prot · G60993 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är någotmärkligt, men ändrar man uppfattning i den ena frågan kan man naturligtvisändra uppfattning i den andra. Det var väl inte svårare med den saken. Dessutom noterar jag att indirekt har svaratpå min fråga om huruvida regeringen litar på eller ej som detorgan som skulle kunna bära ansvaret. sade ju att vi med SIL fårett organ som fungerar. Alltså anses tydligen inte göra det,i varje fall inte i detta avseende. m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1-3 (,läromedelsnämnden samt granskning av läromedel) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 145 förreservation 1 av Per m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 och 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (förstatligande av läromedelsproduktionen m. Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 18 förbifall till hemställan i reservation 4 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets motivering godkändes med166 röster mot 145 för godkännande av den i reservation 3 av Per m. fl.anförda motiveringen. 3 ledamöter avstod från att rösta. 22 §Föredrogs trafikutskottets betänkanden 1982/83:7om tilläggsbudget II (prop. 1982/83:101 delvis) och 1982/83:14 om besparingarm. m. inom verksamhetsområde. Teleanläggningar m. m. betänkanden 7 och 14 kommer attdebatteras i tur och ordning och voteringarna kommer att äga rum i ettsammanhang sedan båda betänkandena slutdebatterats. Förstupptas alltså trafikutskottets betänkande 7 om tilläggsbudget II. Teleanläggningar m. m. 105 (): Från moderat sida hälsar vi medtillfredsställelse att kammaren nu rationaliserar sin arbetsordning med attsammanföra voteringar om olika betänkanden från samma utskott. Vi skall frånmoderat sida hjälpa till ytterligare genom att frivilligt avstå från vad vitycker är onödiga voteringar och rösträkningar, och vi hoppas att vårt exempelskall vinna efterföljd. Sålunda kommer jag att endast begära rösträkningoch votering i fråga om den moderata reservationen till trafikutskottetsbetänkande nr 7. Våra reservationer i det efterföljande betänkandet nr 14bedömer vi efter genomgången i vår riksdagsgrupp få samma röststöd, och det äronödigt att uppta kammarens tid med att registrera detta i voteringsanläggningen. I vår reservation till trafikutskottetsbetänkande nr 7 motsätter vi moderater oss att fidigare beslut omöverförandet av till bolagsform uppskjuts. Vi troratt verkställandet av detta beslut ger bättre förutsättningarför konkurrens på lika villkor och större flexibilitet. Vi håller med om attdet är en stor fördel, om berörda parter - dvs. verksledning ochpersonalorganisationer - kommer till gemensamma slutsatser om hur detta skall ske,men tidpunkten för bolagsbildningen behöver därför inte uppskjutas. Man skallju redovisa sina utredningar härom för regeringen till . Någotuppskov behövs ej. Vi misstänker att uppskovet från regeringens sida är ettförsta steg mot ett upprivande av tidigare beslut, vilket skullevara till skada för kostnadsanpassning och ett frångående av ettgällande majoritetsbeslut. Jag yrkar med detta bifall till den moderatareservationen vid trafikutskottets betänkande nr 7. 106 (): Under de borgerliga regeringsåren har det,som vi ser det från socialdemokratiskt håll, hastats fram beslut om attteleverkets industridivision, Teh, skulle övergå i bolagsform och brytas ut urverksorganisationen. Vi fick först ett förslag om att den här ändringen iorganisationsformen skulle vara genomförd till 1985, och vi socialdemokrateransåg att det var felaktigt att fastlägga en tidpunkt för detta. Men redan åretefter kom ett nytt förslag från den dåvarande borgerliga regeringen om attbeslutet om bolagsbildning skulle träda i kraft . var också det beslut som tog under föregåendeår. Men har det hänt saker. ser nu merpessimistiskt än tidigare på sysselsättningsutvecklingen vid verkstäder isåväl som och . Vid Telefabrikations verkstäderi och föreligger