prot · G609162 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill med hänvisning fill vad jag häranfört yrka bifall fill den av och mig undertecknade motionen2368 och också yrka bifall till reservationen - moment 3 - från centerpartisteroch moderater angående resetillägg för gymnasieelever. 143LENA (); Jag vill säga några ord fill anledning av mofion. För det första vill jag yrka avslag på motionen. I börjanav mitt tidigare anförande tog jag upp några argument. Vi ville gärna attstatsbidragssystemet skulle kunna träda i kraft fidigare, men det är praktisktomöjligt att ha ett statsbidragssystem som bara gäller för vissa orter. Man harinte hunnit lika långt på alla orter, och vi mäste fä den här förskjutningen avverksamheten mot den förebyggande vården, innan vi kan ha det nyastatsbidragssystemet, som alltså infe innehåller någon ersättning frånsjukförsäkringen. Det är alltså praktiskt taget omöjligt. Man har vidberedningen av ärendet försökt att finna en lösning, men det har inte lyckats. När det gäller den andra delen av motionen, som handlar omstudiemedel och studiebidrag, vill jag säga att det var litet oklart vadfolkpartiet egentligen menade. Om man menade studiebidraget till gymnasieelever somstuderar utomlands, vill jag framhålla att det har mycket liten omfattning.Det är alltså bara grundbidraget på . Det påverkasinfe särskilt mycket av devalveringens effekter. När det gäller resefillägg, som också kan utgå fillgymnasieelever, får man redan nu den faktiska kostnaden ersatt. Då hardevalveringens effekter räknats in i den ersättningen. Om det gäller elever med studiemedel, kan jag tala om attvi har behandlat den frågan i ett fidigare betänkande. I det framkommeratt CSN har tagit hänsyn till dessa faktorer i sin bedömning vid begäran omextra studiemedel. CSN har blivit generösare på den punkten, och därmed har manlöst åtminstone en del av problemen. Reglerna för statens upplåning i utlandet Men det var, som sagt, litet svårt att veta vadfolkpartiet syftade på. Om ni har avsett studiehjälpsberäftigadegymnasieelever, så är den frågan också löst genom att CSN redan far denhänsynen. 144 (): Jag tackar för det svaret. Jag tycker ändåatf det borde finnas en möjlighet atf börja /85. Det finns ju trotsallt, som vi säger, en del verksamheter som borde kunna startas om man tittarpå det här ordentligt. För dem som kan komma i gång med det här och kan fä detatf fungera betyder det väldigt mycket. När det gäller gymnasieeleverna i utlandet och derasstudieresor tror jag atf, även om det bara är ett fåtal som är berörda avdetta, devalveringens effekter är sådana att vi inte får se problemetstorskaligt, utan tänka pä de små i sammanhanget. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (tidpunkten för införande av ett nyttstatsbidragssystem) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 2368 avJörgen och i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 3 (resetillägg för gymnasieelever) Utskottets hemsfällan bifölls med 167 röster mot 141 förreservationen av m. fl. Mom. 5 (studiehjälpsberäftigade elever som bor ochstuderar utomlands) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot motion 2368 avJörgen och i motsvarande del, bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. 12 § Reglerna för statens upplåning i utlandet Föredrogs finansutskottets betänkande 1982/83:43 om anslagför /84 fill riksgäldskontoref (prop. 1982/83:100 delvis). 