prot · G60990 · 1982-12-31 00:00:00 — Man har i Stockholmsfallet sagt att när de blivandebostadsrättsinnehavarna flyttar in kommer de att upptäcka att kommunen ochbyggherren har fått rätt att genom vitesföreskrifter stoppa en stadgeändring.Det är underligt att den som har jobbat med kooperation inte reagerar motsådana inskränkningar i föreningars självbestämmanderätt. I detta fall är detStockholms kommun som kan föreskriva saker och ting. Vi kan gå vidare: kunna motsätta sig stadgeändringar för OK? Skall lantbruksstyrelsenkopplas in när det gäller LRF? Skall livsmedelsverket kopplas in när det gällerKonsums stadgar? Frågan om hembud gäller rätten för kommunen att bestämmaöver föreningens stadgar och medlemmar. Om inflytandet över stadgar för bostadsrättsföreningar m.fl. beklagar att hon inte får någotsvar från mig på frågan om vad jag tycker om förslag. Jag har sagt attStockholms kommun har gjort en omfattande utredning och fått många remissvar.De visar att vi här har besvärliga problem. Men de visar också att det inte ärsjälvklart hur problemen skall lösas. I kommuns utredning är detklart utsagt att kommunen inte anser sig ha lösningen på problemen. Vi har haft en ingående diskussion, och vi är överens omatt vi skall förhindra spekulationsvinster. Mot den bakgrunden, ,har jag här i kammaren redovisat att jag kommer att tillsätta en utredningför att pröva dessa frågor. När den är färdig får vi diskutera om det skall blihembudsskyldighet eller inte. återkommer ständigttill det s. k. . Det avtalet är en konsekvens av att BirgitFriggebo underlät att följa bostadsrättskommitténs förslag. Hade hon gjortdet, hade inte behövt teckna avtal av denna innebörd. Då hadeverkligen de blivande bostadsrättsinnehavarna själva kunnat fatta beslut om attinföra hembudsskyldighet. 28OSKAR (): sade att hon läser tidningar.Det hedrar henne naturligtvis. När det gäller hembudsskyldigheten läser honspeciellt . Jag tillhör dem som inte tar minsta intryck avSvenska politiska kungörelser. Skulle man hämta sina uppfattningardär, Om inflytandet över stadgar för bostadsrättsföreningar m.fl. skulle mananse att allt är bra även om det sker mycken spekulation på bostadsmarknaden.Mina erfarenheter av bostadsrätten har jag faktiskt fått under mittriksdagsarbete och under min långa tid som anställd i . säger i sitt senaste inlägg att det härär någonting som motverkar kooperationen, och jag räknade med att det yttrandetskulle komma. Då är det bra att veta att HSB har infört en treårsregel sominnebär -och det gäller de senaste årens produktion - att den som flyttar in ien HSB-lägenhet godtar att om avflyttning sker , så skallpriset vid avflyttningen beräknas enligt en viss beräkningsklausul. Medlemmarna och är överens om att dettaär ett bra sätt att motverka spekulation i bostadsrätter. Så ochSvenska blir allt ensammare om att slåss emot hembudet i denutformning som, tycker jag, alldeles riktigt gav uttryck förnär han sade att man skall lägga beslutet där medlemmarna finns - alltså enföreningsstyrd beslutsverksamhet över bostadsrätten. Jag tycker, herr talman, med förlov sagt att bostadsrättenär en alldeles för fin demokratisk boendeform, den kanske bästa vi har påsvensk bostadsmarknad, för att vara förbehållen några få som har mycket gottom pengar. Detta skall vara en möjlighet för alla medborgare som vill lösa sinbostadsfråga med bostadsrätt. 29 (): jag läser och inte läser ärkanske ointressant för kammaren, men jag kan nämna att jag har läst bl. a.Göteborgs-Posten -apropå detta att vi skall tala för våra hemkommuner. Det äralltså inte bara en tidning som skrivit om det här, utan det har stått i såvälDagens Nyheter och som om oron bland människor. Att ta upp vad HSB gjort och integjort tycker jag är fel när man diskuterar inskränkningar i kooperationensmöjligheter att påverka sina egna medlemmars intressen. Det är ju tal omhembtid som gör det möjligt för kommunen att påverka. 