samma förhållande. Verket anser att det kan vara en fördel, om det härproblemkomplexet kan analyseras ytterligare, och därför har man föreslagit attfrågan skall utredas vidare och att just de synpunkter som jag här har nämntskall särskilt penetreras. vill att de sysselsättningsmässigakonsekvenserna om blir bolag skall närmare belysas. Regeringen har tagit det här ad notam och sagt att enöverföring av till bolagsform, såsom beslutet föreligger, den 1 juli 1983inte längre är aktuellt och föreslagit att det beslutet inte skallträda i kraft. Bolagsbildning hinner man under nuvarandeförhållanden inte genomföra. Utredningen som gör skall presenterasom litet mer än en månad. Det är kvar. Ett beslut om bolagsbildningbehöver alltså upphävas alltså inte minst av den anledningen. Utskottet haranslutit sig till departementschefens mening att det inte är aktuellt attöverföra till bolagsform detta datum. Med detta ber jag att få yrka bifall till vadutskottet har hemställt. Teleanläggningar m. m. 107 (): Ingenting av det som nysssade har skingrat mina farhågor för att avsikten är att senare riva upp helabeslutet, att avstå från att överföra ibolagsform. Jag skulle vilja be att närmare förklara för migvad det är för sysselsättningsskäl som gör att tvekar om dennaöverföring till bolagsform. Tyder inte detta i själva verket påatt , i stället för att med vidöppna ögon ge sig in i en livgivandeoch för oss konsumenter positiv konkurrens, vill behålla verksamheter på ettmera skyddat sätt? Om det är detta som är avsikten bakom vad sagt, skulle jag vilja ha ett rent besked om det här i kammaren. 108BIRGER ROSQVIST (s): Om är misstänksam i det härfallet, lär inte jag, vad jag än säger, kunna skingra hans misstänksamhet. Jagkan bara hänvisa fill att den utvärdering som sker skall vara klar i mittenav april, och den kommer väl att skingra en del av de frågetecken someventuellt finns . Sedermera blir det både verkets och regeringens sak attta ställning till hur det skall bli med verkets olika fabriker ifortsättningen. Vad som har hänt är ju att inte bara utan deflesta elektroniskt baserade industrier har kommit i ett annat läge än förnågra år sedan. Vi ser hur det går för exempelvis fabriker, somläggs ner på löpande band över hela landet. har inte opåverkat gåttigenom den branschförändring som har skett på det här området. Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Det har hänt mycket sedan det första beslutet om att bildabolag togs på borgerligt håll. Vi vill se närmare på detta och därefter ta ettbeslut om hur det skall bli i fortsättningen. Det är detta somutskottsmajoriteten har föreslagit, och det är detta som utskottsmajoritetenanser. 109 (): Vill tala om för mig om detpå grund av den försämrade sysselsättningen är lämpligare att låta televerketsindustridivision stanna kvar inom verket som en "skyddad verkstad",eller att överföra den i bolagsform, så att den på lika villkor får mötakonkurrensen ifrån omvärlden? 110 (): Som jag redan har sagt, är det inte avsiktenatt detta beslut skall jäktas fram. Vad slutresultatet blir, , fården utredning som sker ge svar på. När denna har avlämnats, kanske en del av defrågor som har ställt kan besvaras. Det går inte att besvara demi dag. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 14 om besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde. Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 112 (); Trafikpolitiken skall medverka till att gemedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Dettaförutsätter att marknadsekonomiska principer tillämpas så att konkurrens,smidig samverkan mellan olika trafikmedel och innovationer främjas. Därigenomkan kostnaderna hållas nere. De allmänna riktlinjerna somfastlades trafikpolitiska beslut har i vissa avseenden visat sigvara alltför vaga. Det gäller främst begreppet "lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad", som kommit att missbrukas. Detta begreppanses både kunna motivera olönsamma