145HUGO HEGELAND (m): Jag skall säga några ord fill försvar förGunnar i motion, som finansutskottet har behandlat i samband medbehandlingen av anslag för /84 fill . Där finns en sak som vi inte instämmer i när det gällerGunnar förslag, och det är att man skulle kalla försfafsskuldskon-toret - även om det vore följdriktigt eftersom man talar omstatsskuld och stafsskuldsväxlar. Men vi fyra moderater i finansutskottet ärfaktiskt i det avseendetmer konservativa än och tycker att vi skall behålla den finabenämningen riksgäldskontoref; och varför infe också fortsätta att sägariksgäldssedlar och riksgälden i stället för statsskulden? Annars kanske snartnog något ljushuvud här i kommer atf föreslå att vi skall kallariksdagen för statsdagen. Det är inte så lämpligt, och då kanske någon tyckeratf vi skall kalla den för nationaldagen i stället. Men det har vi redan fåtten -, som bekant. Därför är det bäst att bibehålla termen . motion förekom /81 ochavstyrktes då på ett mycket arrogant sätt av finansutskottets majoritet. Dethar Giinnar redan bemött mycket elegant i stället för arrogant. VadGunnar föreslär är att man skall ha ändrade regler förriksgäldskonforefs upplåning i utlandet och att man skall skriva in de ändamålför vilka lån, särskilt utländska sådana, får resp. infe får upptas i enlighetmed vad som har anförts i motionen. Han tycker,att det behövs bindandebestämmelser om att riksgäldskontoref infe får fa upp lån förkonsumtionsändamäl utan endast som förr i fiden för förmodat produktivainvesteringar. Det där har finansutskottets majoritet inte velat gå medpå utan man bemöter det. Och det gör man med en underbar inledning i sinargumentering som jag inte vill undanhålla de närvarande, ifall ni inte harläst det. Där får ni nämligen en utomordentligt viktig upplysning till atfbörja med: "Upplåningsbehovef för atf finansiera underskottet uppkommergenom att statsbudgetens inkomster infe räcker fill för att finansierautgifterna." vet ni det, om ni inte har tänkt pä det fidigare. Sedan har man ett underligt resonemang. Man säger attinkomsterna inte är specialdestinerade fill särskilda utgifter, och att dåställa särskilda krav på upplåningen att avse vissa ufgiftsändamål skulleinnebära atf också inkomsterna i övrigt måste knytas till vissa utgifter. Manpåstår atf budgeten därmed skulle behöva uppdelas i flera specialbudgefar. Menså är det infe. Det går fakfiskt mycket bra att specialdestinera. Som bekantförsöker man nu finansiera skatteomläggningen genom att höja skatten på vissenergi, bl. a. bensin. Avsikten är att den höjningen skall användas för atttäcka skatteomläggningens kostnader /84. Inte heller är det fråga om atf dela upp budgeten i fleraspecialbudgefar. Vad begär är ingenting annat än att vi skallåtergå fill den tidigare ordningen när vi delade upp budgeten i en driftbudgetoch en kapitalbudgef. Poängen med det var just att driftbudgeten skullefinansieras med skatter eller inkomster, medan kapifalbudgeten skullefinansieras genom upplåning. Kapitalbudgeten avser ju investeringar, och detfinns ingen anledning i världen att finansiera investeringar med skatter. Men det var det som ville. Det var han somslog ihop allt i en enda totalbudget. Dä kunde han nämligen säga atftotalbudgeten givetvis måste balanseras. Han fick då ett utsökt tillfälle atthöja skatterna upp fill av totalbudgeten. Så det var effektivt när detgällde att höja skattetrycket i . Vad GunnarBiörck begär är' alltså att man återgår fill den tidigare Reglerna för statens upplåning i utlandet Reglerna för statens upplåning i utlandet ordningenatt konsumfionsutgifter finansieras med skatter oeh avgifter ochkapitalutgifter med upplåning. Det är inte alls märkvärdigt att göra det.Utskottsmajoriteten talar om att det skulle på ett avgörande sätt begränsastatsmakternas handlingsfrihet atf använda statsbudgeten som medel förfinanspolitiken. Det är inte alls så. Vi reservanter i utskottet säger därför atf med anledningav vad som anförs i mofion 219 om statens fortsatta utlandsupplåning är detmotiverat atf låta utreda möjligheterna att i instruktionen förriksgäldskonforefs upplåning -inom parenfes står det här 23 §; jag har tyvärrvilselett utskottet här, det är 4 § - ytterligare precisera för vilka ändamålden statliga upplåningen må ske. Så blygsam är vår begäran, herr talman, och därför yrkarjag bifall till reservafionen under punkt. 1 som gäller riksgäldskontoretsförvaltningskostnader. 