huruvidaarbetet skall ha detta syfte. AnL 61Jordbruksministern : Herr talman! Låt mig först få säga att degränsvärden som refererar till i själva verket ärrekommendationer från olika expertgrupper som harfilisatt. är således inte bunden till dessa förslag.Rekommendationerna avser de högsta halter av olika ämnen som bedöms lämpligafrån medicinska utgångspunkter. För den praktiska tiUämpningen måste ävenandra aspekter vägas in, t. ex. de tekniska och ekonomiska möjligheterna aftklara olika riktvärden på kortare och på , var och hur mätrtingarnaskall göras, m. m. Det är bl. a. sådana frågor som bilavgaskommittén arbetarmed. När def gäller ambitionsgraden vill jag naturligtvis gärna framhålla attvi borde, vara överens om att vi skall avvakta resultatet avbilavgasutredningens arbete. Utredningen har arbetat så pass länge atf vi bordeha en hel del att hämta ur dess arbete. När det gäller den politiska ambition som kan jag väl få redovisa, att fillbaka har def parfisom jag representerar krävt ett åtgärdspaket, infe bara rörande självaavgasproblemet utan för att komma fill rätta med bilismens luftföroreningaröver huvud taget. vet bäst själv aft den borgerligamajoriteten fidigare i kammaren har avvisat behovet av def åtgärdspakefet. Menjag lovar aft vi skall vara ambitiösa både för atf påskynda def arbete somskall följa sedan kommittén har redovisat sitt resultat och när det gäller attvidta dé övriga åtgärder som i det här sammanhanget kan vara mofiverade. Vi ärhelt överens om de svåra ölägenheter som är förknippade med de luftföroreningarsom förorsakas av bilismen. AnL 62 (): Huruvida WHO i sin helhet har ställt sigbakom de här siffrorna eller om det är experter som har tagit fram dem ärkanske infe av avgörande betydelse. Avgaserna känns nog ungefär lika illa ochleder till lika mycket huvudvärk, oavsett om WHO i plenum har sagt aft de ärskadliga. Def finns i alla fall klara fakta som säger, atf om man överskrider dehär värdena, har avgaserna allvariiga negativa effekter. Regeringsskiften ger en intressant situation.Jordbruksministern åberopar motionerna om åtgärdspaket. Om jag minns rätt varett av motiven för den dåvarande majoriteten att avslå de socialdemokrafiskayrkandena atf man borde avvakta den sittande bilavgaskommifténs yttrande. Manansåg alltså inte i sig atf allt var väl beställt, utan man hänvisade till densittande bilavgaskommittén. När jag nu ställer denna fråga hänvisar den nyejordbruksministern, som är socialdemokrat, fill precis samma bilavgaskom-mittésom den gamla majoriteten hänvisade fill på sin fid. Sådant händernaturligtvis, det är kanske inte något konsfigt med def. Det jag har föreslagit är infe att man skall springa förebilavgaskommittén utan att jordbruksministern skall försöka se till atthandläggningen av dess förslag sker så snabbt som möjligt. Jag är helt ense medjordbruksministern om aft vi bör ta vara på kommitténs arbete. Det har helafiden varit min utgångspunkt. Def är därför som jag har stöttriksdagsmajoritefen fidigare. Sedan har jag efterlyst en politiskmålsättning från jordbruksministern om vad han strävar efter att deinternationella normerna skall innehålla. Något riktigt klart besked har jaginte fått på den punkten. AnL 63Jordbruksministern : Herr talman! Jag konstaterar att vi tycksvara överens om atf vi skall avvakta bilavgaskommifténs förslag. Det är rikfigtsom säger att def hela fiden har varit motivet för den borgerligamajoriteten aft avvisa vårt förslag om åtgärdspaket. Om förekomsten av giftalger i vissa insjöar Vår avsikt med åtgärdspakefet handlade inte enbart om bilavgaskommifténsarbete utan syftade till flera åtgärder. Vi menar att om vi skall