prot · G60951 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1982/83:51 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 11 § Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Fortsattes överläggningen om finansutskottets betänkande1982/83:10, skatteutskottets betänkande 1982/83:14, socialförsäkringsutskottetsbetänkande /83:9, socialutskottets betänkande 1982/83:12,socialförsäkringsufskottets betänkande 1982/83:13, jordbruksutskottefsbetänkande / 83:21 och arbetsmarknadsutskottets betänkande 1982/83:12. AnL 68GÖTE () replik: sade i sitt anförande atf haninfe begriper varför momsen är olämplig i detta läge. Han fortsatte aft säga;Denna momshöjning ger möjligheter till ytterligare transfereringar, som visocialdemokrater anser vara nödvändiga. Def märkliga i detta sammanhang är att infe har förstått att vi har världens högsta skattetryck och attytterligare skatter för atf öka den offentliga sektorn framför allt drabbarbarnfamiljerna i ännu större utsträckning än . Def är inte riktigt har begripit effekterna av detta socialdemokratiska förslag.Det svängrum som och andra socialdemokrater talade om ivalrörelsen har begränsats fill svängrum för enskilda människor i ensocialdemokratisk simulator. Det var väl ändå inte detta som bl. a.barnfamiljerna hade väntat sig. När det gäller flerbarnsfilläggef försöker urskulda sig genom att säga att socialdemokraterna tidigare inte har varitnegativa till def eller fill den syn som ligger bakom detta stöd, eftersom vihar haft bostadsfilläggen. Det vore, , hederligare att säga atfni har ändrat uppfattning. Verkligheten har nämligen korrigerat den socialdemokratiskauppfattningen. Def är i och för sig inget atf skämmas för. När talade om synen på flerbarnsfamiljernaoch deras situation tog han upp de tröskeleffekter som nuvarande skatte- och Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Det är intressant att notera att det är precis vad vi moderater har gjorti åtskilliga debatter här i kammaren. Jag kan bl. a. peka på vad förste vicetalmannen har sagt från dennatalarstol. Men då har socialdemokratiska representanter ställt sig upp ochförsökt förringa de argumenten. Med tanke pä detta är def ganska magstarkt avEvert aft i defta sammanhang kritisera oss moderater. Hur mänga gångerhar vi infe påtalat dessa fröskeleffekfer? talar också om hemarbetet och det faktumatt en av makarna oftast måste vara hemma om de har flera barn. Också detta ären omständighet som vi har påtalat . Då hardenna klarsyn är def förvånande aft han infe är beredd aft accepterat. Qm socialdemokraterna nu har fått en annan syn påhemarbetet och dess villkor, hoppas jag aft def slår igenom i hela densocialdemokrafiska organisafionen, så att t. ex. def socialdemokrafiskakvinnoförbundefs program - där def heter att hemmakvinnan infe är någonrevolutionär - kommer att justeras. AnL 69INGEMAR () replik: sade för nu en ganska längstund sedan att majoritetsförhållandena i socialutskottet har blivit än si änså därför aft utskottet har en folkpartistisk ordförande. Def kanske infeförhåller sig riktigt på def viset, . Anledningen är snarare denatt socialdemokraterna har krånglat fill def i utskottet. Det hade infeförändrat situationen vilket parfi ordföranden än hade tillhört. Anledningen ärnaturligtvis det villkor om niomshöjningen som socialdemokraterna ställt upp. Om vi i socialutskottet hade fått hålla oss bara fill vårtansvarsområde hade saken varit enkel. Då hade def funnits en massiv majoritetför ett bifall till proposifionen. Men ville socialdemokraterna inhämtafinansufskoffefs syn på saken, och därmed kom finansutskottet att. inta denöverordnade ställning i riksdagsbehandlingen som egenfiigen ingen vill atf detskall ha. Därmed blev def infe heller någon egenfiig sakbehandlingav skälen till en barnbidragshöjning. Hade vi haft en diskussion om def trorjag visst aft vi hade kunnat bli överens om atf redan det som har inträffatskulle vara skäl nog för en barnbidragshöjning och att den fördubbladeinflafion som vi ser