146GUNNAR i (m): har älskvärt försökt klargöraför kammaren vad det här egentligen rör sig om, men eftersom man under minfrånvaro ändå hade antecknat mig i ärendet skall jag be att sommotionär få säga några ord. Det referat finansutskottet ger av mofion 1982/83:219 ärkanske något ensidigt. Vad jag i min mofion föreslagit är helt enkelt enuppföljning av en skriftlig dialog mellan mig och finansutskottet sedan två årtillbaka. 1981 motionerade jag nämligen om formerna för finansieringav statens utgifter, en mofion som av det dåvarande finansutskottet i dessbetänkande 1980/81:21 besfods en mycket utförlig och intressant behandling,till vilken jag knöt an i kammaren. Jag skall be atf få återge något litet avdet, som jag nu har följt upp i årets motion. Dåvarande finansutskottet ansåg att "motionärensinventering av grund-lagsmässiga regler rörande statsbudgetensbalansering" skulle representera "en bristande tilltro tillstatsmakternas vilja och förmåga att av egen kraft sätta gränser förstatsutgifternas stegring och att vid varje fillfälle finna en rimlig avvägningmellan inkomster och utgifter". Ehuru utskottet sade sig "i och försig ha förståelse härför" uttryckte det dock "för sin del tilltrotill förmåga atf fatta beslut som vänder utvecklingen" ochföreslog därför atf lämna motionen "utan ytterligareåtgärd". Detta var , för något sedan.Sedan dess har tyvärr varken eller någon regering "fattat beslutsom vänder utvecklingen". Man har i stället fortsatt i tangentensriktning. Tidpunkten för någon "ytterligare åtgärd" synes därförsnabbt nalkas. Denna omständighet har föranlett mig att återvända tillproblemet med vår stora och växande utlandsupplåning. I höstens allmänpolifiska debatt tog jag åter upp dettaproblem, detta så mycket mer som man inom - trots en mycketmindre oroande finansiell situafion än vår - ägnat stort intresse ätmöjligheten att i konstitutionella former begränsa den statligaskuldsättningen. Detföresvävade mig därvid att man i vårt land skulle kunna gä fram på en annan vägän genom en grundlagsändring. beslutar ju om den förriksgäldskontoref gällande instruktionen. Denna innehåller i sin 4 § enbestämmelse om de uppgifter för vilka detta kontor får ta upp lån, och dessa ärredovisade i finansutskoftets betänkande 1982/83:43. Det skulle inte varaformellt omöjligt att där införa ändamålsbestämmelser som skulle kunna begränsaden utländska upplåningen. Finansutskottefs majoritet avböjer nu detta förslag underhänvisning fill avvisande inställning till specialdesfinering avinkomster. Jag vill ansluta fill vad sade, att utskottet gördefta trots att man just nu från socialdemokratiskt håll är i full färd med atfspecialdestinera inkomster fill fonder av skilda slag, existerande och ännuicke existerande. Endast har varit beredda att befrakta denväxande utländska upplåningen som ett problem, som infe kan sopas under matfan,utan som kräver att man gär i närkamp med det, för vår egen skull och för vårabarns som skall betala tillbaka lånen. Jag är tacksam för den markering som den moderatareservationen innebär, vilket för framtiden kommer atf visa vilka som kännerett ansvar för att hälla den svenska utlandsskulden, som ju dessutom nu ärytterligare ökad genom devalveringen, under kontroll och vilka söm fortsätteratf vara obekymrade om den. då vi ännu inte hade en utlandsskuld på 100miljarder - och är ju inte så avlägsen - lät ordet"" gammaldags och pampigt, och det gör det tydligenfortfarande för . Denna glans består även för dem som infe hargjort klart för sig vad det egentligen rör sig om. Gäld betyder ju skuld, och en av våra främsta skalder,, tillbragte en del av sitt liv pä gäldstugan ellerbysättningshäkfet. betyder pä modern svenska"statsskuldskonforet", och kanske borde vi börja tänka i de termerna,när vi talar om detta i och för sig förtjänstfulla kontors verksamhet. Det är en historisk ironi att detta kontor fillkom är 1719med uppgift att "likvidera statens skuld och inlösa mynttecknen".Dagens uppgifter är tyvärr precis de motsatta: atf öka statens skulder. Jag tror det är ganska mänga i värt land somnu är på det klara med att så här kan det inte få fortsätta. Om man inte villfölja