30OSKAR (): Nej, , det är bra att man harerfarenheter att jämföra med när man diskuterar ett eventuellt hembud tillkommunen. Om man följt debatten mycket noga vet man ju att det ärfråga om ett visst hembud inom det konsumentkooperativa HSB. Principen finnsdär, reglerna finns där, överenskommelsen är träffad. Om utformningen sedanskall bli den att det sker ett hembud till kommunen eller hembud exempelvistill det konsumentkooperativa HSB eller bostadsrättsföreningarna är någontingsom jag utgår från att utredningen har i uppgift att försöka hitta en lösningpå. Men det är inget fel, , att man har erfarenheter att bygga pånär man skall jämföra hur hembudet kan komma att spela in påbostadsrättsmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på interpellation 1982/83:67 om förslag att införa en s. k. småhusavgiftm. har ställt följande frågor till mig: Kommer bostadsministern att föreslåinförandet av någon form av småhusavgift? Kommer en eventuell sådan avgiftatt drabba dem som inte har räntesubventionerade statliga lån? Skall bostadsrättsinnehavarna iframtiden vara skyldiga att underkasta sig hembud, priskontroll och kommunalanvisning när de vill sälja sin bostadsrätt? Om dessa vittgående inskränkningari förfoganderätten införs, vad kvarstår då av bostadsrättsinstitutet? Jagbesvarar de två första frågorna i ett sammanhang. Det är främmande för mig att ställa småhusägare i ettmotsatsförhållande till andra grupper av boende, som ofta sker i denbostadspolitiska debatten. Som jag har framhållit, bl. a. i direktiven tillbostadskommittén, bör varje hushåll ha ekonomiska möjligheter att uppnå entillräckligt god standard när det gäller utrustning, utrymme och yttre miljö,oavsett besittningsform. Av direktiven till bostadskommittén framgår vidare, attden reala ökningen av bostadssubventionerna måste begränsas som degrundläggande bostadspolitiska målen bevaras. Det innebär att automatiskaökningar av subventionerna och eventuella reformer måste betalas på annat sätt. har fått till uppgift att lämna långsiktiga förslag när det gällerbostadssubventionerna. Som jag har framhållit i direktiven kan temporäraåtgärder bli nödvändiga utredningsarbetet pågår. Jag vill påminnaom att anslag kan beräknas öka med nära 3,7 miljarderkronor under /84, utan att några kostnadskrävande reformerpåverkar budgeten. Enligt min mening bör uppoffringarna för inkomstökningaroch utgiftsbegränsningar så långt det är möjligt fördelas efter bärkraft. Desom har låga bostadskostnader och en hög bostadsstandard har allmänt sett debästa möjligheterna att bidra till lägre budgetunderskott, såvitt avserbostadssektorn. Sådana hushåll finns bland småhusägare, bostadsrättshavare ochhyresgäster. När det gäller två sista frågor ber jag attfå hänvisa till det svar jag har lämnat på interpellationen av KerstinEkman om inflytandet över stadgar för bostadsrättsföreningar m. fl. Avsikten äralltså att regeringen skall tillkalla en särskild kommitté för att övervägafrågan om hembud m. m. vid överlåtelse av bostadsrätt. Övervägandena skallendast avse nybildade bostadsrättsföreningar. Om förslag att införa en s. k. småhusavgift m. m. Om förslag att införa en s. k. småhusavgift m. m. 32ROLF (): Bostadsministern är egentligen väldigtfåordig och oprecis i detta svar, och jag får en känsla av att bostadsministernär besvärad av mina frågor. Den reala ökningen av bostadssubventionerna måstebegränsas, säger bostadsministern, och det är jag den förste att stryka under.Men vad drar då bostadsministern för slutsatser av den tanken? Det är svårt attutläsa i detta svar. Däremot har vi fått en rad propåerfrån olika håll inom socialdemokratin om hur man har tänkt sig detta. MatsHulth i har tidigare figurerat här i debatten, och han kräver ensmåhusavgift. Det finns socialdemokratiska ledamöter här i kammaren som straxföre jul väckte en motion där de krävde samma sak. Bostadsministern har själv iolika sammanhang sagt att småhusägarna måste vara med och betala. Men i dettasvar får vi inte klarlagt om det skall bli en småhusavgift och hur den i såfall skall utformas. Vi kanske får klarhet