fram emot är ett ytterligare skäl. Men haralltså socialdemokraterna, näsfan helt oprovocerat, saft upp denna snubbeltrådför sig själva, genom atf säga att om momshöjningen inte genomförs så blir defingen barnbidragshöjning. Om inflationen blir blir det ingenkompensafion, men om den blir till följd av en höjd moms utgårkompensationen. Hur i all världen skall man kunna förklara detta förbarnfamiljerna? Hur tänker förklara detta för barnfamiljerna?Hur tänker socialministern, som ju ofta gör besök på dagis, har jag förstått,och där träffar många sriiåbarnsföräldrar förklara för dem aft "det bliringen barnbidragshöjning om jag infe först får klå er på extra moms"?Jag förstårinfe hur ni skall kunna se småbarnsföräldrarna i ögonen när ni skall förklaraden saken. Det finns sociala skäl för en höjning både av def allmännabarnbidraget och av flerbarnstillägget utan momshöjningen. Momshöjningen läggersten på börda, och den bördan bör småbarnsföräldrarna befrias ifrån. När detgäller flerbarnstillägget, , har vi skrivit in det bör finnas kvar när man nu bör göra en samlad översyn av samhälletsstöd, helt enkelt därför att vi tror att man för överskådlig fid behöver ge ettextra handtag fill flerbarnsfamiljerna. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 70 () replik: I anledning av anförande villjag säga tiU honom att def sannerligen är svårt att förstå densocialdemokrafiska diskussionen kring momsfrågan. Momsen skulle ju gälla fyravallöften: karensdagarna, värdebeständigheten av pensionerna,arbetslöshetsförsäkringen och statsbidraget fill kommunerna. är det så attmomshöjningen infe ens räcker till för att finansiera dessa fyra vallöften. Fördelningspolifiskf är defta intressant. Här prioriterarsocialdemokraterna fyra vallöften. Det gäller områden där inkomstskillnadernaär ganska stora. Hög inkomst ger också hög kompensafion. Så är det exempelvispå pensionsområdef. Vad är detta för fördelningspolitik, ? Det ären fördelningspolitik enligt socialdemokratisk modell. När def sedan gäller höjningen av barnbidragen och avflerbarnsfilläggef villkorar ni nu denna med momshöjning, trots atf ni infe haretf öre kvar av momshöjningen fill höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg.Den fråga jag har ställt fill är: Hur kan ni villkora detta?Dessa bidrag är ju infe beroende av momsen. Barnfamiljerna är de storaförlorarna, säger . Under def år som gått har vi försöktförbättra flerbarnsfamiljernas situation med flerbarnstillägget, somsocialdemokraterna hela fiden förut har varit emot och villkorar med momsen. Apropå familjepolitiken - tog uppvårdnadsersätfningen -vill jag säga atf vi ser vårdnadsersätfningen som enmycket viktig del i familjepolitiken. säger mycket rikfigtatt det är en stor skillnad mellan en familj med tvåeller flera barn och enfamilj med ett barn. Ofta finns i dessa flerbarnsfamiljer bara eninkomsttagare. Def är rikfigt. Men, , konsekvensen borde väl havarit atf socialdemokraterna hade tagit hänsyn fill defta ochpå något sätt kompenserat familjer med bara en inkomsttagare genom envårdnadsersättning och erkänt arbetet med vård av barn i hemmet. Det har nihelt vägrat inse. Även där kommer vi in på den märkliga syn somsocialdemokraterna har på fördelningspoHfi-ken. AnL 71EVERT () replik: Jag tycker aft , blåser upp sig så väldigt här och anklagar oss för def enaefter def 9 protokoU 1982/83:50-51 Upphävande av beslutet om karettsdagar, m. m. andra närdet gäller familjepolitiken. Ni har ju haft på er. Varför har ni infeklarat av detta? Varför har vårdnadsbidraget inte kommit till under den fiden?Om man går fill val måste man vara beredd att genomföra de löften som man harställt ut. Det skaU inte behöva ta , Def är därför vi så snabbtåterkommer fill de vallöften som vi har ställt ut. Om barnbidraget i augusfi 1982 skulle ha haft sammarealvärde - och då hade vi inte kommit tillbaka - som . dvs,efter den senaste höjningen, skulle det ha behövt höjas med 525 kr.Barnbidraget skulle alltså ha behövt höjas betydligt mer