investeringar och utgöra ett hinder förkostnadsbesparande rationaliseringsåtgärder. Ej mätbara välfärdsvinster harfått motivera utgifter som saknar resurser till. Voteringenredovisas efter debatten, om , Statsmakterna bör minska och förenkla nuvaranderegleringar. Effektivitet och service befrämjas bäst genom att trafikmedel ochtrafikföretag arbetar i fri konkurrens inom de av staten fastlagda ramarna. Denövertro på övergripande statlig trafikplanering som finns i 1979 årstrafikpolitiska beslut bör tonas ned. Den nödvändiga planeringen bör ombesörjasav dem som direkt är ansvariga för trafiken. Trafikföretagen bör på frivilliggrund komma fram till lämpliga former för samverkan. Den planeringsverksamhetsom utövas av transportrådet och länsstyrelserna bör begränsas till uppgiftersom har direkt anknytning till berörda myndigheters verksamhet. Olika transportmedel har sina speciella för- ochnackdelar. Valet av transportmedel bör styras av vad som är företagsekonomiskteffektivt. Den snabbt expanderande kommunikationssektorn kommer attkräva stora framtida investeringar. har en stor del av investeringarnainom område finansierats av stat och kommun. I ensituation då statens budgetunderskott ökat med 20 miljarderkronor, för att på årsbasis uppgå till drygt 90 miljarder, är det uppenbart atttvingande ekonomiska skäl nödvändiggör en omprövning och en dämpning av detoffentligas bidrag till ur flera aspekter angelägna investeringar. Det finns en rad angelägna investeringsprojekt -företagsekonomiskt motiverade - inom bl. a. de affärsdrivande verken som intekommer att kunna startas på grund av för låga statliga anslag. Det är därförnödvändigt att visa en öppen atfityd inför nya finansieringsformer avoffentliga investeringar. Starka skäl talar för att framtida investeringar i t,ex. järnvägsmateriel, telebroar och flygplatser helt eller delvis bör finansieraspå den öppna lånemarknaden. En annan framkomlig väg, som resp. huvudmän bör undersökanärmare, är att långtidshyra olika objekt. Antag att ett byggnadsföretag önskarfinansiera byggandet av t. ex. en bro. När bron är klar långtidshyr bron.Efter hyrtidens slut tillfaller bron . De nya finansieringsformernaär väl lämpade att kombinera med olika former av avgiftsfinansiering. Rationaliseringar, samverkan och nya affärsidéer böruppmuntras. skall verken beakta att de är offentliga myndigheter.Etablering av hel- eller delägda bolag riskerar att snedvrida konkurrensen.Nyetableringen blir offentlig verksamhet, vars ekonomiska bestånd garanteras avstaten. Parallellt med utvecklingen av nya finansieringsformer ärdet angeläget att verken undersöker möjligheterna till kostnadsbesparingar,genom att t. ex. lägga ut verksamhet på entreprenad. bör utreda dels möjligheternaatt nyttja och anpassa låneformerna på.den öppna marknaden till de behov somhär angivits, dels vilka förändringar som krävs i de institutionella hinder somt. ex. verkens stadgor, kommunallagen m. fl. lägger för bl. a. upplåning avinvesteringsmedel på den öppna marknaden. Statsmakterna finansierar de affärsdrivande verkens årligainvesteringar på ca 4 miljarder. En del av de investerade medlen härrörvisserligen från de Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Besparingar m. m. inom kotnmu-nikationsdeparte-mentetsverksamhetsområde medel somverken inlevererat till statsmakterna. Men en stor del finansieras genomstatliga skatter eller upplåning. Räntan för den långfristiga utländskaupplåningen är högre än de affärsdrivande verkens avkastningskrav. Enhöjning av avkastningskravet är i nuvarande läge motiverad. föreslås för budgetåret1983/84 få ett anslag på 14 118 milj. kr. Anslaget för /83 var11 466 miljoner. Den föreslagna ökningen på 2 652 milj. kr. innebär enökningstakt på . Vi har vid denna beräkning inte tagit med de utgifterför investeringar m. m. som betalas genom AMS resp. anslagen i proposition1982/83:50. Vi finner den föreslagna ökningstakten oacceptabel med hänsyn tillstatens stora