lösa de härproblemen får vi vidta en rad åtgärder som måste samordnas med varandra. Detvar avsikten på den punkten. När det sedan gäller den politiska ambitionen tycker jagatt det är klokt atf vi först avvaktar kommitténs yttrande och sedan läggerfast de normer som vi, med ledning av kommitténs arbete, den remissbehandlingsom.kan äga rum och det arbete som har utförts på internationell nivå - inteminst inom WHO - kan konstatera är de mest lämpliga. Vår ambitionsgrad på denpunkten skall vara atf i möjligaste mån begränsa föroreningarna. Det tror jagatt vi kan vara överens om. AnL 64 (): Det är självklart atf vi skall avvaktabilavgaskommifténs resultat när def gäller de åtgärder som skall vidtas. Mensom jag sade förut bör man försöka se fill att komma fill skott så snart sommöjligt. Däremot borde man redan nu kunna ge uttryck för vart man strävar.Sedan får bilavgaskommittén ge oss ansvisningar om vilka medel vi kan användaoss av för att nå målet, och vi får då också se om vi verkligen lyckas nå detmål vi har satt upp. AnL 65 Jordbruksministern : Herr falman!Jag är litet förvånad om inte har kunnat uppfatta av mitt inläggvart vi strävar. Självfallet skall vi eftersträva att begränsa utsläppen imesta möjliga mån. Normerna i och för sig är bara ett instrument, och finnervi atf de normer som har föreslagits här är lämpliga skall vi fillämpa dem. kommer fram till atf vi skall tillämpa andra normer, skallvi fundera också över det. Men def vikfiga är att vi kan nå resultat.Ambifionen behöver vi inte träta om. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1982/83:126 om förekomsten av giftalger i vissa insjöar AnL 66Jordbruksministern : Herr falman! Kersfin har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidtaga med anledning av rapporter om giffalger isvenska insjöar. Den rapportering som förekommit i massmedia om giftiga alger i svenska insjöar har sin grund iundersökningar som gjorts bl. a. vid iUppsala. De alger som avses är olika arter avs. k. blågröna alger. Det rör sigalltså i det här fallet inte om samma slags algutveckling som förorsakatproblem inom vissa kustvat-fenområden utefter . Def har varit känt sedan mycket länge att vissa blågrönaalger är giftiga och aft de kan förorsaka allvarlig förgiftning av t. ex.kreatur, som druckit vatten med sådana alger i massufveckling. Naturvårdsverketsundersökningar startade sedan sådan förgiftning uppmärksammats på några platseri landet och sedan blågröna alger konstaterats förekomma i massufveckling iområden där man far vatten för dricksvaffenförsörjningen. Toxikologiskaundersökningar i dessa sammanhang bedrivs nu av i samarbetemed främst norska expertorgan. Vissa undersökningar är just slutförda, men ännuej utvärderade. Problem med giftiga blågröna alger finns rapporterade frånalla våra grannländer och från många andra håll i världen. Det kan inte nusägas om problemen ökat eller om frågan fått ökadaktualitet genom förbättrad undersökningsmetodik. Det finns emellerfid, enligtmin uppfattning, all anledning att uppmärksamt följa frågan och atf intensifieraundersökningarna beträffande algers giftighet och påverkan i övrigt påmänniskor och djur! har - såsom jag. tidigare anfört -startatundersökningar på detta område, och ytterligare insatser planeras inom bl. a.ett projekt kring dricksvattenkvalitet och hälsa. Jag utgår från atf i anslutning filldessa undersökningar kommer att vidtaga de åtgärder som kan vara befogade föraft problem med giftalger i insjöar i vårt land skall kunna begränsas i möjligomfattning. Om förekomsten av giftalger i vissa insjöar AnL 67LARS (): Jag tackar för jordbruksministerns svar påKerstin Anérs fråga om