än . Jag hållermed om att höjningen av barnbidraget inte kommer att räcka till för attkompensera de kostnadsökningar som sker. Vi har genomfört en höjning temporärt för att klara av deallra svåraste bekymmer som barnfamiljerna har på den biten. Men jag villtillägga att barnfamiljerna också befinner sig bland dem som behöversjukförsäkring, bland dem som behöver arbetslöshetsunderstöd och, självfallet,bland dem som behöver barnomsorg. Det hela hänger ihop med finansieringen. Detär därför som vi har villkorsbundif def hela. Jag tycker i stället aft vi skulle få beröm på den härpunkten för atf vi försöker finansiera de utgifter som vi föreslår. som de stora skulderna och det stora underskottet har uppkommit har maninfe finansierat sina utgifter. Även förslaget medför, även om def inteär fråga om så oerhört stora summor, inom socialutskottefs område utgifter somman från den borgerliga sidan infe är beredd att finansiera. Vi försfår barnfamiljernas situation, och def är därförsom vi har begärt aft genom en beredning eller på annat sätt ganska snabbtklara ut detta. Det är detta som är huvudpunkten i det som vi skrivit isocialutskottet den här gången. AnL 72GÖTE () replik: Det är inte alls på det sättet att jag blåserupp mig utifrån den situation som har varit, utan jag har snarare givit EvertSvensson erkännande för aft socialdemokraterna när det gäller t. ex.flerbarnstillägget här insett atf man måste acceptera även detta synsätt. Vadjag däremot anser vara märkligt är att och socialdemokraternasäger atf skatte- och bidragssystemet sammanlagt har ett mycket negafivt utfallnär det gäller fotaleffekten på flerbarnsfamiljerna. Men samfidigt som EvertSvensson konstaterar aft så är fallet säger han aft vi moderater - som när defgäller helhetsbilden av barnfamiljernas situafion vill ha med skatteproblemet -går fillbaka fill 1948. Detta är felaktigt, . Snarare är det så,atf vi menar att man med tanke måste ha med skatterna vid en sådantofalbedömning, eftersom just skattesituationen är def stora problemet förbarnfamiljerna när def gäller marginaleffekter. Jag skulle vilja säga atf EvertSvensson och de andra socialdemokraterna beträffande helhetsbedömningen avdenna fråga uppträder näsfan som nyvakna asfronautäspiranfer, som klär sig irymddräkt men som i realiteten infe har någonfing annat än en gammallandsvägsbuss att åka i. Vårt skaftesystem är nämligen inte anpassat till dagens problem. Vill man utreda frågan ombarnfamiljerna utifrån en Nr 51 helhetssyn utan att ta med skatteproblemet, är man inte förankrad i Onsdaeen den verkligheten. AnL 73INGEMAR () replik: tycker aft vi blåser upp oss,och det är möjligt aft vi tar i litet extra när def gäller saker som vi kännermycket för. Låt mig då fråga så lågmält och försynt som möjligt; Varför kaninte barnfamiljerna få en höjning av barnbidraget och slippamomshöjningen? Socialdemokraterna säger att om momsen höjs, måste ocksåbarnbidragen höjas. Samfidigt säger de att när barnbidragen höjs, måste momsenhöjas. Det är ju etf cirkelresonemang. Min enkla åsikt är den aft barnfamiljerna behöver enhöjning av barnbidraget utan en höjning av momsen, eftersom inflationen kommeratf bli så hög till följd av den socialdemokratiska polifiken. Varför skall manställa större krav på atf barnfamiljerna skall få sitt än t. ex. på att arbetsmarknadspolitiken,som också ligger mig varmt om hjärtat, skall få sitt? De miljarderna betalasut, utan aft villkoras fill en höjning av momsen. Varför skall barnfamiljernaluras på sina barnbidrag, om def är så att vägrar att höja momsen?Ställer man upp det villkoret, måste det vara därför att man infe tycker aftdet är sä vikfigt, tvärtemot vad socialdemokraterna säger. Detta är alltså min enkla fråga, som det skulle vara braaft få ett lika enkelt och entydigt svar på: Inser infe socialdemokraterna attbarnfamiljerna befinner sig i en så trängd situation att de behöver få sinhöjning av barnbidraget, även om momsen infe höjs? Vi - finansierar def genombesparingar på andra håll. Socialdemokraterna farväl försöka sig på aft finnautrymme i budgeten genom att spara på annat håll de också, om de infe fårigenom en höjning av momsen här i , vilket det är min förhoppning attde inte får - inte för min skull utan för barnfamiljernas. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL74 () replik: Qm momsen, , skulle användasfill finansiering av en höjning av barnbidragen och flerbarnsstödet, hade defju funnits en viss logik i resonemanget. Men blir det ju infe så. Momsenräcker inte ens fill atf finansiera de fyra prioriterade vallöftena. Jag skulleockså ha haft respekt för ändrade inställning tillflerbarnstillägget - vi välkomnade denna förändrade inställning när förslagetlades fram - om ni nu inte hade villkoraf det hela med momshöjningen. Beträffande finansieringen vill jag säga atf ni intefinansierar barnbidragshöjningen och flerbarnstilläggshöjningen på något annatsätt än något annat parti. Ni anvisar inga.pengar härtill. Det har gått , säger , och frågarvarför vi ingenfing har gjort på det familjepolitiska området. Jag beklagar attdet inte har gått att göra mer. Men def har berott på att vi inte har fått stödhelt för våra förslag. Men ändock, : harföräldraförsäkringen förlängts Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. från sjumånader fill , varav tre månaders vårdnadsersätf-ning. Men när vi har behandlat frågorna här i harsocialdemokraterna gått emot vårdnadsersättningen. Ni har gått emotflerbarnsstödet och ATP-poäng för dem som arbetar i hemmet med barn. Ni har gåttemot statsbidragen fill deltidsförskolan och till den öppna förskolan. AnL 75 () replik: Jag vet infe, , vad det är för engammal kärra ni kommer åkande i. Men om jag läser i er reservafion, så finnerjag att det står alldeles tydligt aft skattesystemet skall fa hänsyn fill hurmånga som kan leva på hushållsinkomsfen och infe bara fill hur många som tjänarin den. Def måste väl tyda på aft man vill ha avdrag för bam i familjen. Ochavdrag i stället för barnbidrag ändrade vi 1948 - det är därför jag nämner detårtalet. Det är möjligt atf detta är feltolkat. Men jag kan inte läsa innågonfing annat i def som är skrivet. Sedan gäller det barnfamiljernas hela situation. Vi har julagt fram förslag om ett paket som skall hålla ihop, och i det ingår ocksåmomsen. Jag sade tidigare i en replik - och jag vUl upprepa def: Barnfamiljernahar också behov av att det infe finns karensdagar i sjukförsäkringen. De harbehov av att barnomsorgen byggs ut, och de har behov av att arbetslöshetsunderstödetfungerar och ger en fillräcklig ersättning. Vi säger - och vi delar den synen med de borgerligareservanterna - att barnfamiljernas situation är besvärlig. De är de storaförlorarna under den borgerliga fiden. Def har vi klara bevis för - och framförallt för att de som hade det sämst ställt har fått def ännu sämre ställt. Visäger också att man behöver se över defta, och det är ju därför som vi skriverfill vår regering och begär att få en sådan översyn. Som ni vet finns defutredningar som ligger ganska långt framme, och vi menar att detta arbete infebehöver fa så lång fid. På den punkten är vi alltså överens. Men vi viU hållaihop det här paketet, och därvidlag kommer bindningen vid momsen in i bilden. Jag säger än en gång: Är def inte ändå värt ett beröm atfvi vill finansiera de utgifter som vi lägger fram förslag om, över hela fältet?Def är ju det som infe har skett under de gångna sex åren, och det är därförsom vi har def här resultatet med de stora underskotten som vi nu försökerklara ut. Tredje vice falmannen anmälde att , och anhållit att fill protokollet få antecknat atf deinfe ägde rätt till ytterligare repliker. AnL76 (): beslutade om förenklade regler inombarnomsorgen och ett nytt statsbidragssystem. Ikraftträdandet sker den 1januari 1983. Riksdagsbeslutet innebär en decentralisering av beslut och, somsagt, en förenkling av reglerna. All barnomsorg värderas lika och gesstadigt stöd. Alla barn skall få del av pedagogisk verksamhet. Riksdagsbeslutetinnebär