i bostadsministerns nästa inlägg. Huvudprincipen måste vara att man skall tafördelningspolitiska hänsyn när man utformar statsskatten och att varje bostadi princip måste bära sina egna kostnader. I annat fall manipulerar man helabostadsmarknaden. Konsumenterna har ingen som helst möjlighet att få reda på deverkliga kostnaderna, och deras möjlighet att rationellt välja bostadförsvinner helt och hållet. På samma sätt uppluckrar man kostnadsansvaret hosproducenterna, vilket också den utredning visar som heter just Uppluckratkostnadsansvar. Det blir alltså ett dyrt byggande om vi har subventioner ialla ändar och ingen vet vad det hela kostar. Bostadsministern gör ett häpnadsväckande påstående isvaret. Han säger att de som har låga bostadskostnader och en högbostadsstandard har möjlighet att subventionera andras boende. Vad vetbostadsministern egentligen om deras ekonomiska situation? Låt mig ta ettexempel, som jag tror kan komma att bli aktuellt. De som byggde ett litet småhus på 1930-, 1940- eller1950-talet och som sedan har betalat av sitt hus, utan att få någrasubventioner alls eller mycket små subventioner av samhället, har en lågboendekostnad. Det är alldeles riktigt. Men det är alltså fråga om äldremänniskor, kanske pensionärer med enbart folkpension och liten ATP. Vilkamöjligheter har de att bidra till andras boendekostnader genom en ökad eller nyskatt? Ett annat fall gäller den som har en hög standard i sittboende och som har valt det. Är det säkert att han för den skull orkar med attta ytterligare en pålaga? Eller skall han bli tvungen att flytta? Det går naturligtvis aldrig att på dessa båda grunderfastställa vem som har möjlighet att bidra till det gemensamma i samhället. Härmåste vi föra utjämningspolitiken via de vanliga skattereglerna, inte viapålagor som slår blint och utan hänsyn till hur förhållandena är för den enaeller den andra familjen. Jag villfråga bostadsministern: Är detriktigt att bostadsministern och departementet funderar på att införa ensmåhusavgift eller - som jag vill kalla det - en småhusskatt? Hur är den i så fall tänkt att utformas? Är det den modellsom presenterades i en motion av två socialdemokrater man tänkeranvända? Jag och väldigt många med mig skulle vilja ha ett klartsvar på dessa frågor. 33 (): Jag instämmer med i att detbesked som bostadsministern gett på frågan om småhusavgift är diffust. I ochmed att bostadsministern inte avvisar tankarna på att införa en småhusavgiftmåste det vara rimligt att konstatera att regeringen inte heller är främmandeför att införa en särskild avgift på landets småhus. Bostadsministern konstaterar i svaret att de som har lågabostadskostnader har de bästa möjligheterna att bära större bördor. Dessamänniskor finns både bland småhusägare och bland bostadsrättshavare ochhyresgäster, understryker bostadsministern. Men om det skall finnas någon grundför det konstaterandet, avvisa då tanken på specialavgifter som riktar sig motendast en av dessa tre besittningsformer! De beskattningsinstrument som redan finns är tillräckliga,herr bostadsminister. Det gäller att avväga de skatter som redan utgår så attde ger en rimlig fördelning av avgifterna mellan bostäder av olika ålder ochstorlek och mellan olika besittningsformer. Vi bör inte införa några nyabeskattningsformer, utan vi skall se till att den beskattning som finnsutformas så, att det fördelningspolitiska resultatet blir rimligt. Men i denavvägningen handlar det inte enbart om skatter och avgifter, utan i den skallvägas in också de direkta bostadsbidragen och räntesubventionerna, sombostadskommittén skall se över. Ge ett klart besked till landets villaägare om att någonstraffbeskattning för att de valt att placera sitt sparande i ett brafamiljeboende inte skall införas! Oroa inte ständigt med propåer om nyaavgifter och nya skatter! problem är sannerligen inte att vi har förfå skatter och avgifter- det räcker med de instrument som finns. Diskutera hurman skall fördela skattetrycket rimligt! Om förslag att införa