budgetunderskott. En betydande del av det av kommunikationsdepartementetföreslagna ökade anslaget kommer staten att tvingas finansiera via ökadutländsk upplåning. I enlighet med de riktlinjer för den ekonomiska politikensom moderata samlingspartiet redovisar i partimotionen är målsättningen förvårt budgetalternativ att uppnå nolltillväxt även underkommunikationsdepartementets huvudtitel. Vårtbesparingsarbete har skett utifrån följande riktlinjer; 1. att skära ned utgifter till drifteller investeringar som uppenbarligen kommer att visa sig vara avmindre vikt när det gäller att lösa vårt lands ekonomiska problem, 2. att skära ned utgifter som kananses umbärliga, 3. att finna nya former förfinansiering av de affärsdrivande verken samt investeringar, 4. att öka inslaget avavgiftsfinansiering. I våra reservationer till trafikutskottetsbetänkande nr 14 begär vi 1. att hos regeringen begärförslag dels till sådana åtgärder att investeringar i järnvägsmateriel, tele,broar och flygplatser m. m. i ökad utsträckning finansieras på den öppnalånemarknaden, dels att möjligheterna för de affärsdrivande verken attlångtidshyra olika objekt ökas, 2. regeringsförslag till externfinansiering pä sammanlagt 365 milj. kr. av , SJ:s,luftfartsverkets, och postverkets investeringar /84, 3. att regeringen ger förslag tillprojekt om tillsammans 75 milj. kr. finansierade genom entreprenad- resp.leasingförfarande. I samma reservation föreslår vi att vederbörande anslaginom motsvarande områden minskas med beloppen i fråga, sammanlagt 75 milj. 4. att regeringen kommer med förslagom avgiftsfinansieringar inom verksamhetsområde påsammanlagt 150 milj. kr. samt att vederbörande anslag minskas med motsvarandebelopp. Jag yrkar med detta bifall till samtligareservationer i trafikutskottets betänkande nr 14. 113KURT (); Förra veckans finansdebatt visade hurisolerat moderata samlingspartiet står med sina förslag på detekonomisk-politiska området. Partietsbudgetpolitik kännetecknas av en social nedrustning och en cynisk inställningtill de välfärdssträvanden och den sociala omsorg som har präglat de politiskaåtgärderna i , om vilka tidigare stor enighethar rått. hävdar i sin ekonomisk-politiska motion attderas förslag till besparingar skulle reducera statens utgifter med 18miljarder nästa budgetår. Dessa effekter är betydligt överdrivna. Det mesta avde besparingar som föreslår är "teknisk luft", somfinansutskottets ordförande sade i förra veckans debatt. När vi behandlar frågan om vissa besparingar påkommunikationsområdet, som föreslagits av , blir mitt omdömedetsamma. 1 stor utsträckning är det teknisk luft. Förslagen är vidare till sinkaraktär djupt orättfärdiga och leder till ökad arbetslöshet och högreinflation. De budgetmässiga effekterna är alltför ihåligt beräknade. Till dettakommer att man i motionerna inte ens har orkat med att motivera sina förslag,än mindre beskriva effekterna av förslagens konsekvenser. Även om det är hårda ord, herr talman, kan jag inteunderlåta att säga att i sitt agerande uppvisar en nonchalans motriksdagens ledamöter, när de presenterar sina förslag på det sätt som bl. a.skett när det gäller besparingarna på kommunikationsområdet. I årets budgetproposition följs intentionerna från höstenskrisproposition upp för trafikområdet. Det innebär, som trafikutskottets viceordförande sade, en kraftig ökning av anslagen på investeringssidan, enfinansiell rekonstruktion av och kraftiga satsningar på bl.a. vägområdet. Dessa satsningar är ett led i regeringens strävan att få fart påinvesteringarna, stödja svensk industri och öka sysselsättningen. Det är dennapolitik motsätter sig när de säger att de vill spara 1,3 miljarderpå kommunikationsområdet. Låt mig, herr talman, göra en kort exposé övermoderaternas s. k. besparingsförslag, även om inte alla förslagen harbehandlats i det betänkande som vi nu har framför oss. På vägområdet föreslås besparingar på över 120 milj. kr.Det gäller en minskning av driftanslaget