också en möjlighet att dämpa kostnadsutvecklingen utan atf målet förinnehåll och utveckling ändras. Genom riksdagsbeslutet understrykskommunens ansvar för barnomsorgen. Möjligheterna att åstadkomma god kvalitetökar i och med att den statliga detaljregleringen slopas och man kan fålösningar som är anpassade efter behov och omständigheter. Def är ju kommunernasom bäst känner fill behov, omständigheter och förutsättningar. Dessutom kommerdet pedagogiska program som man nu är i färd med aft utarbeta aft ökaförutsättningarna för att skapa god kvalitet. I proposition 1982/83:55 föreslås atf defstatsbidragssystem som beslutat om infe skall träda i kraft den 1januari 1983. De nu gällande statsbidragsreglerna bör vara kvar under 1983enligt propositionen. aviserar man etf nyft statsbidragssystem. De 1981 beslutade reglerna innebär aft det blir störrelikställdhet mellan olika former av barnomsorg, och med detta följerju större valfrihet. Propositionens förslag däremot innebär aftdeltidsförskolan infe får statsbidrag, inte heller den öppna förskolan. Vad kommer def aviserade nya förslaget aft innebära? Vadkommer att hända med delfidsförskolan, och hur kommer def att bli för den öppnaförskolan? Det återstår mycket innan rättvisa och valfrihetåstadkommes för barnfamiljerna. a. måste skattesystemet ta hänsyn till hurmånga som skall leva på inkomsten. En vårdnadsersäftning fillsmåbarnsfamiljerna skulle ge valfrihet mellan vårdarbete i hemmet ochförvärvsarbete eller möjliggöra en kombination av förvärvsarbete och vårdansvaroch valfri form av barnomsorg. Beslutet var dock ett steg i rätt riktning.Familjer och barn har ju olika behov och olika önskemål. Därför får familjernainfe styras. Familjerna måste ha valfrihet och rättvisa mellan olika sätt atffördela och kombinera vårdarbete och förvärvsarbete och mellan olika former avbarnomsorg. Vi måste ha barnens och familjernas bästa för ögonen. Propositionens förslag skulle - genom förlängningen avnuvarande regler för statsbidrag till barnomsorgen - medföra ökade kostnaderför staten med ca 575 milj. kr. Detta är i dagens statsfinansiella lägeoförsvarbart. Det kombineras med krav på skaftehöjningar för finansieringen,och sådana skattehöjningar i kombination med den häffiga devalveringen drabbarbarnfamiljerna hårt. Ufskotfsmajoriteten avstyrker propositionens förslag, ochjag yrkar bifall fill utskottets hemsfällan när def gäller statsbidraget fillbarnomsorgen. I regeringens skrivelse 1982/83:34 redovisasde åtgärder som avser att vidta för aftge kommunerna och personalen stöd och vägledning beträffandebarnomsorgsverksamheten. Tonvikten i skrivelsen ligger vid utarbetandet av etfpedagogiskt program för förskolan och fritidshemmen. Defta pedagogiska program skall hjälpa fill atf skapa enklarare struktur i barnomsorgsverksamhefen och utgöra en ram för hur arbetetskall bedrivas inom barnomsorgen. Kommunerna får genom det pedagogiskaprogrammet Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. ett gottstöd i arbetet med aft vidareutveckla barnomsorgsverksamhefen öch att utformakommunala riktlinjer. Det hjälper därmed kommunerna aft skapa god kvalitet ibarnomsorgen. Personalen får en mer preciserad målsättning för sitt arbete ochklara riktlinjer för den pedagogiska planeringen och verksamheten. är i betänkandet 12 enigt i sitt yttrandeöver skrivelsen utom på en punkt, nämligen här def gäller att, såsomutskoftsmajorifefen vill, föra in fredsarbete och konfliktlösning iomvärldsorienferingen i förskolan. Den målkonsfruktion som redovisar förförskolans pedagogiska program innehåller fyra delar, nämligen förskolanssamhällsmål, barns utveckling, arbeta-leka-lära och ämnesområdena språk,omvärldsorientering, nafurorienfering, bild och form samt ljud och rörelse. Ämnesområdet omvärldsorientering skall omfattavardagsarbete, arbetsliv, samhällsliv - bl, a, trafik - och etik, alltsåsådant som rör barnefs omedelbara omvärld, 1 reservafion 13 socialutskottets betänkande 12 framför demoderata ledamöterna