en s. k. småhusavgift m. m. Både och tyckeratt jag inte har varit tillräckligt tydlig när jag svarat på deras frågor -ungefär samma resonemang fördes i anslutning till svaret på den föregåendeinterpellationen. Jag är verkligen förvånad över att parlamentariker i den härkammaren, som själva ofta har till uppgift att sitta i statliga utredningar,vill ha svar på frågorna innan utredningarna har börjat arbeta. Ni vet ju bådatvå att vi har gett bostadskommittén i uppdrag att se över helafinansieringssystemet liksom att vi, som jag sade tidigare, skall tillsätta enkommitté för frågan öm hembud. Om andra vill ha svar på frågorna innanutredningarna är klara, kan jag möjligen förstå det, men att parlamentarikernai ropar efter Om förslag att införa en s. k. småhusavgift m. m. beslutdessförinnan förvånar mig verkligen. Vi har ju tagit på oss uppgiften attstudera frågorna. Jag vill sedan gå vidare till det som framför allt RolfDahlberg tog upp, nämligen det som sades i svaret om att den som har en lågbostadskostnad och en hög bostadsstandard allmänt sett har bättre möjligheteratt medverka till en minskning av budgetunderskottet än andra. Jag tror att detär ett påstående som håller. Jag sade "allmänt sett". Det är klart,att vill man ägna sig åt att leta upp enskilda personer, så kan man säkerthitta dem som befinner sig i en annan situation än den som här allmäntbeskrivs. Får jag sedan gå över till frågan om en småhusavgift.Kerstin säger att vi inte skall ha några specialriktade avgifter, utandet skall vara lika oavsett vilken besittningsform man har. Ja, men då bordejag ju införa en småhusavgift! Ni införde ju en avgift på bostadsrätter ochhyreshus - det var mittenregeringens förslag. Med den utgångspunkt som KerstinEkman redovisar kan man fråga sig varför inte småhusen skall belastas med någonavgift? Skulle jag tillmötesgå , borde jag skynda mig och läggafram ett förslag på den här punkten, innan utredningen är klar. Sedan säger - och var inne påsamma tankegångar - att det gäller att använda de nuvarande skattesystemen föratt få fram ett resultat som är fördelningspolitiskt rimligt. Jo, det låter sigsägas! vet jag att ni kommer att opponera er även om man skulle föreslå atthöja skatterna i stället för att göra något annat. Dessutom är det ju så attskattepolitiken inte klarar det här. Hur skall man med skattepolitikens hjälpse till att den som inte betalar någon skatt bidrar till att sänka budgetunderskottet? Jag tror att det är alldeles för förenklat att, som redanhar gjorts i debatten här , säga att pensionärer och andra kan drabbas ochsamtidigt säga, som sade, att vi har tillräckligt med skatter ochpålagor i det här samhället. Men om vi vill få ner budgetunderskottet - och detär många som ropar på det - måste vi också se till att vidta åtgärder som lederfram till detta. Och måste man se på både pensionärer och inkomsttagare ivanliga nivåer, lika väl som på dem som lever på kapitalinkomster. Man måste sepå deras totala situation. Bostaden är en del av deras sociala situation. Jagvet inte om pensionärerna känner sig mera lyckliga om de slipper ensmåhusavgift och i stället får sin pension reducerad, som de borgerligaregeringarna föreslog. Får jag sedan beträffande småhusavgiften ställa en frågatill och . De kommer väl att gå upp och säga: Det ärinte vi som svarar, utan det är vi som ställer frågorna. Men låt mig ändå fågöra det. Om det nu är så att kapitalkostnaderna per kvadratmeter bostadsyta -vi bortser alltså från alla driftkostnader och ser bara på kapitalkostnadernaoch kommer därmed ifrån resenomanget att den som bor i villa skottar snö självosv. - är väsentligt lägre för ett småhus än för ett hyreshus, tycker ni attdet är bra? Vill ni ge mig ett enda gott argument varför det skall vara så,varför staten med sina medel skall tillse att den som har förmånen eller väljeratt bo i ett småhus skall ha en betydligt lägre kapitalkostnad per kvadratmeterän den som bor iett hyreshus? Ni måste ju tycka att det är bra, eftersom ni inte vill ha