till statliga vägarom40milj.kr.,vilket innebären kapitalförstöring av det nedlagda vägkapitalet. Det gäller enminskning av byggnadsanslaget om 60 milj. kr., vilket i sin tur innebäromedelbara stopp av många pågående vägbyggen med ty åtföljande arbetslöshet.Statsmakterna har beslutat att kommunerna skall få i statsbidrag tilldriften av de vägar som kommunerna sköter åt staten. Detta anslag villmoderaterna reducera med 21 milj. kr., vilket alltså innebär en direktövervältring av kostnaderna på kommunerna. Men, herr talman, i en annan motiontalar sig varma för en ökad satsning på bilismen. I den motionentalar man om vikten av bra vägunderhåll, som man i den här motionenvill minska på anslagen. Detta resonemang går naturligtvis inte ihop. Man sägersig vidare vilja värna om glesbygden och dess bilberoende. Men eftersommoderaternas besparingar på vägområdet måste ske på det lågtrafikerade nätetstämmer inte heller det resonemanget. Att besparingarna dessutom leder till Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde kraftigapersonalinskränkningar i glesbygden döljer man naturligtvis. Ett annat besparingsområde för är SJ. Här spara rejält och minska statens ersättning till olönsam järnvägstrafik medhela 625 miljoner. Eftersom ersättningen för olönsam järnvägstrafik totaltuppgår till något över 900 miljoner, skulle det, om man följde moderaternasförslag, innebära att endast 309 miljoner återstod för upprätthållandet avperson- och godstrafiken på det ersättningsberättigade nätet. Det, herr talman,skulle innebära att två av tre tåg på detta järnvägsnät den 1 juliinnevarande år skulle få ställas in. Tusentals järnvägsanställda skulle fåavskedas, och stora delar av glesbygden i vårt land skulle ställas utantillgång till kollektivtrafik. Detta är konsekvenserna av moderaternasbesparingsförslag på statens järnvägars område, fördet är väl inte så, herrvice ordförande i trafikutskottet, att vi skall täcka dessa kostnader iefterhand i form av ett ökat underskott vid SJ? Det kan vi inte acceptera. Nihar medverkat till att SJ fått stora underskott , ochdärför tvingas vi till en finansiell rekonstruktion av . Svensk sjöfart, i synnerhet kustsjöfarten, befinner sig ien utomordentligt svår krissituation. Av den anledningen fattade riksdagenförra året beslut om ett temporärt stöd till sjöfartsnäringen under entreårsperiod. Genom den socialdemokratiska regeringens initiativ och ingripandeframflyttas ikraftträdandet för detta stöd, som nästa budgetår uppgår till 250milj. Detta stöd vill naturligtvis ta bort. Den omedelbaraeffekten härav blir att ett stort antal rederier går i konkurs och att svenskkustsjöfart i stort sett utplånas. Situationen för sjöfarten blir naturligtvisinte bättre av att vill införa en avgiftsbeläggning på isbrytningen.Det skulle sannolikt få till följd att sjöfarten på våra Norrlandshamnar istort sett upphörde. Dessa konsekvenser av besparingskravredovisas inte med en enda rad i någon av deras motioner. I det betänkande vi nu behandlar kräver vidareextern finansiering på sammanlagt 365 milj. kr. för investeringar inomteleverket, SJ, luftfartsverket, och postverket. Man kräver, menman anvisar inga vägar för finansieringen. Man är tomhänt och begär att densocialdemokratiska regeringen skall hjälpa till. , när vi hadeen borgerlig regering, var frågan om extern finansiering uppe till behandling,men en majoritet i sade då nej till det borgerhga förslaget. Ett av de mest fantastiska besparingsförslag som framförsfrån är att anslaget till kommunikationsverket skall reduceras med75 milj. kr., som man vill ge verket i uppdrag att lägga ut jobb påentreprenad för motsvarande belopp. Men, , det innebär väl ingen besparingom Skånska Cement bygger en väg på entreprenad för 75 milj. kr. jämfört med omvägverket i egen regi bygger denna väg för samma belopp? För ni menar väl inteatt vi skall lägga ut jobb på entreprenad för 75 milj. kr., som ert förslaginnebär, men inte betala räkningen? När vi