den moderata reservationen, får väl finansutskottets majoritet besvärasig med atf anvisa andra framkomliga vägar. Reglerna för statens upplåning i utlandet 147ARNE GADD (s); Jag är för min egen del helt övertygad om attjag inte förmår debattera med professorer; jag misstänker efter att ha hört denhär debatten att det är omöjligt att debattera med professorer. Den kommentar jag vill göra i det här sammanhanget ärblott och bart den, att utlandsupplåningen, i ochmoderaterna i finansutskottet, är en av de viktigaste frågorna att lösa för denekonomiska Utvidgningav skattskyldigheten i för aktievinster, m. m. Menjagtror infe alls atf man, om ni hade tänkt rätt när det gäller budgettekniken,skulle lägga ansvaret på riksgäldskontoref eller statsskuldskonforet. I ställetskall man föra en ekonomiskt ansvarsfull polifik. Det hade man kunnat görasedan 1976, och dä hade kanske upplåningen varit ett mindre bekymmer. Låt ossdärför föra den relevanta diskussionen. Underhänvisning både till de argument som sagt vara hans och fill demsom han refererat från utskottets betänkande 43 finner jag ingen anledning attannat än yrka bifall till utskottets hemsfällan. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 Utskottefs hemställan bifölls. Mom.2 (reglerna förden statliga upplåningen) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafionen av m. fl., bifölls medacklamafion. 1982/83:51 om utvidgningav skaftskyldigheten i för aktievinster, m.m. (prop. 1982/83:144 och 1982/83:166) samt 1982/83:54 om skogsvårdsavgiften. Anf.148 TREDJE VICE TALMANNEN: Skatteutskottetsbetänkanden 51 och 54 kommer att debatteras i tur och ordning, och voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså skatteutskottets betänkande 51 om utvidgning av skattskyldigheteni för akfievinster, m. m. Utvidgning avskattskyldigheten i för aktievinster, m. m. 149 (): I skatteutskottets betänkande 51 behandlas två propositioner och en radmofioner av ganska skiftande innehåll. Det finns tre reservationer fogade vidbetänkandet, och de är också av skiftande innehåll. Jag skall gä igenom demkortfattat i fur och ordning och motivera reservanternas ställningstaganden. Den första gällerskattskyldighet i för aktievinster, m. m. grund förförslaget i proposition 144 ligger en promemoria från brottsförebygganderådet, BRÅ. Vid remissbehandlingen har den promemorian blivit föremål för starkkritik från många remissinstanser, och reservanterna-har upptagit en del av dekritiska synpunkterna. Men därutöver har propositionen gått längre änförslaget i BRÅ;s promemoria, och därigenom har våra invändningar kommit att gåutöver remisskritiken. Sammanfattningsvis kan man säga att det föreligganderegeringsförslaget har så många svagheter att det infe bör läggas till grundför lagstiftning, utan frågan bör prövas på nytt, förslagsvis genomkapitalvinstkommittén eller i annat lämpligt sammanhang. Den andra reservationen rör ombildning av bostadsföreningtill bostadsrättsförening. Den anknyter till en motion av ochOlle och handlar om vissa beskattningseffekter då en bostadsföreningomvandlas till en bostadsrättsförening. Frågan har behandlats av bostadsrättskommitté,som pekade på möjligheterna att skapa författningsenliga förutsättningar attgenom ett förenklat förfarande bringa föreningens stadgar i överensstämmelsemed bostadsrättslagen. Kommittén avstod frän att lägga fram förslag, eftersomden ansåg att det krävdes en mer ingående analys av de associationsrättsligabestämmelserna. Utskottefs majoritet har i sin skrivning uttalat aff man uppfattningen att en eventuell lösning av problemet bör eftersträvas i denriktning som kommittén har tänkt sig, men man yrkar avslag på motionen.Reservanterna har velat gå ett litet steg längre och menar atf man genom etttillkännagivande till regeringen bör kunna föra frågan snabbare till enlösning. Alla parter tycks vara överens om att detta är någonting som börrättas till och även om i vilken riktning det arbetet bör ske. Därför förstårvi inte att majoriteten inte