i socialutskottet sin åsikt aft en mer viffsyffandeomvärldsorientering, såsom fredsarbete och internationell konfliktlösning,infe passar för förskolebarn. Dessa frågor rör inte heller barnets närmasteomvärld, och en så vid tolkning kan infe ha varit avsikt. Frågan om fred på jorden är den vikfigaste frågan i vårtid. Fredsarbetet är komplicerat och tålamodskrävande. Bara atf sätta sig in idet kräver mycket av mognad, kunskap och insikt. Man måste t, ex, ha insiktenatf fred förutsätter frihet och aft för de flesta människor friheten ärviktigast. Likaså måste man ha insikten att nedrustningen måste vara ömsesidigoch balanserad och att ett starkt och trovärdigt svenskt försvar ärförutsättningen för stabilitet och fred i vår del av världen. Allt detta är försvårt för förskolebarn att förstå. Det är också svårt för vuxna, och inte minstför den personal som skulle handha detta i förskolan. Risken för politiseringär dessutom uppenbar, för man kan inte bortse från att det ofta råder delademeningar i dessa frågor. Infe minst av det skälet måste föräldrarna ha detavgörande inflytandet över hur deras barn skall möta frågorna. Den allvariigaste invändningen är dock att man riskeraratt skapa oro och ångest hos barnen. Små barn kan lätt få för sig att både deoch deras jiära anhöriga hotas av krig och död, och det kan inge demöverdrivna farhågor och t. o. m. ångest. Små barn har inte den mognad och den insikt som krävs.Fredsarbete och frågor som rör internafionell konfliktlösning hör inte hemmainom förskolan. Däremot bör barnen naturligtvis få svar på de frågor de kankomma atf ställa. Förskolans uppgift måste vara att, tillsammans medföräldrarna, lära barnen aft konflikter människor emellan inte skall lösas medvåld och atf förebygga och sfävja alla tendenser till våld och förtryck. Barnmåste fostras till kunskap, tolerans och förståelse för andra. De måste lärasig aft samarbeta, att fa ansvar och aft visa varandra respekt och hänsyn. fostranoch det man lär barnen och kräver av dem måste vara anpassat efter barnensmognad. Barn måste få leva på sina egna villkor och under trygga och harmoniskaförhållanden. I det här sammanhanget vill jag understryka vad som anges iskrivelsen om samverkan mellan förskolan och föräldrarna. Det är mycket viktigtför barnen atf föräldrarna deltar i planering och utformning av förskolansverksamhet och aft de kan göra frivilliga insatser i förskola och barnomsorg.Föräldramedverkan underlättar också strävan atf fä den samsyn på normer ochfostran som är så viktig för barnen. Jag yrkar bifall till reservation 13 isocialutskottets betänkande 12. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. AnL 77INGA (vpk) replik: Det här var ju ett sant moderat inslag idebatten. Det är inte första gången vi hör sådana här saker från borgerligthåll. Det sades atf beslut var ett steg i rätt riktningnär det gäller atf förenkla reglerna för barnomsorgen. Jag vill påstå att defvar precis tvärtom -det var ett steg i direkt felakfig riktning, som ocksåkommer aft få katastrofala konsekvenser för barnomsorgen ute i kommunerna. Man sprang ifrån ett borgerligt löfte - ja, moderaternavar aldrig med på defta löfte, men def fanns en reservation häri kammaren av , och vpk där det klart sades ifrån att detbehövs miniminormer när det gäller personaltäthet och gruppstorlek. Det var manöverens om, och defta återkom också i den första borgerliga regeringsdeklarafionen.Sedan vände man tvärt, och sä kom propositionen om förenklade regler, sominnebar att man sprang ifrån etf löfte man har gett till barnen och personaleninom barnomsorgen. Detta innebär att def i stort sett blir fritt fram för attha vilka barngrupper som helst. Det förekommer på flera ställenöverinskrivning. Det förekommer barngrupper på 20 barn, och det är inte bra.Detta får alltså katastrofala konsekvenser för kvaliteten inom barnomsorgen. I t. ex. min kommun utökar man barnantalet påbefintliga platser, men man ökar personaltätheten - om den över huvud tagetökas -med bara 6 ä .