behandlade den här frågan i utskottet fick jaguppfattningen att ni mer eller mindre bad om ursäkt för detta förslag. Mendenna ursäkt har ändå utmynnat i en reservation. Om ni menar allvar medförslaget, så är det fråga om enkvalificerad okunnighet hos moderata samlingspartiets motionsskrivare. Kanskehar ni ändå kommit till besinning, eftersom säger att han inteskall begära votering i fråga om detta betänkande, och det hälsar jag i så fallmed tillfredsställelse. Slutligen begär ni förslag av regeringen omavgiftsfinansiering inom område på 150 milj. kr.Varför lägger ni inte själva fram förslag? Är det telekostnaderna som skallhöjas, är det portokostnaderna, är det SJ:s biljettpriser, eller vad är ni uteefter? Politisk hederlighet kräver att ni själva lägger fram förslag. Förvissospelar avgifter en stor roll för kommunikationsverkets inkomster.Budgetpolitiken torde, som utskottsmajoriteten skriver, ledatill ökad avgiftsfinansiering av offentliga tjänster. Inte minst gäller detatt avgiftsvägen låta näringslivet få betala för de tjänster som den offentligasektorn tillhandahåller. Det skall bli intressant att se hur moderaternaställer sig när sådana förslag presenteras för . Det är med stor tillfredsställelse jagavslutningsvis konstaterar att moderata samlingspartiets besparingsförslagavstyrks av en majoritet bestående av samtliga övriga partier itrafikutskottet. Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan på allapunkter i betänkande nr 14, Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 114ROLF CLARKSON (m) replik: Först vill jag önska trafikutskottets nyeordförande framgång i hans nya höga värv. Jag önskar att han härmåtte få uppleva många framgångsrika debatter- mera framgångsrika, hoppas jag,än denna. Utskottets ordförande tog till starka ord. Han beskylldeoss moderater för social nedrustning, cynism och kallsinnighet. Kanske åsyftadehan något ännu värre, fastän han inte klädde detta i ord. När han talade omvåra förslag till besparingar använde han uttrycket "teknisk luft".Hur skall man kunna ställa detta mot socialdemokraternas beskyllning att vi medvår sparpolitik ger upphov till 50 000 nya arbetslösa? Är den "tekniska luften"verkligen så effektiv, med tanke på sådana ohyggliga konsekvenser? påstår att vi vill spara in 625 milj. kr.när det gäller SJ och det olönsamma järnvägsnätet. Men det är fel uppfattat.Jag skall vara skonsam och inskränka mig till det uttalandet. I den debatt omjärnvägarna som kommer att föras här skall vi vidareutveckla vårtpåstående om att det är en felaktig slutsats. Vårt förslag till besparingarinnebär inte en neddragning av ersättningen till det olönsamma järnvägsnätetmed 625 milj. kr. får lita på mitt ord. Det är felbedömning frånhans sida av bokföringen. Vidare beskyller oss för att vara negativtinställda till rederinäringen, eftersom vi inte är beredda att medverka tilldet statliga stöd som , trots våra reservationer , fattadebeslut om. Vi har nämligen en helt annan syn när det gäller det sätt på vilketdet svenska näringslivet skall göras effektivt och konkurrenskraftigt. Vi trorinte att man från den politiska maktens sida kan höja näringslivets kostnaderjämt och Besparingar m. m. inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde ständigt.Då förlorar man ju konkurrenskraften. I stället måste man begära anslag, stödhos statsmakterna. Man tror att det kan fortsätta på det viset. Vad vi eftersträvar är ett näringsliv, som i görligastemån är befriat från onödiga pålagor, som kan utöva sin verksamhet i frikonkurrens med andra företag i samma situation - oftast med det utländskanäringslivet. Så var det med den saken. Jag tror, utan att här ha några vittnen på det, attrederinäringens företrädare i mångt och mycket har samma åsikt. Tyvärr medgerinte tiden att jag i denna replik går vidare. Jag ber att få återkomma. 115 () replik: Jag vill börja med att tacka hans vänliga ord och för hans lyckönskan till mig i egenskap av utskottetstalesman.