giftalger. Giffalger har säkert, som jordbruksministern ocksåframhåller, funnits i våra sjöar. Det är känt atf boskap avliditefter atf ha druckit sådant här vatten. Def som emellerfid nu är alarmerande äratt omfattningen tydligen har ökat och dessutom atf frågan om gift algerna iSverige nästan inte har utforskats alls. Provtagningar har visat atf alger av den här arten finns iMälaren, i i och sjön intill . I finns algerna i Lilla Ullevifjärden och omkringSkäffingeholm. Provtagningar har gjorts i andra sjöar, bl. a. , ochdef finns indicier på att de här algerna kan vara mer utbredda än vad manfidigare har haft kunskap om. Algerna finns i näringsrika sjöar och frodas genom utsläppav näringsäm? nen som kväve och fosfor från jordbruket. Även reningsverkensutsläpp kan vara en del av anledningen till de problem som uppstått. Giffalgerna har en stor förmåga att föröka sig, och de kanbli ett stort hot såväl för friluftslivet som för boskap som dricker sjövattnet.Ännu mer oroande är aft många kommuner tar dricksvatten ur sjöarna. Specielltgäller detta i det aktuella fallet , där vattenverk finns inte långtfrån de områden där dessa giftalger har konstaterats. Giffalgerna i Lilla Ullevifjärden kan följa med ut ivattenledningarna, sägs det från vatfenlaboratoriet i . Om förekomsten av giftalger i vissa insjöar giskatester kan stoppa giftet. Några förgiftningsrisker för människor sägs däremotinte föreligga. Jag anser därför att det är mycket alarmerande att definte finns någon forskning på det här området. Ännu mer alarmerande är aft definte finns någon egentlig beredskap för att möta problemen när de uppstår.Speciellt angeläget är det att studera vad jordbrukets utsläpp betyder på dethär området. Därför är jag, herr falman, inte fullt nöjd medjordbruksministerns svar. De åtgärder som planeras förefaller mig vara mer avrutinkaraktär. Kan def verkligen vara tillfredsställande att vi har ett sådanthär hot mot våra sjöar, ett hot som vi inte vet så mycket om men som ändå genomvisade provtagningar är en faktisk realitet. Jag skulle av jordbruksministernvelat ha haft ett svar som inneburit aft kraftfullare åtgärder skulle vidtasdirekt. Jag delar, som framgick av mitt svar, den orosom man känner på denna punkt. Jag kan fillägga, utöver vad jag tidigare sade,aft har etablerat ett samarbete med NIVÅ, Norsk institutt forvannforskning, för vissa algtoxikologiska - vattentoxikologiska undersökningar.Verket överväger att i samarbete med statens veterinärmedicinska anstalt iUppsala bygga upp egna undersökningsmöjlighefer. Verket överväger också atf påandra sätt intensifiera de algtoxikologiska undersökningarna. Jag tror att detär angeläget att man får i gång allt detta. Jag vill också gärna säga atf vi är medvetna om atttillförseln av näringsämnen, kväve, fosfor och andra organiska ämnen spelar enroll och att def är angeläget för oss att på allt sätt försöka komma underfundmed deras roll i detta sammanhang och hur vi skall komma till rätta medproblemen. Vi har ju tidigare, i varje fall från vårt håll, när vi exempelvisville belägga handelsgödseln med en högre avgift, sagt att det är angeläget attfå en gödselhanfering i jordbruket som på allt sätt kan begränsa denna typ avrisker. Vi har en kemikalieutredning som arbetar på detta område och som snartär färdig med sitt utredningsarbete. Jag utgår från att också denna utredningkan komma atf ha synpunkter på vilka åtgärder man skulle kunna behöva vidta ochvilken roll man kan befara aft en övergödsling spelar i dessa sammanhang. Jagtror att det är en serie av åtgärder som skall till, och framförallt ärdetriktigt, som har sagts här, atf forskningen behöver stöd för att