har velat sträcka sig sä långt som till ettfillkännagivande för att få något att hända. Reservafion 3 handlar om och . I proposition 166 har föreslagits att tre stiftelser medallmännyttig karaktär skall befrias frän inkomstskaft och förmögenhetsskatt,frånsett inkomstskaft för fastighefsinkomster. Beträffande två av deföreslagna stiftelserna har reservanterna inga invändningar, men beträffandeAlva och anser vi att de vanligen tillämpade grundernaför skattebefrielse inte föreligger. Vi grundar vår uppfattning på attriksskatteverket, som har yttrat sig i frågan, har avstyrkt förslaget. Att detavstyrkts redovisas i propositionen, men man redovisar inte varför dettaavstyrkande har skett. Reservanterna instämmer i uppfattningen atf dennastiftelse är i hög grad allmännyttig men att detta inte räcker, om man skallfölja de regler som har fillämpat. Därför yrkarreservanterna avslag på propositionen i den del som gäller just dennastiftejse. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till detre reservationerna. Utvidgning av skattskyldigheten i för aktievinster,m. Utvidgning av skattskyldigheten i för aktievinster,m. 150ERKKI TAMMENOKSA (s): Jag kommer i mitt anförande att beröra deolika frågor som behandlas under denna rubrik. Proposition 144 innebär ändringar avrealisationsvinstbeskattningen för enskilda, dvs. fysiska personer, vidöverlåtelse av aktier och andelar i samband med flyttning utomlands. Utomlandsboende fysiska personer skattar enligt nuvarande regler inte i förreavinst pä aktier och andelar. Regeringens förslag grundar sig, som framkommitav tidigare anförande, på en promemoria från brottsförebyggande rådet.Skatteflykt är ju en del av den brottslighet som är svår att komma ät.Regeringsförslaget innebär också att utomlands bosatta fysiska personer skallskatta i för reavinster pä aktier och andelar fio år efter flyttningen.Säljer man akfier eller andelar medan man är bosatt här i landet och sedanbosätter sig utomlands, skall man beskattas här i landet underutflyttningsåret, även om ersättningen infe fill någon del blivit utbetald föreutflyttningen. Har man flyttat ut före försäljningen, skall också beskattningenäga rum här, om man närmast föreutflyftningstidpunkten varit stadigvarande bosatt i . Dessutom föresläsatt skattskyldigheten träder i kraft vid avyttringen resp.utflytfningstidpunkfen beroende på aktieöverlåtelsen. har i sin reservation nr 1 yrkat avslag påproposifionen. Utskottets majoritet är medveten om de likviditetsproblem ifråga om att betala skatterna som kan uppstå för den skaffskyldige men menaratt vinsterna med förslaget är så stora att det ändå bör genomföras. I mofionen påpekas att brottsförebyggande rådefs PM varriktad mot fåmansföretag och inte gällde börsnoterade aktier.Utskottsmajoriteten vill framhålla atf missbruket är störst beträffande akfieri fåmansbolag men att de börsnoterade inte är undantagna. Eventuella oklarheter om skattskyldigheten när denskaffskyldige redan har flyttat ur landet bör tas upp vid revideringen avdubbelbeskattningsavtalen mellan länderna. Utskottet ansluter sig fill finansministerns tankegångar iförslaget. Utskottet har övervägt fördelar och nackdelar i regeringsförslagetoch har inget att erinra. Jag yrkar således bifall till proposifion 144och avslag på reservation 1 samt motion 2406. I mofion 879 och 1170 begärs skärpning av realisationsvinstbeskattningen.Trots aff det finns skäl som talar för motionerna i fråga bör man uppmärksammaatf skaftebelastningen när det gäller aktier har ökats väsentligt. För attundvika en motsatt effekt av en sådan skärpning som föreslås har utskottetavstyrkt motionerna i fråga. I mofion 222 föreslås att skattskyldigheten för nya ägarenär det gäller fastighetsöverlåtelser flyttas från själva avtalstidpunkten tilltillträdesdagen. Utskottet finner ingen anledning atf ändra pä gällande praxisoch avstyrker motion 222. Imofionerna 1715 och 1716 föreslär man undantag i skattelagstiftningen beträffandeförsäljning av hyreshus i syfte atf bilda