någraändringar, men kan ni ge mig ett enda gott skäl till att det skall förhålla sigpå detta sätt - från fördelningspolitisk eller annan synpunkt? Jag kan inte hitta något skäl till det, men det förhållersig faktiskt på det sättet . Det är inte att använda de statligasubventionerna på på ett, i varje fall från vår synpunkt,tillfredsställande fördelnings-politiskt och solidariskt sätt. 35 (): Bostadsministern ondgör sig över att viställer frågor , dvs. innan utredningar är färdiga med sinabetänkanden, speciellt utredningar som vi själva sitter i. Men det är ju intedet som är anledningen till frågorna, utan anledningen är de propåer som kommitfrån bostadsministern och honom närstående personer och som har oroat folk förvad som kommer att hända. Det enda konkreta i svaret är ju dessutom attbostadsministern säger att det kan bli fråga om temporära åtgärder innanutredningsarbetet är färdigt. Därför tycker jag att det finns helt legala skälatt ha den här debatten, speciellt som vi vet att det är en mycket stor oro utei landet på grund av vad som förekommit i massmedia och på grund av deuttalanden som gjorts på dessa områden . Det är bara så.Jag kan försäkra bostadsministern att jag under mina i intefått så många brev och telefonsamtal som jag fått sedan jag ställde den härinterpellationen och den här diskussionen kommit i gång. Det här är frågor somverkligen rör sig. Lyssna på rörelsen, för nu rör det sig ute i landet, HansGustafsson. Vi får inte några klara besked. Tack och lov för det,kanske man skall säga; det kanske inte blir så tokigt som det har antytts frånsocialdemokraterna. Men om man skulle införa en avgift på småhus efter denmodell som fanns i den socialdemokratiska motionen , kan jag peka påvilka orimligheter som blir följden. a. kan vi direkt säga att de människorsom byggde eller på annat sätt skaffade sig ett småhus på 30-, 40- eller50-talen och som betalt sina lån och gjort rätt för sig utan att få någrasamhälleliga subventioner är de som i första hand kommer att drabbas. Det är heltklart. Sedan säger bostadsministern i sitt svar någonting som jagockså tycker är häpnadsväckande. Han börjar direkt med att säga: "Det är främmande för mig att ställa småhusägare iett motsatsförhållande till andra grupper av boende". Ja, men ett förslagom en småhusavgift innebär ju precis detta. När småhusägaren har varit ute ochskottat snö, klippt gräsmattan och rensat rabatter, skall han sedan gå in ochbetala en avgift för att grannen som bor i hyreshuset skall få en något lägrehyra. Det är ju innebörden av detta. Kan man tänka sig något bättre sätt attställa två grupper på bostadsmarknaden mot varandra? Om förslag att införa en s. k. småhusavgift m. m. 36KERSTIN (): Vi kan fortsätta att fråga varandra och intesvara på frågorna. Men jag tycker att det här är en viss skillnad på frågorna.De frågor som jag ville ha svar på tycker jag att man skulle kunna lämna ettsvar pä. Orn förslag att införa en s. k. småhusavgift m. m. fråga var:Vad anser bostadsministern om idéer i ? Den frågankom bostadsministern tillbaka till . Jag tycker att man här borde kunna fåveta bostadsministerns åsikt. I anslutning till interpellationen av RolfDahlberg var frågan: Blir det någon avgift eller blir det inte någon avgift?Den frågan kan man väl svara ja eller nej på. Detta är helt andra frågor än desom gäller hur man skall fördela bostadssubventionerna som bostadskommitténhar fått i uppdrag att utreda. I den utredningen sitter och jagmed, och där skall vi arbeta med den frågan. Vi kommer att lämna svar på hur viskall ställa oss till frågan om kvadratmeterpriset för villaägarna. Det är enalltför komplicerad fråga att svara direkt på. Det bostadssubventionssystem somvi har är någonting som vi skall utreda. Det är inte så, , att jag ondgörmig över att ni ställer frågor. Vad jag uttalade min förvåning över var att niville ha svaren på de frågor som skall behandlas i den utredning som ni självasitter med i, innan ni börjat utredningsarbetet. Till vill jag säga att