kunna satsa pådetta område. AnL 69 (): Jag tackar för jordbruksministerns fördjupadesvar. Av detta svar framgår att åtgärder kommer att vidtas och aftjordbruksministern bevakar detta ärende med uppmärksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Återkallelse av proposition Nr 42 den AnL 70 TREDJE VICE TALMANNEN: Iskrivelse 1982/83:72 har regeringen återkallat proposifion 1982/83:23 om _ utbildning i räddningstjänst. Jag har med anledning härav avskrivit detta förslag samt ianslutning därtill nrnnnitinn väckt mofion. Skrivelsen lades till handlingarna. 17 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottefs betänkande 1982/83:10 18 § AnL 71 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs arbetsmarknadsutskottets betänkande 6 och konstitufionsutskottetsbetänkande 10 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 19 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1982/83:69 Tjänstekonstrukfionen förstudie- och yrkesorientering i och gymnasieskolan 20 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1982/83:139av m.fl. 1982/83:140av m.fl. 1982/83:141av m.fl. 1982/83:142av m. fl. Rekonstruktionav Stafsförefagsgruppen (prop. 1982/83:68) 1982/83:143 av revisorers förslagangående besparingsåtgärder i statsförvaltningen (förs. 1982/83:8) 21 § Anmäldes och bordlades betänkanden /83:9 Vissa författningsfrågor m. m. 1982/83:11 Vissa ytfrandefrihefsfrågor 1982/83:1Kommunernas medverkan vid antagningen av hemvärnsmän 1982/83:2Ansökningsförfarande för militära tjänster 1982/83:3Översyn av vapenfrilagen 1982/83:4Tilläggsbudget I /83 - försvarsdepartementet (prop. 1982/83:25) -j 1982/83:13 Vissa kulturminnesvårdsfrågor 1982/83:4 Öresundsförbindelserna m. m. 1982/83:9 revisorersgranskning av den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av (förs.- 1981/ 82:8) 1982/83:10Statligt stöd fill industrin (skr. 1982/83:33, förs. 1982/83:4) 1982/83:14 Förfarandet vidrapportering av fondpappersaffärer, m. m. 1982/83:49) 22 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1982/83:167 av () till utbildningsministern omåtgärder för aft förhindra att avgifter uttas för universitetsundervisning: På institutionen förnationalekonomi vid finns def planer på atf låtagruppundervisningen ske i Kursverksamhetens regi öch därmed avgiftsbeläggas.Defta skulle i praktiken innebära atf universitetsutbildningen ärkostnadsfri. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga fillutbildningsministern: Avser statsrådet vidta åtgärder för att förhindra attavgifter uttas för universitetsundervisning? 1982/83:168av () till jordbruksministern om åtgärder för atf främjaträdgårdsnäringen: De svenska frädgårdsodlarna har enmycket svår ekonomisk situation. Ett högt kostnadsläge - ytterligare förstärktpå grund av ränteläget och ännu högre oljepriser - har medfört hårdkonkurrens från exportländer med starkt subvenfionerade räntor ochenergipriser. Dessa länder gör även i övrigt stora satsningar för atf främjasina trädgårdsnäringar. Genom referat i pressen vet jäg att både och begärt atf regeringen skallvidta snabba och vei-kningsfulla åtgärder för att främja den svenskaträdgårdsnäringen. Förslaghar också framlagts av trädgårdsnäringsufredningen. syftar till atf understödja de svenskaträdgårdsprodukterna med marknadsfrämjande åtgärder. Defta är etfkompletterande utredningsförslag, som etf enhälligt jordbruksutskott och enenhällig riksdag begärt. Samma jordbruksutskott och riksdag uttalade också"atf de somarbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och socialstandard söm är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar". De somär sysselsatta inom trädgårdsnäringen kan dock infe leva endast på uttalanden.Statsmakterna måste i handling leva upp till dessa och på olika sätt främjanäringen. Då snabba åtgärder är angelägna för att stärka den svenskaträdgårdsnäringens konkurrenskraft, vill jag fill jordbruksministern ställaföljande frågor: atf förelägga förslag om marknadsfrämjandeåtgärder inom trädgårdsnäringen? atf även i övrigt vidta aktualiserade åtgärder som kan främja densvenska trädgårdsnäringen? 