bostadsrättsförening. ,och har reserverat sig till förmån för mofion 1716.Moderaterna har dessutom ett särskilt yttrande till förmän för motion 1715. Trots atf det finns en förståelse hosmajoriteten i utskottet vill man inte sträcka sig så långt som till atttillstyrka motionerna. I linje med utskottets beslut yrkar jag avslag påmofionerna och reservafion 2. Jag övergår nu till att behandla proposition 166, där trestiftelser av allmännyttig karaktär föreslås få skattebefrielse för all annaninkomst än inkomst av fastighet. I reservafion 3, till förmän för motion 2404, vänder sigmoderaterna mot och . Stiftelsen bildades föratt understödja den opinionsbildande verksamheten främst i vad gällerinternationell säkerhet och nedrustning. Tillgångarna består av frivilligabidrag och bl. a. donation av sin andel av fredspriset.Stiftelsens representantskap består av enskilda och organisationer, t. ex. LOoch TCO. Utskottet har begärt yttrande av , och riksskatteverketsuppfattning är att stiftelsen i fråga infe uppfyller de stränga kravbeträffande höggradig allmännytta som anges i lagen. Jag skall infe i detta sammanhang framföra argument förvarför utskoffsmajoriteten instämmer med regeringen i uppfattningen attfredsfrågan främjar statsändamål. Det är ju statsmakterna själva som bestämmeri frågan, eftersom definitionen i lagen inte är lättolkad. Vad jag förstår och hoppas är det infe något politisktutspel i ställningstaganden, utan de grundar sin uppfattning päriksskatteverkets yttrande. Jag är övertygad om att det goda riksskatteverkethar tänkt fel i den här frågan. Majoriteten av utskottet anser således atf uppfyller kraven på höggradig allmännytta. Jag yrkar avslag pä reservafion 3, bifalltill proposition 166 och bifall till skatteutskottefs hemsfällan på allapunkter. Utvidgning av skatts ky Idigh et en i för aktievinster,m. Idetta anförande instämde (). 151KJELL (): har i sitt anförande berört denfolkpartimofion - den har nr 1716 och är avgiven av Kersfin och - som behandlas i betänkandet. Jag kan därför fatta mig ganska kort. I motionen tas frågan om vissa beskattningseffekter dåbostadsförening omvandlas till bostadsrättsförening upp. Det motionärerna främstfinner orimligt är aff såväl realisationsvinstskaft som stämpelskatt utgår,även i det fall då en sådan omvandling inte innebär något reellt ägarskifte.Denna orimlighet tycker jag, i likhet med , att vi hade kunnatundanröja genom att ge regeringen till känna att den borde se över detta. Jag har tittat litet grand i den utredning somskatteutskottets majoritet i sin skrivning åberopar. Det behövs sannerligeninget djupare studium av densamma för aff konstatera att det då det gällerbostadsföreningars omvandling till bostadsrättsföreningar råder något som lugntkan betecknas som regelförbisfring. Det är med viss besvikelse som jag, ilikhet med , konstaterar att skatteutskottets majoritet inte villvara med och förenkla reglerna för övergång från bostadsförening fillbostadsrättsförening, eftersom detta kan vara bra för de boende. Herr talman!Jag yrkar med vad jag anfört bifall till reservation 2. Överläggningen var härmed avslutad. 152 TREDJE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu fill att debattera skatteutskottetsbetänkande 54 om skogsvårdsavgiften. 153 BO (): I den proposition som låg till grund förriksdagens skogspolitiska beslut framhölls att skogsvårdsavgiften, som dähöjdes till av det taxerade skogsbruksvärdet, huvudsakligen bordeanvändas för sådana ändamål som är till nytta för skogsbruket som sådant ellerpå sådant sätt att alla skogsbrukare kan få ta del av det. fördubblades skogsvärdsavgiften för att finansieravissa åtgärder -det gällde vissa avdrag vid inkomsttaxeringen och ett s. k.klenvirkesstöd. I det sammanhanget kan man säga atf det är tveksamt om dessaåtgärder egentligen hade bort finansieras genom höjda skogsvårdsavgiffer,eftersom man för att komma i åtnjutande av förmånerna var tvungen atf vidtavissa åtgärder och alla skogsbrukare infe rimligen kunde göra det.