det 'nog är behov avatt ni läser direktiven en gång till, om ni skall fortsätta utredningsarbetet.Både frågan om avgiften och frågan om andra finansieringssystem viarealbeskattning, reallån och liknande ting ingår i er utredningsuppgift. Jagatt det är ganska konstigt att ni - som parlamentariker som själva sitter iutredningen - begär att jag skall gå upp här och säga att jag redan bestämt hurdet skall bli. Det är ju ni som har fått i uppgift att undersöka detta. Jaghoppas att ni fullgör den upgiften med intresse och att vi kan få fram godasynpunkter som kan läggas till grund för ett beslut. säger att vi skall lyssna till de kraftersom är i rörelse. Han har fått ovanligt många telefonsamtal och brev i den härfrågan. Ja, fattas bara! Om man i den allmänna debatten uraktlåter attverkligen redovisa skäl, motiv och rättvisa, är det väl inte någon som ärsärskilt trakterad av en ny utgift. Det är ju en gammal känd sanning att ingenfrivilligt avstår från ett privilegium som han eller hon redan har. Men om RolfDahlberg och vill hjälpa till, om ni vill tala om hur detegentligen förhåller sig på bostadsmarknaden och om ni är intresserade av attvara med när det gäller att skapa en rimlig rättvisa och solidaritet i boendet,tror jag att vi skall kunna föra den här diskussionen på ett sådant sätt attfolk begriper att vi har ett system, som inte står i överensstämmelse medrimliga fördelningspolitiska principer. Att tala om den som själv rensar sina rabatter, RolfDahlberg, och som jämför sig med den som bor i hyreshus har inte med den frågajag ställde att göra. Jag frågade: Tycker ni att det är rimligt att staten medsubventionerade medel skall se till att den som bor i ett småhus har lägrekapitalkostnader än den som bor i ett hyreshus? Då är varken rabatter ellernågot annat med i bilden, utan enbart kapitalkostnaden. Är detta en uppgift församhället? Jag tror inte det. Jag tror nämligen att inte någon avsett att det skulle blipå detta sätt, utan det är i väldigt stor utsträckning en konsekvens av höginflation, hög ränta och systemet med höga marginalskatter. Om det nu är så,borde ni vara intresserade av att vara med och ställa Saker och ting tillrätta. Jag är inte säker på vem av debattörerna det var som i etttidigare inlägg påpekade - jag tror att det var - att var och enborde betala för sin bostad, för den upplåtelseform som väljs. Jag vet att RolfDahlberg kan mycket, och jag hoppas att hans uttalande var ett olycksfall idebatten. Det är ju faktiskt så, , att det resonemanget innebäratt den som flyttar in i en trerumslägenhet skulle få betala 60 . i hyra, dvs. i stort sett lika mycket som en genomsnittliginkomsttagare har i bruttoinkomst. Det är en helt horribel hållning. Jag har i en tidningsintervju läst vad nationalekonomersäger, som jag trodde var mig närstående: Nog bör vi i detta land, där vi hardet så gott ställt, själva kunna betala för våra bostäder. Det är ju aningslöst.Inte minst inflationen har ju skapat en situation, där det är omöjligt förmänniskor med begränsade inkomster att efterfråga en tillfredsställande bostadi nyuppförda hus. Då är det rimligt att vi fördelar kostnaderna solidariskt.Det gör vi i viss utsträckning genom skattepolitiken och subventioner. Men detär också möjligt att inom bostadssektorn åstadkomma en bättre fördelning än denvi har . Just med anknytning till bruksvärdesystemet, som den borgerligamittenregeringen hade som utgångspunkt för sitt förslag beträffandehyreshusavgiften, är det inte på något sätt orimligt att tänka sig att de sombor i småhus skall vara med. I realiteten har ju småhusägarens kostnaderrelativt sett blivit lägre i och med mittenpartiernas förslag om en hyreshusavgiftför hyresrätt och bostadsrätt. Jag tror att det finns anledning att också på den punktennoga undersöka situationen. Min förhoppning är att den utredning, i vilken bådeKerstin och sitter med, skall börja med att ordentligtklarlägga situationen när det gäller de olika upplätelseformerna, eftersom såmånga resonemang är i gång.