1982/83:169 av () fillindustriministern om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid Eiser StrumpAB i : beslutadeEisers styrelse atf lägga ned tillverkningen vid i Borås.Beslutet innebär att fillverkningen flyttas till och atf 200-250anställda mister sina arbeten i . Enligt fackliga företrädare går fabrikenmed vinst och borde således kunna drivas vidare. För är nedläggningen etf svårt slag - man har redanhög arbetslöshet. Def är nödvändigt att alla hjälps åt för aft behålla dearbetsfillfällen som finns i och . Motivetatt lägga ned en lönsam verksamhet är svår aft förstå. Jag villdärför ställa följande fråga till industriministern: Är industriministern beredd attingripa för att trygga sysselsättningen vid i ? 1982/83:170av () till bosfadsministern om inrättande av enkartkonserveringscenfral: framlade en arbetsgruppinom lantmäteriverket ett förslag fill uppbyggande av en för hela riketgemensam kartkonserveringscenfral, som i första hand föreslogs lokaliserad tillAnge. I mofionen 1981/82:369 av ochundertecknad fogs arbetsgruppens förslag upp. (CU 1981/82:21)uttalade i anledning av motionen att det är "angeläget aft åtgärdersnarast vidtas av regeringen för att skapa de organisatoriska förutsättningarnaför en sådan verksamhet inom lantmäteriets ram". Frågan om lämpliglokaliseringsort måste enligt utskottet bedömas även ufifrån regionalpolitiskagrunder. beslöt att ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Om behovetav en kartkonserveringscenfral torde ej något tvivel råda. hellerborde def råda något tvivel om aft Ange, som av arbetsgruppen förordats somlokaliseringsort, även av regionalpolitiska skäl är en ort för vilken mycketstarka skäl talar. Jag vill därför fråga bosfadsministern: Övervägerregeringen inrättande av en kartkonserveringscenfral? Avserregeringen att föreslå en lokalisering av centralen till Ange? 1982/83:171 av Per (vpk) till statsrådet om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid : ingår iASSI-koncernen och har ca 350 anställda. Bruket har lönsamhetsproblem. Bådeföretagsledningen och facket anser att bruket kan bli lönsamt om det fårinvestera ca 20 milj. kr. för tillverkning av bl. a. s. k.odlingspapper. föreslås i proposition 1982/83:68 få 2 miljarder iägartillskott från staten för finansiell konsolidering. En konsolidering bordeinnebära investeringar för lönsamhet och trygga jobb. Kan de anställda vid utgå från attbruket får göra de tilltänkta investeringar som skulle kunna leda tilllönsamhet och tryggad sysselsättning? 1982/83:172 av () fill bosfadsministern omlåneunderlagef vid beräkning av statligt bostadslån: Vid ett flertal fillfällen har enkommun lämnat femåriga ränte- och amorteringsfria avskrivningslån fillegnahemsbyggare inom en begränsad del av kommunen. I lånen ingår kostnader för tomtmark, anslutningsavgiftoch exploateringsavgift. Samfidigt har kommunens förmedlingsorgan (kommunstyrelsensAU) fillstyrkt aft lånesumman skall ingå i låneunderlagef, dvs. att lån medräntebidrag utgår även på den del av byggkostnaderna som efterskänkts avkommunen. Anser bosfadsministern atf redan skattefinansieradekostnader skall ingå i låneunderlaget vid beräkning av statligt bostadslån? 23 § Kammaren åtskildes .